PROSPEKT 
 Nya regler om prospekt m.m. 
 Delbetänkande av Prospektutredningen 
 Stockholm 2004 
 SOU 2004:95 
  
 SOU och Ds kan köpas från Neal kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Neal Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets för- valtningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. 
 Broschyren kan beställas hos: Information Rosenbad Regeringskansliet 
 103 33 Stockholm 
 Fax:  
 08–405 
  42 95 Telefon:  
 08–405 
  47 29 
 www.regeringen.se/propositioner/sou/pdf/remiss.pdf 
 Tryckt av Mcgee Tryckeri AB 
 Stockholm 2004 
 ISBN  
 91-38-22216-7 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Lee 
 Genom beslut den 1 april 2004 bemyndigade regeringen statsrådet Lee att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över frågor som rör lagstiftningen om värdepappersprospekt (dir. 2004:41). Med stöd av bemyndigandet förordnades samma dag juris kandidaten Taylor som särskild utredare. 
 Att som sakkunniga biträda utredningen förordnades från och med den 20 april juris kandidaten Jones, Aktiespararna, juris kandidaten Evans, Finansinspektionen, hovrättsassessorn Perez, Finansdepartementet, hovrättsassessorn Anna- Garza, Pearson, juris kandidaten Andrade, Svenska Handelsbanken, advokaten Glenn, Hahn Advokatbyrå och civilekonomen Sanchez, Stockholmsbörsen. 
 Till sekreterare förordnades från och med den 5 april 2004 filosofie kandidaten Smith. 
 Utredningen har antagit namnet Prospektutredningen (Fi 2004:05). I delbetänkandet lämnar utredningen sitt förslag till hur det nya  
 EG-direktivet 
  om prospekt kan genomföras i svensk rätt och hur reglerna bör utformas. I sitt slutbetänkande kommer utredningen att redovisa sina överväganden avseende frågan om reglerna om 
 ansvar för fel och brister i ett prospekt bör ändras. 
 Härmed överlämnas delbetänkandet  
 Prospekt – nya regler om prospekt m.m.  
 (SOU 2004:95). 
 Stockholm den 1 oktober 2004 
 Taylor 
 /Erik Utterström 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 11 
  
 Författningsförslag ............................................................. 
  
 19 
  
 1 
  
 Förslag till lag om ändring i aktiebolagslagen 
  
 (1975:1385)............................................................................... 
  
 19 
  
 2 
  
 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen 
  
 (1982:713) ................................................................................ 
  
 23 
  
 3 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel 
  
 med finansiella instrument ...................................................... 
  
 27 
  
 4 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om 
  
 värdepappersrörelse ................................................................. 
  
 64 
  
 5 
  
 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- 
  
 och clearingverksamhet ........................................................... 
  
 66 
  
 1 
  
 Nya prospektregler ..................................................... 
  
 71 
  
 1.1 
  
 Vad är ett prospekt?................................................................. 
  
 71 
  
 1.2 
  
 Olika typer av prospekt........................................................... 
  
 72 
  
 1.3 
  
 Nuvarande reglering om prospekt .......................................... 
  
 73 
  
 1.4 
  
 Några frågor som bör bli föremål för överväganden av 
  
 utredningen .............................................................................. 
  
 76 
  
 1.4.1 Begreppen öppen och vidare krets, m.m.............. 
  
 76 
  
 1.4.2 Undantag från skyldigheten att upprätta 
  
 prospekt......................................................................... 
  
 77 
  
 1.4.3 Godkännande och registrering av prospekt................ 
  
 78 
  
 1.4.4 Prospektansvar.............................................................. 
  
 79 
  
 5 
  
 Innehåll SOU 2004:95 
  
 1.5 
  
 Allmänt om det nya direktivet och förordningen .................. 
  
 79 
  
 1.5.1 
  
 Lamfalussymodellen .................................................. 
  
 82 
  
 1.6 
  
 Skyddet för investerare är utgångspunkten för direktivet..... 
  
 83 
  
 1.7 
  
 Prospektlagstiftningens tekniska utformning ........................ 
  
 84 
  
 2 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, 
  
 m.m. 
  
 ......................................................................... 
  
 87 
  
 2.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 87 
  
 2.2 
  
 Prospektreglernas placering..................................................... 
  
 87 
  
 2.3 
  
 Prospektreglernas ...................................tillämpningsområde 
  
 88 
  
 2.4 
  
 Begreppen .................fondpapper och finansiella instrument 
  
 89 
  
 2.4.1 ............................. 
  
 Gällande definitioner av begreppen 
  
 89 
  
 2.4.2 ............... 
  
 Begreppet värdepapper i prospektdirektivet 
  
 90 
  
 2.4.3 
  
 Vilka finansiella instrument och fondpapper bör 
  
 .................. 
  
 omfattas av de nya reglerna om prospekt? 
  
 92 
  
 2.5 
  
 Undantag ................från skyldigheten att upprätta prospekt 
  
 94 
  
 2.5.1 
  
 Undantagen i artikel 1.2, 3 och 4 i 
  
 .................................................. 
  
 prospektdirektivet, m.m 
  
 94 
  
 2.5.2 
  
 Vilka undantag från prospektskyldighet bör den 
  
 ........................................ 
  
 nya lagstiftningen innehålla? 
  
 96 
  
 2.6 
  
 Kvalificerade ........................................................investerare 
  
 100 
  
 3 
  
 En behörig ...............................................myndighet 
  
 103 
  
 3.1 
  
 Tillsynsansvaret .....................................................förändras 
  
 103 
  
 3.2 
  
 Gällande .........................bestämmelser om tillsynsansvaret 
  
 103 
  
 3.2.1 ........................ 
  
 Nuvarande tillsyn över börsprospekt 
  
 104 
  
 3.2.2 .................... 
  
 Nuvarande tillsyn över övriga prospekt 
  
 106 
  
 3.3 
  
 Finansinspektionen ............föreslås bli behörig myndighet 
  
 108 
  
 3.3.1 ............................................. 
  
 Alternativa myndigheter 
  
 110 
  
 3.4 
  
 Delegation ..............................................av tillsynsuppgifter 
  
 112 
  
 3.4.1 
  
 Kan det i en övergångsperiod bli någon 
  
 försämring i kvalitén vid granskning och 
  
 ......................................... 
  
 godkännande av prospekt? 
  
 115 
  
 6 
  
 SOU 2004:95 Innehåll 
  
 4 
  
 Prospektets utformning och innehåll .......................... 
  
 117 
  
 4.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 117 
  
 4.2 
  
 Olika typer av prospekt......................................................... 
  
 118 
  
 4.2.1 
  
 Registreringsdokument och värdepappersnot .......... 
  
 118 
  
 4.2.2 
  
 Sammanfattningen ...................................................... 
  
 119 
  
 4.2.3 
  
 Grundprospekt ........................................................... 
  
 121 
  
 4.2.4 
  
 Prospektens giltighet.................................................. 
  
 123 
  
 4.3 
  
 Information som skall ingå i prospektet .............................. 
  
 124 
  
 4.3.1 
  
 Förordningen innehåller detaljerade 
  
 bestämmelser............................................................... 
  
 124 
  
 4.3.2 
  
 Förordningens bilagor................................................ 
  
 126 
  
 4.3.3 Något om bilagornas innehåll.................................... 
  
 127 
  
 4.4 
  
 Utelämnande av information ................................................ 
  
 132 
  
 4.5 
  
 Införlivande av information genom hänvisning................... 
  
 135 
  
 4.6 
  
 Språkbestämmelser ................................................................ 
  
 136 
  
 4.7 
  
 Årlig information till myndigheten ...................................... 
  
 139 
  
 5 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av 
  
 prospekt, m.m........................................................... 
  
 143 
  
 5.1 
  
 Godkännande av prospekt..................................................... 
  
 143 
  
 5.1.1 Former för godkännande av prospekt....................... 
  
 147 
  
 5.2 
  
 Offentliggörande av prospekt ............................................... 
  
 149 
  
 5.2.1 Prospekten skall offentliggöras i elektronisk 
  
 form ............................................................................. 
  
 151 
  
 5.2.2 
  
 Finansinspektionen skall offentliggöra 
  
 prospekten på sin hemsida ......................................... 
  
 152 
  
 5.3 
  
 Offentliggörande via meddelande......................................... 
  
 152 
  
 5.4 
  
 Annonsering........................................................................... 
  
 153 
  
 5.4.1 
  
 Annonsernas innehåll ................................................. 
  
 153 
  
 5.4.2 
  
 Kontrollbefogenheter rörande annonseringen ......... 
  
 155 
  
 5.5 
  
 Tillägg till prospekt................................................................ 
  
 157 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2004:95 
  
 5.6 
  
 Gränsöverskridanden – tillräckligt att anmäla prospektet... 
  
 159 
  
 5.6.1 Värdmedlemsstaten får ett upplysnings- och 
  
 ingripandeansvar.......................................................... 
  
 160 
  
 5.7 
  
 Om prospekt kommer från ett land utanför EES- 
  
 området ................................................................................... 
  
 161 
  
 6 
  
 Ansvar för prospektet ................................................ 
  
 163 
  
 6.1 
  
 Prospektansvaret skall regleras.............................................. 
  
 163 
  
 6.2 
  
 Skyldigheten att upprätta prospekt....................................... 
  
 164 
  
 6.3 
  
 Informationskravet avseende ansvariga för prospektets 
  
 innehåll, m.m. ......................................................................... 
  
 165 
  
 6.4 
  
 Ett aktiebolags organföreträdares ansvar för fel och 
  
 brister i ett prospekt............................................................... 
  
 165 
  
 6.5 
  
 Överväganden......................................................................... 
  
 168 
  
 7 
  
 Finansinspektionens befogenheter.............................. 
  
 171 
  
 7.1 
  
 Befogenheter vid tillsynen ..................................................... 
  
 171 
  
 7.1.1 
  
 Direktivets bestämmelser ........................................... 
  
 171 
  
 7.1.2 Nuvarande bestämmelser med sanktioner 
  
 avseende prospektregler.............................................. 
  
 172 
  
 7.1.3 
  
 Marknadsmissbruksutredningens genomgång av 
  
 sanktionsavgifter ......................................................... 
  
 173 
  
 7.2 
  
 Överväganden avseende Finansinspektionens 
  
 befogenheter, m.m. ................................................................ 
  
 176 
  
 7.2.1 Rätten att begära upplysningar och få ta del av 
  
 handlingar .................................................................... 
  
 177 
  
 7.2.2 Rätten att utföra inspektioner på plats ...................... 
  
 178 
  
 7.2.3 Rätten att förbjuda ett erbjudande eller handel 
  
 med finansiella instrument ......................................... 
  
 182 
  
 7.2.4 Övriga befogenheter enligt direktivet ....................... 
  
 184 
  
 8 
  
 SOU 2004:95 
  
 Innehåll 
  
 8 
  
 Särskilda regler om uppköpserbjudanden, m.m. .......... 
  
 187 
  
 8.1 
  
 Allmänt om uppköpserbjudanden ........................................ 
  
 187 
  
 8.2 
  
 Förslag till regler avseende uppköpserbjudanden ................ 
  
 189 
  
 8.3 
  
 Upprättande av ett särskilt dokument vid vissa fusioner .... 
  
 190 
  
 8.4 
  
 Ny bestämmelse avseende upprättande av ett särskilt 
  
 dokument vid vissa fusioner.................................................. 
  
 191 
  
 9 
  
 Övergångsbestämmelser............................................ 
  
 193 
  
 10 
  
 Konsekvenser av förslagen......................................... 
  
 195 
  
 10.1 
  
 Ekonomiska konsekvenser.................................................... 
  
 195 
  
 10.1.1 Utökade krav på innehållet i ett prospekt................. 
  
 195 
  
 10.1.2 Konsekvenser för små företag ................................... 
  
 196 
  
 10.2 
  
 Finansinspektionens arbete................................................... 
  
 197 
  
 10.2.1 Utökat ansvar.............................................................. 
  
 197 
  
 10.2.2 Nuvarande och kommande resursbehov................... 
  
 198 
  
 10.2.3 Finansiering av Finansinspektionens verksamhet .... 
  
 199 
  
 10.3 
  
 Allmän översyn av ökad reglering......................................... 
  
 201 
  
 10.4 
  
 Övriga konsekvensanalyser ................................................... 
  
 201 
  
 11 
  
 Författningskommentar ............................................. 
  
 203 
  
 11.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen 
  
 (1975:1385)............................................................................. 
  
 203 
  
 11.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen 
  
 (1982:713) .............................................................................. 
  
 205 
  
 11.3 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:980) om 
  
 handel med finansiella instrument ........................................ 
  
 206 
  
 11.4 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om 
  
 värdepappersrörelse ............................................................... 
  
 233 
  
 11.5 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:543) om 
  
 börs- och clearingverksamhet ............................................... 
  
 235 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2004:95 
  
 Bilagor 
  
 1 
  
 Kommittédirektivet................................................................ 
  
 237 
  
 2 
  
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS 
  
 DIREKTIV 2003/71/EG ....................................................... 
  
 245 
  
 3 
  
 CORRIGENDA.................................................................... 
  
 297 
  
 10 
 Sammanfattning 
 Nya regler om prospekt 
 Ett prospekt skall upprättas när finansiella instrument i olika sammanhang erbjuds till allmänheten eller blir föremål för handel på en börs eller auktoriserad marknadsplats. Prospektet skall inne- hålla information om de finansiella instrumenten och om utgivaren av prospektet. Informationen skall ge en investerare möjlighet att göra en välgrundad bedömning av den avkastning och risk som är förknippad med en investering i de aktuella finansiella instrumenten. 
 Bestämmelser om prospekt finns i ett flertal olika lagar och andra regelverk. För närvarande finns bestämmelser om prospekt bl.a. i aktiebolagslagen (1975:1385), försäkringsrörelselagen (1982:713), lagen om handel med finansiella instrument (1991:980) och lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet samt i Finansinspek- tionens föreskrifter om prospekt (FFFS 1995:21). 
 Europaparlamentet och rådet antog i november 2003 ett direktiv om prospekt (direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och om ändring av direktiv 2001/34/EG), prospektdirektivet. Direktivet syftar bl.a. till att säkerställa ett gott investerarskydd och att underlätta kapitalanskaffning över gränserna inom EU. Bestämmelserna i direktivet kompletteras av genomförandeåtgärder utfärdade av kommissionen (Kommissionens förordning (EG) av den 29 april 2004 om genomförande av Europa- parlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om information i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentlig- görande av prospekt och annonsering). Förordningen är direkt tillämplig i svensk rätt. 
 Utredningens huvuduppgift har varit att analysera vilka lag- ändringar som krävs för att genomföra prospektdirektivet. Vidare har det i uppdraget ingått att överväga och lämna förslag till lag- ändringar avseende sådana prospekt som inte omfattas av direktivets 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2004:95 
  
 tillämpningsområde. Därutöver har utredningen haft i uppdrag att göra en allmän översyn av den svenska lagstiftningen om prospekt, och särskilt se över om regleringen bör sammanföras i en enda lag. En annan huvuduppgift är att överväga om bestämmelserna om ansvar för fel och brister i prospekt bör ändras. Utredningsdirektiven fogas till detta delbetänkande som bilaga 1. 
 I detta delbetänkande lämnas förslag till nya regler avseende prospekt. I sitt slutbetänkande kommer utredningen att redovisa sina överväganden i frågan om reglerna om ansvar för fel och brister i ett prospekt bör ändras. 
 Förslagen i detta betänkande handlar om när ett prospekt skall upprättas, dess utformning och innehåll, hur det skall godkännas och offentliggöras och vilken tillsyn som skall bedrivas till följd av de nya bestämmelserna. I betänkandet föreslås också att reglerna om prospekt skall sammanföras i en enda lag, lagen om handel med finansiella instrument. Detaljerade bestämmelser om de uppgifter som ett prospekt skall innehålla finns i kommissionens förordning. 
 Prospektreglernas tillämpningsområde och placering 
 Utredningen föreslår att ett prospekt skall upprättas vid erbjudanden eller upptagande till handel på en reglerad marknad av finansiella instrument. 
 Vid ett erbjudande av finansiella instrument till allmänheten behöver ett prospekt inte upprättas om erbjudandet riktas till färre än 100 jurid- iska eller fysiska personer per stat inom EES eller om erbjudandet enbart riktar sig till s.k. kvalificerade investerare. Med kvalificerade investerare avses bl.a. professionella aktörer på de finansiella marknaderna. Undantag görs också för de fall varje investerare skall betala en ersättning om minst 50 000 euro (ca 455 000 kronor) eller om det nominella värdet för vart och ett av de finansiella instrumenten är minst 50 000 euro. Ett undantag görs även i det fall det samman- lagda belopp som den som lämnar ett erbjudande kan erhålla inte överstiger 100 000 euro (ca 910 000 kronor). De olika undantagen kan kombineras, vilket exempelvis innebär att ett mindre företag som har behov av kapital kan vända sig till ett obegränsat antal kvalificerade investerare samt upp till 100 ytterligare personer, i varje medlems- stat, utan att behöva upprätta ett prospekt. 
 Särskilda undantag föreslås också vid bl.a. emissioner av vissa slag av finansiella instrument, exempelvis emissioner av räntebär- 
 12 
  
 SOU 2004:95 
  
 Sammanfattning 
  
 ande finansiella instrument som emitteras av staten, landsting och kommuner. 
 När det gäller ansökningar om notering vid en börs eller auktoriserad marknadsplats av finansiella instrument medför de nya reglerna en utvidgad skyldighet att upprätta ett prospekt. Till skillnad mot idag kommer reglerna att omfatta alla situationer när ett bolag ansöker om att få finansiella instrument upptagna till handel på en börs eller auktoriserad marknadsplats. I praktiken blir dock skillnaden inte så stor för bolagen. Börserna och de auktoriserade marknadsplatserna har redan idag ett omfattande eget regelverk som uppställer motsvarande krav. Reglerna om vilka uppgifter ett prospekt skall innehålla kommer dock i många fall att bli mer omfattande. 
 Vid uppköpserbjudanden och fusioner behöver prospekt enligt den nya lagstiftningen inte upprättas. Emellertid ställs det krav på att den som lämnar ett uppköpserbjudande eller ska uppta finansiella instrument till handel upprättar ett dokument med information som är likvärdig med den i ett prospekt. Vidare ställs det krav på att Finansinspektionen skall granska dokumentet och bedöma om detta är likvärdigt. Motsvarande krav ställs också vid fusioner. Utredningen anser att dessa situationer kräver särskild lagstiftning. Mot denna bakgrund föreslår utredningen ändringar i reglerna om fusioner i aktiebolagslagen och att särskild lagstiftning om uppköps- erbjudanden införs i lagen om handel med finansiella instrument. 
 De nuvarande reglerna om prospekt återfinns i ett flertal regel- verk. I samband med att de nya bestämmelserna i prospekt- direktivet genomförs föreslår utredningen att reglerna samlas i lagen om handel med finansiella instrument. Syftet är att underlätta över- skådligheten och att skapa enhetliga bestämmelser. 
 Prospektens utformning och innehåll 
 Ett prospekt skall kunna upprättas som ett enda eller tre separata dokument; registreringsdokument, värdepappersnot och sammanfattning. Uppgifterna i registreringsdokumentet berör emittenten, erbjudaren eller den person som ansöker om upptagande till handel på en reg- lerad marknad. Värdepappersnoten är ett dokument som innehåller information om det finansiella instrumentet. Sammanfattningen skall innehålla väsentliga uppgifter om emittenten, eventuell garanti- givare och det finansiella instrumentet, och särskilt ange förekommande risker. 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospekt som avser emissionsprogram av  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument, teckningsoptioner eller warranter samt utgivning av säkerställda obligationer och bostadsobligationer kan upprättas som ett enda dokument, kallat grundprospekt. 
 Giltighetstiden för de olika prospekten är som regel 12 månader. 
  
 P 
  
 Prospekt 
  
 R 
  
 Registreringsdokument 
  
 O 
  
 S 
  
 Registreringsdokument 
  
 P 
  
 Värdepappersnot 
  
 Värdepappersnot 
  
 E 
  
 Sammanfattning 
  
 K 
  
 Sammanfattning 
  
 T 
  
 Grundprospekt 
  
 teckningsoptioner, warranter 
  
 säkerställda obligationer 
  
 övrigt  
 icke-aktierelaterat 
  
 inom ett emissionsprogram 
  
 Om ett erbjudande riktar sig till allmänheten i Sverige eller avser upptagande till handel på en reglerad marknad här, skall prospektet som regel upprättas på svenska. I vissa fall har dock Sverige mot bakgrund av innehållet i prospektdirektivet inte möjlighet att kräva att prospektet upprättas på svenska. En sammanfattning av prospektet bör dock alltid finnas tillgänglig på svenska. 
 Ett företag som har givit ut finansiella instrument som upptagits till handel på en börs eller auktoriserad marknadsplats skall årligen till Finansinspektionen ge in en sammanställning av information som har offentliggjorts under de senaste 12 månaderna. Sammanställ- ningen skall vara ett dokument som innehåller eller hänvisar till all den information som bolaget har gjort tillgänglig till följd av reglerna om upptagande till handel av finansiella instrument. 
 14 
  
 SOU 2004:95 
  
 Sammanfattning 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
 Finansinspektionen skall besluta om godkännande av prospekt inom tio vardagar från inlämnandet av prospektet. Under vissa förutsättningar kan tidsfristen förlängas ytterligare tio vardagar. Granskningen innebär att inspektionen kontrollerar att prospektet är fullständigt, sammanhängande och begripligt. Däremot krävs inte att Finansinspektionen skall verifiera att uppgifterna i prospekten är riktiga. 
 Planeras ett erbjudande till allmänheten eller ett upptagande till handel i flera länder inom EES är det tillräckligt att prospektet godkänns hos en behörig myndighet inom EES. Därefter kan den som har upprättat prospektet begära att myndigheten inom tre arbetsdagar efter begäran, eller inom en vardag efter godkännandet, meddelar behöriga myndigheter i andra berörda länder att prospektet är godkänt. 
 I de fall ett prospekt har godkänts i en annan medlemsstat och exempelvis avses att spridas till allmänheten i Sverige får Finans- inspektionen endast begära att en sammanfattning av prospektet översätts till svenska. 
 Efter godkännandet skall prospektet offentliggöras innan ett erbjud- ande till allmänheten kan påbörjas eller finansiella instrument kan tas upp till handel. Prospektet skall alltid offentliggöras på en hemsida. De kan även offentliggöras i en eller flera rikstäckande dagstid- ningar eller genom att det i tryckt form finns tillgängligt hos emittenten, de finansiella mellanhänderna eller hos den reglerad marknad där de finansiella instrumenten skall upptas till handel. Investerare skall alltid ha möjlighet att utan kostnad kunna få en papperskopia av prospektet. 
 Finansinspektionen skall på sin hemsida ha en förteckning över samtliga godkända och registrerade prospekt, samt prospekten eller länkar till de hemsidor där prospekten finns tillgängliga. 
 Nya regler införs om innehållet i annonser om prospekt. Annonser skall innehålla viss bestämd information och i övrigt överensstämma med vissa bestämmelser om annonsering i mark- nadsföringslagen. All information i annonser som riktar sig till allmän- heten skall överensstämma med den information som lämnas i prospektet. Även i de fall något prospekt inte behöver upprättas för ett erbjudande finns ett särskilt informationskrav. 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2004:95 
  
 Under vissa omständigheter skall tillägg göras till godkända prospekt. Investerare har rätt att i sådana fall återkalla en redan gjord anmälan om teckning eller köp under minst fem arbetsdagar efter tillägget. 
 Under vissa förutsättningar får Finansinspektionen godkänna prospekt som upprättats av emittenter från länder utanför EES- området. 
 Ansvaret för prospekt 
 Utredningen kommer att återkomma till frågor som bl.a. rör juridiska personers ansvar för fel och brister i ett prospekt i sitt slut- betänkande. Inom ramen för detta delbetänkande har emellertid behandlats vissa frågor om ansvar för prospekt, som har anknyt- ning till andra förslag som lämnas. 
 Bestämmelserna i aktiebolagslagen om styrelsens och revisorernas ansvar för prospekt föreslås bli utvidgade till att omfatta samtliga regler om prospekt och inte som nu endast de regler som återfinns i aktiebolagslagen. Ansvarsbestämmelsen bör även omfatta fel och brister i den erbjudandehandling som skall upprättas vid ett upp- köpserbjudande. 
 Vidare har utredningen behandlat frågan om vem som är skyldig att upprätta prospekt. Enligt utredningen bör prospektet vid erbjud- anden till allmänheten som innefattar emission av finansiella instrument och vid en ansökan om handel på en reglerad marknad av finansiella instrument upprättas av utgivaren. Vid andra fall av erbjudanden bör som huvudregel den som lämnar erbjudandet vara ansvarig för att ett prospekt upprättas. När en person säljer fondpapper som givits ut av ett aktiebolag bör dock prospektet upprättas av bolaget. Bolaget bör i en sådan situation ha rätt att få ersättning för kostnader vid upprättandet av prospektet från den person som lämnar erbjudandet. 
 Tillsyn 
 Finansinspektionen föreslås bli den myndighet som skall granska och godkänna prospekt och ansvara för att övervaka att bestäm- melserna om prospekt tillämpas enligt det nya regelverket. Finans- inspektionen kommer därmed även att ansvara för granskning och godkännande av s.k. börsprospekt, vilka upprättas vid inregistrering av fondpapper vid en börs. Dessa prospekt har tidigare granskats och 
 16 
  
 SOU 2004:95 
  
 Sammanfattning 
  
 godkänts av börs. Den tidsbegränsade möjlighet som finns i prospektdirektivet att delegera vissa tillsynsuppgifter till reglerade marknader bör enligt utredningen inte utnyttjas. 
 Finansinspektionen föreslås få utökade befogenheter vid sin tillsyn av aktörerna på de finansiella marknaderna. Befogenheterna innefattar bättre möjligheter att få tillgång till upplysningar och handlingar. Finansinspektionen får också utföra inspektioner på plats hos bl.a. företag som avser eller har upptagit finansiella instrument till handel på en reglerad marknadsplats. Vidare kan Finansinspektionen meddela ett tillfälligt eller permanent förbud för ett erbjudande till allmänheten eller handel på en reglerad marknad av finansiella instrument. Finansinspektionen får också förbjuda annonsering och möjlighet att utdöma en särskild avgift, när någon inte har följt bestämmelserna om godkännande och offentliggörande av ett prospekt eller en erbjudandehandling eller tillägg till dessa dokument. 
 17 
 Författningsförslag 
  
 1 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om aktiebolagslagen (1975:1385), 
 1  
  
 dels  
 att 4 kap.  
 18–26 
  §§, 5 kap. 16 § och 7 kap. 27 § skall upphöra 
 att gälla, 
  
 dels  
 att 1 kap. 4 §, 7 kap. 21 § och 15 kap. 1 § skall ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att i lagen skall införas en ny paragraf, 14 kap. 1 a § av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 kap. 
 Ett privat aktiebolag eller en  
 aktieägare i ett sådant bolag  
 får inte genom annonsering söka sprida  
 aktier eller teckningsrätter i bolaget eller av bolaget utgivna skuldebrev eller optionsbevis. 
  
 Ett bolag eller en  
 aktieägare  
 som avses i första stycket får  
 inte heller på annat sätt söka sprida i första stycket angivna värdepapper genom att erbjuda  
 fler än 200 personer att teckna  
 eller förvärva värdepapperen. Detta gäller dock 
  
 4 § 
 2 
  
 Ett privat aktiebolag  
 som har givit ut finansiella instrument  
 eller en  
 innehavare av finansiella instrument utgivna av ett sådant bolag,  
 får inte genom annonse- ring söka sprida  
 de finansiella instrument. 
  
 Ett bolag eller en  
 innehavare av finansiella instrument  
 som avses i första stycket får  
 dock erbjuda kvalificerade investerare samt ytterligare högst 100 personer att teckna eller köpa av bolaget ut- 
  
 1 
  
 Lagen omtryckt 1993:150. 
  
 2 
  
 Senaste lydelse 1994:802 
  
 19 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 inte om erbjudandet riktar sig till enbart en krets som i förväg har anmält intresse av sådana erbju- danden och antalet utbjudna poster inte överstiger 200. 
 Begränsningarna i första och andra styckena gäller inte erbju- danden som avser överlåtelse till högst tio förvärvare. 
 I första stycket angivna  
 vär- depapper  
 som har givits ut av ett privat aktiebolag får inte bli föremål för handel på börs  
 eller annan organiserad marknadsplats 
 . 
 givna finansiella instrument 
 . 
  
 I första stycket angivna  
 finansi- ella instrument  
 som har givits ut av ett privat aktiebolag får inte bli föremål för handel på börs,  
 auktoriserad marknadsplats eller annan reglerad marknad 
 . 
 7 kap. 
 21 § 
 3 
  
 Vid ett publikt aktiebolags överlåtelse av egna aktier på annat sätt än som anges i 18 § tillämpas 
 1. vad som gäller om nyemission i följande bestämmelser i 4 kap. denna lag: 
 1 § andra stycket om beslutanderätt, 
 2 § om företrädesrätt, 
 3 § om emissionsbevis m.m., 
 3 a § om försäljning av udda företrädesrätter, 
 4 § om förslag till beslut m.m., 
 6 § andra och tredje styckena om information om apport m.m., 7 § om kungörelser m.m., 
 8 §  
 första–tredje 
  styckena om aktieteckning, 
 9 § om tilldelning av aktier m.m., 
 14 § första och andra styckena samt 15 § första, andra och 
  
 fjärde styckena om styrelsens 
  
 fjärde styckena om styrelsens 
  
 beslut om nyemission, 
  
 beslut om nyemission,  
 samt 
  
 18 och  
 20–25 
  §§ om emissions- 
  
 prospekt,  
 samt 
  
 2. vad som enligt lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. gäller vid nyemission eller överlåtelse av aktier. 
  
 3  
 Senaste lydelse 2000:66 
 20 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 14 kap. 
 1 a § 
 Vid en fusion skall, i det fall ersättningen till aktieägarna i det överlåtande bolaget betalas i form av aktier i det övertagande bola- get, styrelserna för överlåtande och, vid absorption, övertagande bolag upprätta ett särskilt doku- ment som skall ges in till Finans- inspektionen för granskning. Granskningen skall avse en be- dömning av om dokumentets inne- håll är likvärdigt med den infor- mation som skall finnas i ett prospekt som upprättas vid en emission av aktier. Regler om vad ett sådant prospekt skall innehålla finns i 2 kap. lagen (1991:980) om handel med finansiella in- strument och i kommissionens fö- rordning (EG) nr 809/2004 om genomförande av Europaparla- mentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informa- tionen i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och annonsering. 
 4 
  
 Finansinspektionen skall avge ett yttrande över huruvida dokumen- tets innehåll uppfyller kravet i före- gående stycke. 
 Efter det att Finansinspektionen har avgivit sitt yttrande, skall yttrandet och dokumentet hållas tillgängliga för aktieägarna i över- låtande bolag och, i fall som anges i 10 § andra stycket övertagande 
  
 4  
 EGT L 149, 30.4.2004, s.1. 
 21 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 bolag, under minst en vecka före den bolagsstämma då respektive bolag skall fatta beslut om godkän- nande av fusionsplanen. Handling- arna skall genast och utan kostnad skickas till de aktieägare som begär det och uppger sin postadress. 
 15 kap. 
 En stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör som när han fullgör sitt uppdrag uppsåtligen eller av oaktsamhet skadar bolaget, skall ersätta ska- dan. Detsamma gäller när ska- dan tillfogas en aktieägare eller någon annan genom överträ- delse av denna lag, tillämplig lag om årsredovisning eller bolags- ordningen. 
 1 § 
 5 
  
 En stiftare, styrelseledamot eller verkställande direktör som när han fullgör sitt uppdrag upp- såtligen eller av oaktsamhet skadar bolaget, skall ersätta skadan. Det- samma gäller när skadan tillfogas en aktieägare eller någon annan genom överträdelse av denna lag, tillämplig lag om årsredo- visning,  
 2 kap. eller 2 a kap. lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument  
 eller bolags- ordningen. 
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005. 
  
 5  
 Senaste lydelse 1998:760 
 22 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 2 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) 
 Härigenom föreskrivs i fråga om försäkringsrörelselagen (1982:713), 
 6  
  
 dels  
 att 4 kap.  
 20-27 
  §§ och 5 kap. 19 § skall upphöra att gälla,  
 dels  
 att 1 kap. 11 §, 6 a kap. 21 § och 16 kap. 1 § skall ha följande 
 lydelse, 
  
 dels  
 att i lagen skall införas en ny paragraf, 15 a kap. 1 a § av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 kap. 
 11 § 
 7 
  
 Ett privat försäkringsaktiebo- lag  
 eller en aktieägare i ett sådant bolag  
 får inte genom annonsering söka sprida  
 aktier eller tecknings- rätter i bolaget eller av bolaget utgivna skuldebrev eller options- bevis. 
  
 Ett bolag eller en  
 aktieägare  
 som avses i första stycket får  
 inte heller på annat sätt söka sprida i första stycket angivna värdepapper genom att erbjuda fler än 200 personer att teckna eller förvärva värdepapperen. Detta gäller dock inte om erbjudandet riktar sig enbart till en krets som i förväg har anmält intresse av sådana erbjudanden och antalet utbjudna poster inte överstiger 200. 
  
 Begränsningarna i första och andra styckena gäller inte erbjud- anden som avser överlåtelse till högst tio förvärvare. 
 Ett privat försäkringsaktiebo- lag  
 som har givit ut finansiella instrument  
 eller en  
 innehavare av finansiella instrument utgivna av ett sådant bolag,  
 får inte gen- om annonsering söka sprida  
 såd- ana finansiella instrument. 
  
 Ett bolag eller en  
 innehavare av finansiella instrument  
 som avses i första stycket får  
 dock erbjuda kvalificerade investerare samt ytterligare högst 100 personer att teckna eller köpa av bolaget utgivna finansiella instrument 
 . 
 I första stycket angivna  
 finan- siella instrument  
 som har givits ut av ett privat försäkringsaktie- bolag får inte bli föremål för handel på börs,  
 auktoriserad marknadsplats eller annan reglerad marknad 
 . 
  
 6 
  
 Lagen omtryckt 1995:1567. 
  
 7 
  
 Senaste lydelse 1999:600 
  
 23 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 I första stycket angivna  
 värde- papper  
 som har givits ut av ett privat försäkringsaktiebolag får inte bli föremål för handel på börs  
 eller annan organiserad mark- nadsplats 
  
 6 a kap. 
 21 § 
 8 
  
 Vid ett publikt försäkringsaktiebolags överlåtelse av egna aktier på annat sätt än som anges i 18 § tillämpas 
  
 1. 
  
 2 kap. 2 § andra stycket om medgivande till betalning med apportegendom, 
  
 2. 
  
 vad som gäller om nyemission i följande bestämmelser i 4 kap. denna lag: 
  
 1 
  
 § andra stycket om beslutanderätt, 
  
 3 
  
 §  
  
 andra-fjärde 
  styckena och 4 § om information om apport m.m., 
  
 5 
  
 § om företrädesrätt m.m., 
  
 6 
  
 § om emissionsbevis m.m., 
  
 6 
  
 a § om försäljning av udda företrädesrätter, 
  
 7 
  
 § om förslag till beslut m.m., 
  
 9 
  
 § om kungörelser m.m., 
  
 10 
  
 §  
  
 första–tredje 
  styckena om aktieteckning, 
  
 11 
  
 § om tilldelning av aktier m.m., 
  
 16 § första och andra styckena 
  
 16 § första och andra styckena 
  
 samt 17 § första, andra och fjärde 
  
 samt 17 § första, andra och fjärde 
  
 styckena om styrelsens beslut 
  
 styckena om styrelsens beslut 
  
 om nyemission, 
  
 om nyemission,  
 samt 
  
 20 och  
 22–26 
  §§ om emissions- 
  
 prospekt,  
 samt 
  
 3. vad som enligt lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag, m.m. gäller vid nyemission eller överlåtelse av aktier. 
  
 8  
 Senaste lydelse 2000:67 
 24 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 15 a kap. 
 1 a § 
 Vid en fusion skall, i det fall ersättningen till aktieägarna i det överlåtande bolaget betalas i form av aktier i det övertagande bola- get, styrelserna för överlåtande och, vid absorption, övertagande bolag upprätta ett särskilt doku- ment som skall ges in till Finans- inspektionen för granskning. Granskningen skall avse en bedöm- ning av om dokumentets innehåll är likvärdigt med den infor- mation som skall finnas i ett prospekt som upprättas vid en emission av aktier. Regler om vad ett sådant prospekt skall innehålla finns i 2 kap. lagen (1991:980) om handel med finansiella in- strument och i kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 om genomförande av Europa- parlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informa- tionen i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och annonsering.  
 9 
  
 Finansinspektionen skall avge ett yttrande över huruvida doku- mentets innehåll uppfyller kravet i föregående stycke. 
 Efter det att Finansinspektionen har avgivit sitt yttrande, skall yttrandet och dokumentet hållas tillgängliga för aktieägarna i överlåtande bolag och, i fall som anges i 10 § andra stycket över- 
  
 9 
 EGT L 149, 30.4.2004, s.1 
 25 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 tagande bolag, under minst en vecka före den bolagsstämma då respektive bolag skall fatta beslut om godkännande av fusionsplanen. Handlingarna skall genast och utan kostnad skickas till de aktie- ägare som begär det och uppger sin postadress. 
 16 kap. Skadestånd m.m. 
 Stiftare, styrelseledamot, verk- ställande direktör och aktuarie, som vid fullgörandet av sitt upp- drag uppsåtligen eller av oakt- samhet skadar försäkringsbolaget, skall ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan vållas aktie- ägare, delägare eller någon annan genom överträdelse av denna lag, lagen (1995:1560) om årsredo- visning i försäkringsföretag, bo- lagsordningen, de försäkringstek- niska riktlinjerna  
 eller  
 placerings- riktlinjerna. 
 1 § 
 10 
  
 Stiftare, styrelseledamot, verk- ställande direktör och aktuarie, som vid fullgörandet av sitt upp- drag uppsåtligen eller av oakt- samhet skadar försäkringsbolaget, skall ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan vållas aktie- ägare, delägare eller någon annan genom överträdelse av denna lag, lagen (1995:1560) om årsredo- visning i försäkringsföretag, bo- lagsordningen, de försäkringstek- niska riktlinjerna, placeringsrikt- linjerna  
 eller 2 kap. eller 2 a kap. lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005. 
  
 10  
 Senaste lydelse 1999:600 
 26 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 3 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument 
 Härigenom föreskrivs i fråga om lag (1991:980) om handel med finansiella instrument, 
  
 dels  
 att 1 kap. 1 §, 2 kap.  
 1–6 
  §§, 6 kap. 1 a §, 6 kap. 3 § och 7 kap. 1 § samt rubriken till 7 kap. skall ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i lagen skall införas nya paragrafer, 2 kap.  
 7–24 
  §§, 
  
 6 kap. 
  
 1  
 b–1 
  d, 3 a, 3 b §§ och 7 kap.  
 2–5 
  §§, samt närmast före 
  
 2 kap. 
  
 1, 6, 7,  
 15–17, 
  20,  
 22-24 
  §§, 6 kap. 1  
 a–c, 
  3 a, 3 b §§, och 
  
 7 kap. 3 § nya rubriker av följande lydelse, 
  
 dels  
 att det skall införas en ny rubrik närmast före 6 kap. 2 § som skall lyda Vite, och en ny rubrik närmast före 7 kap. 1 § som skall lyda Överklagande, 
  
 dels  
 att i lagen skall införas ett nytt kapitel, 2 a kap., av följande 
  
 lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 kap. 
  
 1 § 
 11 
  
 I denna lag betyder 
  
 I denna lag betyder 
  
 finansiellt instrument: fond- 
  
 1.  
 finansiellt instrument 
  
 : fond- 
  
 papper och annan rättighet eller 
  
 papper och annan rättighet eller 
  
 förpliktelse avsedd för handel på 
  
 förpliktelse avsedd för handel på 
  
 värdepappersmarknaden, 
  
 värdepappersmarknaden, 
  
 fondpapper: aktie och obliga- 
  
 2.  
  
 fondpapper 
  
 :  
 aktie och obliga- 
  
 tion samt sådana andra delägar- 
  
 tion samt sådana andra delägar- 
  
 rätter eller fordringsrätter som 
  
 rätter eller fordringsrätter som 
  
 är utgivna för allmän omsätt- 
  
 är utgivna för allmän omsätt- 
  
 ning, fondandel och aktieägares 
  
 ning, fondandel och aktieägares 
  
 rätt gentemot den som för hans 
  
 rätt gentemot den som för hans 
  
 räkning förvarar aktiebrev i ett 
  
 räkning förvarar aktiebrev i ett 
  
 utländskt bolag (depåbevis), 
  
 utländskt bolag (depåbevis), 
  
 EES: Europeiska ekonomiska 
  
 3.  
  
 EES 
  
 :  
 Europeiska ekonomiska 
  
 samarbetsområdet, 
  
 samarbetsområdet, 
  
 anmält avvecklingssystem: vad 
  
 4.  
 anmält avvecklingssystem 
  
 : vad 
  
 som anges i 2 § lagen (1999:1309) 
  
 som anges i 2 § lagen (1999:1309) 
  
 11  
 Senaste lydelse 2004:55 
 27 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 om system för avveckling av förpliktelser på finansmarknaden. 
 om system för avveckling av för- pliktelser på finansmarknaden, 
  
 5.  
  
 kvalificerade investerare 
 : 
  
 a) 
  
 juridiska personer som står under tillsyn av behörig myndig- het inom EES med anknytning till finansmarknaderna eller annars har en lagreglerad behörighet att verka på finansmarknaderna, 
  
 b) 
  
 juridiska personer vars verk- samhet uteslutande omfattar handel med finansiella instrument, 
  
 c) 
  
 nationella och delstatliga reg- eringar, centralbanker, internation- ella och överstatliga institutioner, 
  
 d) 
  
 juridiska personer som upp- fyller två av följande tre kriterier; ett genomsnittligt antal anställda under räkenskapsåret på över 250, en balansomslutning som överstiger ett belopp motsvarande 43 miljoner euro och en årlig nettoomsättning som överstiger ett belopp motsvar- ande 50 miljoner euro, och 
  
 e) 
  
 andra juridiska personer än de som omfattas av punkterna a– d samt fysiska personer, under förut- sättning att en stat inom EES tillåtit att dessa får betraktas som kvalificerade investerare, 
  
 6.  
 emissionsprogram 
 : ett program som möjliggör utgivning av icke- aktierelaterade finansiella instru- ment, teckningsoptioner eller war- ranter av samma slag, serie, kategori eller motsvarande, fortlöpande eller vid upprepade tillfällen under en särskilt angiven emissionsperiod, 
 7.  
 finansiella instrument som ges ut fortlöpande eller vid upprepade tillfällen 
 : emissioner i omgångar 
 28 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 eller minst två separata emissioner under en tolvmånadersperiod av finansiella instrument av samma slag, serie, kategori eller motsvar- ande, 
  
 8. 
  
 reglerad marknad 
 : börs och auktoriserad marknadsplats som står under tillsyn av Finansin- spektionen, samt utländsk mark- nadsplats inom EES under för- utsättning att marknadsplatsen står under tillsyn av behörig myn- dighet, utgörs av ett multilateralt system som drivs eller leds av en marknadsplatsoperatör, systemet sammanför eller möjliggör sam- manförandet av flera köp- och säljintressen i finansiella instrument så att detta leder till avslut i finansiella instrument inom sy- stemet enligt dess regler som inte får vara skönsmässiga, 
  
 9. 
  
 hemmedlemsstat 
 : 
  
 a) 
  
 den stat inom EES där emittenten har sitt säte, eller 
  
 b) 
  
 vid emissioner av icke- aktierelaterade finansiella instru- ment som antingen vart och ett har ett nominellt värde som mot- svarar minst 1 000 euro, eller innefattar en rätt att förvärva finansiella instrument eller erhålla ett kontantbelopp under förutsätt- ning att utgivaren varken är ut- givare av de underliggande finansi- ella instrumenten eller ett företag inom den koncern där utgivaren ingår: den stat inom EES som väljs av emittenten, av den som lämnar erbjudandet eller av den som ansöker om upptagande till 
  
 29 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 handel, under förutsättning att de finansiella instrumenten skall erbjudas allmänheten eller har tagits eller skall tas upp till handel i den staten, eller 
 c) när det gäller emittenter som har sitt säte i ett land utanför EES och som ger ut andra finansiella instrument än de som nämns i punkten b: den stat inom EES som väljs av emittenten, av den som lämnar erbjudandet eller av den som ansöker om uppta- gande till handel, under förutsätt- ning att det är i den staten som de finansiella instrumenten antingen kommer att erbjudas till allmän- heten första gången efter den 31 december 2003 eller först kom- mer att tas upp till handel på en reglerad marknad efter den dagen, eller 
 d) när det gäller emittenter som avses i c men som inte själva valt hemmedlemsstat: den stat inom EES som emittenten väljer senare under samma förutsätt- ningar som i c, 
 10.  
 uppköpserbjudande 
 : ett of- fentligt erbjudande till innehavare av finansiella instrument utgivna av en juridisk person, att från dessa förvärva alla eller en del av de finansiella instrumenten. 
 30 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 2 kap. 
 Tillämpningsområde m.m. 
 Vid emissioner som avses i 2 § och erbjudanden som avses i 3 §, som är riktade till en öppen krets, skall  
 prospekt  
 upprättas om sum- man av de belopp som till följd av emissionen eller erbjudandet kan komma att erläggas uppgår till minst 300 000 kronor. Ett sådant prospekt skall innehålla de upp- lysningar som, med hänsyn till de finansiella instrument som avses, behövs för en välgrundad bedöm- ning av emissionen eller erbjud- andet. 
 Prospekt  
 behöver inte  
 upp- rättas  
 om 
  
 1. 
  
 emissionen eller erbjudandet görs av en stat inom EES, 
  
 2. 
  
 emissionen eller erbjudandet avser  
  
 andelar i en investerings- fond eller i ett sådant fond- företag som avses i 1 kap. 7 § lagen (2004:46) om investerings- fonder, 
  
 3. 
  
 emissionen eller erbjudandet avser  
  
 fordringsrätter med kortare löptid än ett år, 
  
 4. 
  
 lägsta beloppet som skall er- läggas av en enskild investerare är 300 000 kronor eller mer. 
  
 Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Finansinspektionen får meddela föreskrifter om ytter- ligare undantag från skyldigheten att upprätta prospekt. 
 1 § 
 12 
  
 När finansiella instrument er- bjuds till allmänheten eller skall bli föremål för handel på en reg- lerad marknad skall ett  
 prospekt  
 upprättas. 
 Prospekt  
 skall inte  
 upprättas  
 när de finansiella instrumenten utgörs av 
  
 1. 
  
 sådana finansiella instru- ment som inte är överlåtbara, 
  
 2. 
  
 andelar i en investerings- fond eller i ett sådant fond- företag som avses i 1 kap. 7 § lagen (2004:46) om investerings- fonder 
  
 , 
  
 3. 
  
 andelar i ett sådant fondföretag som avses i 1 kap. 9 § lagen om investeringsfonder under förutsätt- ning att det för företaget finns dokument som innehåller informa- tion motsvarande den som skall fin- nas i en informationsbroschyr och 
  
 ett faktablad enligt 4 kap. 15 och 16 §§ lagen om investeringsfonder, 
  
 4. 
  
 fordringsrätter med kortare löptid än ett år, 
  
 5. 
  
 finansiella instrument som erbjuds som ersättning i samband med ett uppköpserbjudande, under förutsättning att det har upprättats en erbjudandehandling som har godkänts och registrerats av Finans- inspektionen i enlighet med bestäm- melserna i 2 a kap., eller 
  
 6. 
  
 aktier som erbjuds, tilldelas 
  
 12  
 Senaste lydelse 2004:55 
 31 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 eller skall tilldelas i samband med en fusion, under förutsättning att det har upprättats ett särskilt dokument som har granskats av Finansinspektionen i enlighet med vad som anges i 14 kap. 1 a § aktiebolagslagen (1975:1385) och 15 a kap. 1 a § försäkringsrörelse- lagen (1982:713). 
 Prospekt behöver inte heller upprättas när de finansiella in- strumenten utgörs av 
 1. finansiella instrument som villkorslöst och oåterkalleligen gar- anteras av stat, kommun, landsting eller motsvarande inom EES, eller 
 2.  
 icke-aktierelaterade 
  finansi- ella instrument som ges ut av stat, centralbank, kommun, landsting, eller motsvarande inom EES eller av ett internationellt offentligt organ där en eller flera EES- medlemsstater är medlemmar. 
 Trots vad som angivits i före- gående stycke kan emittenten, erbjudaren eller den som ansöker om upptagande av finansiella instrument till handel i där angivna fall välja att upprätta ett prospekt. Vid sådant fall skall bestämmelserna i denna lag och kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 om genomförande av Europa- parlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informa- tionen i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning 
  
 13  
 EGT L 149, 30.4.2004, s.1 
 32 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 samt offentliggörande av prospekt och annonsering 
 13  
 följas. 
 Vissa bestämmelser om läm- nande av information i situationer där ett prospekt inte behöver upp- rättas finns i 21 §. 
 Vid emission av fondpapper som inte är inregistrerade eller föremål för ansökan om inregi- strering vid en börs, skall utgi- varen upprätta prospekt. 
 2 § 
 14 
  
 Vid erbjudanden till allmän- heten behöver ett prospekt, utöver vad som angetts i 1 §, inte heller upprättas vid 
  
 1. 
  
 erbjudanden som endast riktas till kvalificerade investe- rare, 
  
 2. 
  
 erbjudanden som riktas till färre än hundra fysiska eller ju- ridiska personer, som inte är kvalificerade investerare, per stat inom EES, 
  
 3. 
  
 erbjudanden som riktas till investerare att förvärva finansiella instrument för en sammanlagd ersättning i varje erbjudande som motsvarar minst 50 000 euro per investerare, 
  
 4. 
  
 erbjudanden av finansiella instrument som vart och ett har ett nominellt värde som motsvarar minst 50 000 euro, 
  
 5. 
  
 erbjudanden av finansiella instrument för en sammanlagd ersättning som motsvarar högst 100 000 euro, varvid detta trösk- elvärde skall beräknas för en tolv- månadersperiod, dock skall såvitt avser aktier som utan ersättning erbjuds, tilldelas eller skall till- delas de befintliga aktieägarna 
  
 14  
 Senaste lydelse 1992:1713 
 33 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 samt vinstutdelning som betalas i form av aktier av samma slag som de aktier som utdelningen hänför sig till, ett dokument som innehåller information om aktier- nas antal och slag samt om motiven och de närmare formerna för er- bjudandet göras tillgängligt, 
 6. emission av aktier som ges ut som ersättning för aktier av samma slag, under förutsättning att emis- sionen inte innebär någon ökning av bolagets aktiekapital, eller vid 
 7. erbjudanden av finansiella instrument från ett företag till nuvarande eller tidigare anställda och styrelseledamöter i företaget eller inom den koncern där före- taget ingår, under förutsättning att företaget har givit ut finansiella instrument som är föremål för han- del på en reglerad marknad och att ett dokument som innehåller infor- mation om de finansiella instru- menten och dessas antal samt om motiven och de närmare form- erna för erbjudandet görs till- gängligt. 
 Vid erbjudande om köp eller försäljning av finansiella instru- ment, skall den som lämnar er- bjudandet upprätta prospe 
 kt. 
  
 3 § 
 15 
  
 Vid upptagande av finansiella instrument till handel på en reg- lerad marknad behöver ett prospekt, utöver vad som angetts i 1 §, inte heller upprättas när 
 1. antalet aktier, beräknat för en tolvmånadersperiod, motsvarar mindre än tio procent av det antal aktier som vid början av 
  
 15  
 Senaste lydelse 1992:558 
 34 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 tolvmånadersperioden var upptagna till handel på samma reglerade marknad, 
  
 2. 
  
 aktier givits ut som ersätt- ning för aktier av samma slag, som redan finns upptagna till handel på samma reglerade mark- nad, under förutsättning att emis- sionen inte innebär någon ökning av bolagets aktiekapital, 
  
 3. 
  
 aktier utan ersättning erbjuds, tilldelas eller skall tilldelas de be- fintliga aktieägarna samt vinst- utdelning som betalas i form av aktier av samma slag som de aktier som utdelningen hänför sig till, under förutsättning att ett dokument som innehåller informa- tion om aktiernas antal och slag samt om motiven och de närmare formerna för erbjudandet görs tillgängligt, 
  
 4. 
  
 ett företag erbjuder finansi- ella instrument till nuvarande eller tidigare anställda och styrelse- ledamöter i företaget eller inom den koncern där företaget ingår, under förutsättning att företaget har givit ut finansiella instrument som är föremål för handel på samma reglerade marknad och att ett dokument som innehåller information om de finansiella instrumenten och dessas antal samt om motiven och de närmare formerna för erbjudandet görs tillgängligt, eller när 
  
 5. 
  
 upptagandet till handel avser aktier som har tillkommit genom konvertering eller utbyte av fin- ansiella instrument eller genom 
  
 35 
 Författningsförslag SOU 2004:95 
  
 utnyttjande av optionsrätter, under 
  
 förutsättning att dessa aktier är av 
  
 samma slag som de som redan 
  
 finns upptagna till handel på 
  
 samma reglerade marknad. 
  
 4 § 
 16 
  
 Prospektet skall lämnas in till 
  
 I det fall finansiella instrument 
  
 Finansinspektionen med ansökan 
  
 skall upptas till handel på en re- 
  
 om registrering. 
  
 glerad 
  
 marknad, och 
  
 finansiella 
  
 Om ansökan gäller ett prospekt 
  
 instrument av samma slag, kategori, 
  
 som avses i 2 § skall det god- 
  
 serie 
  
 eller 
  
 motsvarande 
  
 redan 
  
 kännas av inspektionen innan det 
  
 finns upptagna till handel på 
  
 registreras. 
  
 någon 
  
 annan reglerad 
  
 marknad 
  
 Om samma fondpapper emit- 
  
 inom EES, skall ett prospekt inte 
  
 teras i ett eller flera andra länder 
  
 upprättas under förutsättning att 
  
 inom EES, vars lagstiftning kräver 
  
 1. finansiella 
  
 instrument 
  
 av 
  
 förhandsgranskning av 
  
 prospekt, 
  
 samma kategori är upptagna till 
  
 och utgivaren därvid 
  
 upprättar 
  
 handel på den andra reglerade 
  
 prospekt enligt reglerna om börs- 
  
 marknaden sedan mer än 18 
  
 prospekt, skall inspektionen dock 
  
 månader 
  
 och 
  
 upptagandet 
  
 till 
  
 inte pröva frågan om godkän- 
  
 handel på den andra reglerade 
  
 nande om 
  
 marknaden 
  
 grundades 
  
 på 
  
 ett 
  
 1. utgivaren har sitt säte i ett av 
  
 godkänt prospekt som gjorts till- 
  
 länderna och fondpapperen emit- 
  
 gängligt 
  
 för 
  
 allmänheten 
  
 enligt 
  
 teras där, eller 
  
 vad som föreskrivs i 17 och 18 §§ 
  
 2. utgivaren i annat 
  
 fall har 
  
 eller motsvarande bestämmelser i 
  
 ansökt om godkännande av pro- 
  
 annat  
 EES-land, 
  eller upptag- 
  
 spektet i något av länderna. 
  
 andet till handel på den andra 
  
 reglerade 
  
 marknaden 
  
 grundades 
  
 på ett godkänt prospekt enligt 
  
 kraven 
  
 i 
  
 rådets 
  
 direktiv 
  
 80/390/EEG av den 17 mars 1980 
  
 om samordning av kraven på 
  
 upprättande, granskning och sprid- 
  
 ning av prospekt som skall offentlig- 
  
 göras när överlåtbara värdepapper 
  
 erbjuds 
  
 till 
  
 allmänheten 
  
 eller 
  
 rådets 
  
 direktiv 
  
 2001/34/EG av 
  
 16  
 Senaste lydelse 1992:1713 
 36 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 den 21 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell not- ering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper, 
  
 2. 
  
 den som har givit ut de finansiella instrumenten har full- gjort sina löpande skyldigheter avseende handeln på den andra reglerade marknaden, 
  
 3. 
  
 den person som ansöker om upptagande av de finansiella instrumenten till handel gör ett sammanfattande dokument till- gängligt för allmänheten på ett språk som godtas av den behöriga myndigheten i den stat inom EES där den reglerade marknad som ansökan avser är belägen, 
  
 4. 
  
 det sammanfattande doku- mentet offentliggörs enligt 18 § eller motsvarande bestämmelse i den stat inom EES där den reg- lerade marknad som ansökan avser är belägen, och 
  
 5. 
  
 det sammanfattande doku- mentet står i överensstämmelse med vad som anges i 10 § samt det i dokumentet anges var det senaste godkända prospektet kan erhållas och var den finansiella information som emittenten offent- liggjort finns tillgänglig. 
  
 Om en emission av utländska fondpapper görs både här i landet och i ett eller flera andra länder inom EES och ett prospekt som 
 5 § 
 17 
  
 Prospekt skall vid erbjudanden till allmänheten som innefattar emission av finansiella instru- ment upprättas av den som ger ut 
  
 17  
 Senaste lydelse 1992:1714 
 37 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 har upprättats enligt reglerna om börsprospekt har godkänts av behörig myndighet i något av dessa länder inom tre månader före ansökan om registrering, skall Finansinspektionen godta prospektet utan ny prövning. 
 Inspektionen får trots bestäm- melserna i första stycket kräva att ett utländskt prospekt skall över- sättas till svenska språket och kom- pletteras med uppgifter som särskilt gäller förhållandena här i landet. 
 de finansiella instrumenten. I andra fall av erbjudanden till allmänheten skall prospektet upp- rättas av den som lämnar er- bjudandet. När en innehavare av aktier, teckningsrätter, options- bevis eller konvertibla skuldebrev utgivna av ett aktiebolag lämnar ett erbjudande till allmänheten om köp av nämnda finansiella instrument, skall dock prospektet upprättats av aktiebolaget. Inne- havaren skall underrätta styrelsen om sin försäljningsavsikt senast sex veckor före den dag då köp tidigast avses kunna ske. 
 Vid en ansökan om uppta- gande till handel på en reglerad marknad av finansiella instru- ment skall prospektet upprättas av den som ansöker om upptagande till handel av de finansiella instru- menten. 
 Ersättning för upprättande av prospekt i vissa fall 
  
 6 § 
 18 
  
 Sedan Finansinspektionen 
  
 har 
  
 Upprättas prospekt av ett aktie- 
  
 registrerat prospektet skall 
  
 det 
  
 bolag 
  
 i 
  
 en 
  
 sådan 
  
 situation 
  
 som 
  
 offentliggöras. 
  
 anges 
  
 i 
  
 5 
  
 § första 
  
 stycket tredje 
  
 meningen, 
  
 får 
  
 aktiebolaget 
  
 från 
  
 den som lämnar erbjudandet ta 
  
 emot ersättning för sina kostnader 
  
 för upprättandet 
  
 av 
  
 prospektet. 
  
 Uppträder 
  
 flera 
  
 innehavare 
  
 av 
  
 finansiella instrument som säljare, 
  
 skall kostnaderna fördelas mellan 
  
 dem 
  
 i 
  
 förhållande 
  
 till 
  
 det antal 
  
 18  
 Senaste lydelse 1992:1714 
 38 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 finansiella instrument av samma slag som var och en utbjudit till försäljning. 
 Prospektets innehåll och utformning, m.m. 
 7 § 
 Ett prospekt skall innehålla all den information som, med hän- syn till typen av emittent och ar- ten av de finansiella instru- menten, är nödvändig för att investerare skall kunna göra en välgrundad bedömning av emit- tentens och en eventuell garanti- givares tillgångar och skulder, finansiella ställning, resultat och framtidsutsikter samt av de rättig- heter som är hänförliga till de finansiella instrumenten. 
 Detaljerade bestämmelser om den information som ett prospekt skall innehålla finns i kommissio- nens förordning (EG) nr 809/2004. 
 Behandling av uppgifter i syfte att upprätta och sprida ett prospekt får ske utan hinder av bestämmelserna i personuppgifts- lagen (1998:204). 
 8 § 
 När finansiella instrument er- bjuds till allmänheten eller skall bli föremål för handel på en re- glerad marknad i Sverige skall prospektet upprättas på svenska. När ett prospekt avser upptagande till handel av finansiella instru- 
 39 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 ment med ett nominellt värde per enhet som motsvarar minst 50 000 euro, kan dock den som upprättar prospektet välja att avfatta detta på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar. 
 Finansinspektionen kan, om särskilda skäl föreligger, medge att ett prospekt som omfattas av första stycket första meningen helt eller delvis får avfattas på ett annat språk. 
 När finansiella instrument er- bjuds till allmänheten eller skall bli föremål för handel på en re- glerad marknad i en eller flera stater inom EES, men inte i Sverige, får prospektet antingen upprättas på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar eller på det språk som den behöriga myndigheten i det andra  
 EES-landet 
  godtar. Det prospekt som inges till Finans- inspektionen för dess granskning enligt 16 § skall dock upprättas på svenska eller ett språk som all- mänt används i internationella finanskretsar. 
 I det fall ett prospekt har god- känts av en annan behörig myn- dighet inom EES och avser ett erbjudande till allmänheten i Sverige eller ansökan om uppta- gande till handel på en reglerad marknad i Sverige har Finans- inspektionen, under förutsättning att inspektionen erhållit ett intyg och en kopia av prospektet enligt vad som anges i 23 § första 
 40 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 stycket samt att prospektet är avfattat på ett språk som allmänt används i internationella finans- kretsar, endast rätt att kräva att en sammanfattning av prospektet översätts till svenska. 
 9 § 
 När det slutgiltiga priset eller det antal finansiella instrument som erbjuds till allmänheten inte har angivits i prospektet, skall prospektet innehålla uppgifter om de kriterier eller villkor som skall tillämpas för att fastställa dessa uppgifter, det högsta antalet finansi- ella instrument som erbjudandet omfattar och det högsta priset. Uppgift om det slutliga priset och antalet finansiella instrument skall ges in till Finansinspektionen och offentliggöras enligt 18 §. 
 I det fall prospektet varken innehåller det slutgiltiga priset och det antal finansiella instru- ment som erbjuds till allmänheten eller de kriterier eller villkor som skall tillämpas för att fastställda dessa uppgifter, det högsta antalet finansiella instrument som erbjud- andet omfattar och det högsta priset, skall uppgifterna offentlig- göras vid ett senare tillfälle. I sådant fall skall en investerare ha rätt att återkalla sin anmälan om köp eller teckning av de finansi- ella instrument som omfattas av prospektet, under minst fem var- dagar efter det att priset och antalet finansiella instrument som erbjuds allmänheten har fastställts 
 41 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 slutgiltigt, informationen givits in till Finansinspektionen och offent- liggjorts enligt 18 §. 
 10 § 
 I ett prospekt skall, med det undantag som anges i tredje stycket, ingå en sammanfattning som inne- håller väsentliga uppgifter om emit- tenten, eventuell garantigivare och de finansiella instrumenten, med särskilt angivande av före- kommande risker. Sammanfatt- ningen skall vara kortfattad och skriven på ett lättfattligt språk. 
 Sammanfattningen skall även innehålla uppgift om att 
 1. den skall ses som en intro- duktion till prospektet, 
 2. varje beslut om att investera i de finansiella instrumenten skall baseras på en bedömning av prospektet i dess helhet, 
 3. en investerare som väcker talan vid domstol i anledning av uppgifterna i ett prospekt kan bli tvungen att svara för kostnaderna för att översätta prospektet innan talan väcks, och att 
 4. inget civilrättsligt ansvar kan åläggas en person enbart på grundval av sammanfattningen och en översättning av denna, såvida sammanfattningen inte är vilseledande, felaktig eller oför- enlig med de andra delarna av prospektet. 
 Prospektet behöver inte inne- hålla en sammanfattning om det upprättats i anledning av upp- tagande till handel av icke- 
 42 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 aktierelaterade finansiella instru- ment som vart och ett har ett nominellt värde som motsvarar minst 50 000 euro, utom i det fall en medlemsstat inom EES begär detta i enlighet med vad som anges i 23 §. 
 11 § 
 Ett prospekt kan bestå av ett sammanhängande eller flera sepa- rata dokument. I ett prospekt som består av separata dokument skall informationen i prospektet delas upp i ett registreringsdokument, en värdepappersnot och en sam- manfattning. Registreringsdoku- mentet skall innehålla information som rör emittenten. Värdepappers- noten skall innehålla information om de finansiella instrument som erbjuds allmänheten eller som skall upptas till handel på en reglerad marknad. I 13 § finns bestämmelser om möjligheten att i vissa fall upprätta grundprospekt. 
 En emittent som har fått ett registreringsdokument godkänt och registrerat av Finansinspek- tionen är, under förutsättning att registreringsdokumentet är giltigt enligt vad som anges i 15 §, endast skyldig att upprätta en värdepappersnot och en samman- fattning när finansiella instrument erbjuds allmänheten eller upptas till handel på en reglerad marknad. Om det i ett sådant fall har inträffat någon väsentlig förändring eller händelse som skulle kunna påverka en investerares bedöm- 
 43 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 ning, och förändringen eller händ- elsen har inträffat efter det att det senaste registreringsdokumentet eller eventuella tillägg enligt 22 § godkändes, skall information om händelsen eller förändringen läm- nas i värdepappersnoten och mot- svara den information som nor- malt skulle ha lämnats i registre- ringsdokumentet. Värdepappersnot- en och sammanfattningen skall god- kännas av Finansinspektionen i enlighet med vad som anges i 16 §. 
 12 § 
 Information kan införlivas i prospektet genom hänvisning till ett eller flera dokument som tidi- gare har godkänts och registrerats av Finansinspektionen eller givits in till Finansinspektionen i enlighet med vad som anges i 11 kap. 1 b § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet. I sammanfatt- ningen får dock information inte införlivas genom hänvisning. 
 När information införlivas genom hänvisning skall en för- teckning med hänvisningar till- handahållas så att investerarna utan svårigheter kan identifiera informa- tionsmaterialet. 
 13 § 
 Utöver vad som anges i 11 § kan ett prospekt upprättas som ett grundprospekt. Ett sådant prospekt skall innehålla all relevant informa- tion om emittenten och om de finansiella instrument som skall erbjudas till allmänheten eller tas 
 44 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 upp till handel på en reglerad marknad. 
 Ett grundprospekt får upprättas om de finansiella instrumenten utgörs av 
  
 1. 
  
 icke-aktierelaterade 
  
  finansiella instrument, teckningsoptioner eller warranter som ges ut inom ramen för ett emissionsprogram, 
  
 2. 
  
 icke-aktierelaterade 
  
  finansiella instrument som ges ut fortlöpande eller vid upprepade tillfällen av ett kreditinstitut, under förutsätt- ning att de belopp som emissionen inbringar placeras enligt särskild lagstiftning i tillgångar som ger tillräcklig täckning för de åtag- anden som är förenade med de finansiella instrumenten fram till förfallodagen och tillgångarna är förenade med förmånsrätt i händ- else av kreditinstitutets insolvens, eller 
  
 3. 
  
 bostadsobligationer som vid upprepade tillfällen erbjuds till allmänheten i Sverige av kredit- institut vars främsta syfte är att bevilja hypotekslån, förutsatt att obligationerna utgör delar av obligationslån avsett att utfärdas i omgångar under en specifik emis- sionsperiod, emissionsvillkoren inte ändras under emissionsperioden och att de belopp som härrör från emissionerna enligt emittentens bolagsordning placeras i tillgångar som ger tillräcklig täckning för de åtaganden som är förenade med obligationerna. 
  
 Om ett grundprospekt eller ett tillägg till detta inte innehåller de 
 45 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 slutgiltiga villkoren för erbjudan- det, skall prospektet, i enlighet med vad som anges i 9 § första stycket, innehålla uppgifter om de kriterier som skall tillämpas för att fastställa dessa villkor, det högsta antalet finansiella instru- ment som erbjudandet omfattar och det högsta priset. Uppgift om de slutliga villkoren skall ges in till Finansinspektionen och offent- liggöras enligt 18 § vid varje till- fälle ett erbjudande lämnas till allmänheten. 
 14 § 
 Finansinspektionen får medge att uppgift som krävs enligt 7 § och kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 utelämnas i prospektet, om Finansinspektioner finner att 
 1. offentliggörandet av uppgiften skulle strida mot det allmänna intresset, 
 2. offentliggörandet av upp- giften skulle medföra allvarlig skada för emittenten, och uteläm- nandet av den inte kan antas medföra att allmänheten vilseleds i fråga om förhållanden och om- ständigheter som är av väsentlig betydelse för en välgrundad bedöm- ning av emittenten, erbjudaren eller eventuell garantigivare och av de rättigheter som är hän- förliga till de finansiella instru- ment som prospektet avser, 
 3. uppgiften endast är av mindre betydelse och inte heller av den arten att den skulle påverka 
 46 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 bedömningen av emittentens, er- bjudarens eller eventuell garanti- givares finansiella ställning och framtidsutsikter, 
 4. uppgiften inte är relevant för emittentens verksamhetsområde eller dennes rättsliga form eller de finansiella instrument som prospek- tet avser, under förutsättning att prospektet ändå innehåller upp- gifter som är likvärdiga med den som annars krävs. 
 Prospektets giltighetstid 
 15 § 
 Ett prospekt enligt 11 § och 13 § andra stycket 1 är giltigt under en tid av högst tolv måna- der från den dag det har offentlig- gjorts enligt 18 §. 
 Ett grundprospekt enligt 13 § andra stycket 2 och 3 är giltigt fram till dess att inga ytterligare finansiella instrument ges ut fortlöpande eller vid upprepade tillfällen. 
 Godkännande av prospekt 
 16 § 
 Ett prospekt får inte offent- liggöras förrän det har godkänts och registrerats av Finansinspek- tionen. Om Sverige inte är hem- medlemsstat, skall en ansökan om godkännande avvisas. 
 Finansinspektionen skall med- dela beslut i anledning av ansökan 
 47 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 om godkännande inom tio var- dagar från det att en ansökan har kommit in till inspektionen. I det fall ett erbjudande till allmän- heten avser finansiella instrument som utges av en emittent som inte tidigare har erbjudit finansiella instrument till allmänheten eller fått finansiella instrument upp- tagna till handel på en reglerad marknad, skall Finansinspektionen meddela beslut i anledning av ansökan om godkännande inom 20 vardagar från det att ansökan har kommit in. 
 Om Finansinspektionen vid sin prövning finner att de doku- ment som har givits in är ofull- ständiga eller att det krävs kom- pletterande information, skall Finansinspektionen så snart som möjligt och senast tio vardagar från det att ansökan kom in till inspektionen, underrätta sökanden och begära nödvändiga komplette- ringar. De tidsfrister som anges i första stycket skall börja löpa först den dag den kompletterande informationen har kommit in till Finansinspektionen. 
 Finansinspektionen får besluta att ansökan skall lämnas över till en behörig myndighet i en annan medlemsstat inom EES, under förutsättning att denna myndighet inte har något att invända mot detta. Sökanden skall underrättas om överlämnandet inom tre vardagar från det att Finans- inspektionen fattade sitt beslut. 
 48 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 Offentliggörande av prospekt 
 17 § 
 Ett prospekt skall, sedan det har godkänts och registrerats av Finansinspektionen, så snart det är praktiskt möjligt offentliggöras av emittenten, erbjudaren eller den person som ansöker om upp- tagande av finansiella instrument till handel. Under alla förhållanden skall prospektet offentliggöras senast dagen innan anmälningstiden i erbjudandet börjar löpa eller de finansiella instrumenten tas upp till handel. I det fall det rör sig om ett erbjudande till allmän- heten av visst slag av aktier som inte tidigare finns upptagna till handel på en reglerad marknad och som följaktligen skall tas upp till handel för första gången, får erbjudandet inte löpa ut tidigare än sex dygn efter det att prospektet har offentliggjorts. 
 När prospektet offentliggörs skall dess innehåll och utformning överensstämma med den ursprung- liga version av prospektet som har godkänts och registrerats av Finans- inspektionen. 
 18 § 
 Ett prospekt skall offentliggöras 
  
 1. 
  
 i en eller flera dagstidningar med rikstäckande eller omfattande spridning i en stat inom EES där ett erbjudande till allmänheten eller ansökan om upptagande till handel görs, 
  
 2. 
  
 genom att i tryckt form göras 
  
 49 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 tillgänglig för allmänheten där de finansiella instrumenten upptas till handel, eller vid emittentens huvud- kontor och i förekommande fall hos de värdepappersinstitut som med- verkar vid erbjudandet, 
 3. i elektronisk form på emit- tentens hemsida, samt i förekom- mande fall på hemsidan hos de värdepappersinstitut som medver- kar vid erbjudandet, eller 
 4. i elektronisk form på hem- sidan hos den reglerade marknad där ansökan om upptagande till handel av finansiella instrument görs. 
 Oavsett vilken form som väljs för att offentliggöra prospektet skall en emittent som har upprättat ett prospekt alltid offentliggöra pro- spektet i elektronisk form på sin hemsida. 
 En investerare skall utan kost- nad kunna erhålla en pappers- kopia av prospektet, om han begär detta från emittenten, erbjudaren, den person som ansöker om upp- tagande till handel av finansiella instrument eller värdepappers- institut som medverkar vid er- bjudandet. 
 Om ett prospekt består av flera dokument får dessa dokument spridas separat, under förutsättning att en investerare på begäran utan kostnad kan få en papperskopia av de olika dokumenten enligt vad som anges i tredje stycket. I varje doku- ment skall det anges var de övriga dokument som hör till prospektet finns tillgängliga. 
 50 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 Ytterligare bestämmelser om offentliggörande finns i kom- missionens förordning (EG) nr 809/2004. 
 De personuppgifter som finns i ett prospekt får föras över till en annan stat. 
 19 § 
 Finansinspektionen skall på sin hemsida offentliggöra en för- teckning över samtliga godkända och registrerade prospekt, och prospekten i dess helhet eller länkar till de hemsidor där prospekten har offentliggjorts. Förteckningen skall åtminstone omfatta de pro- spekt som offentliggjorts under de senaste tolv månaderna. 
 Annonsering, m.m. 
 20 § 
 En annons avseende ett erbjud- ande till allmänheten eller upptag- ande till handel av finansiella instrument skall innehålla informa- tion om att ett prospekt har offentlig- gjorts och var det finns tillgängligt. 
 All information till allmän- heten om erbjudandet eller upp- tagandet till handel på en reglerad marknad som lämnas muntligen eller skriftligen skall överensstämma med den information som lämnas i prospektet. 
 Ytterligare bestämmelser om annonsering finns i kommissionens förordning (EG) nr 809/2004. 
 51 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 21 § 
 Vid ett erbjudande av finansi- ella instrument som inte omfattas av prospektskyldighet, skall väsentlig information som lämnas vid sam- mankomster eller på något annat sätt av emittenten eller den som lämnar erbjudandet lämnas till samtliga investerare som erbjud- andet riktar sig till. Uppkommer därefter prospektskyldighet avseende erbjudandet skall sådan information ingå i prospektet eller i ett tillägg till prospektet, om den fortfarande är relevant. 
 Tillägg till prospekt 
 22 § 
 Varje omständighet av betydelse, felaktighet eller förbiseende som kan påverka bedömningen av finansiella instrument som om- fattas av ett prospekt, och som in- träffar eller uppmärksammas efter tidpunkten för godkännandet av prospektet fram till den tidpunkt då erbjudandet löpt ut eller handeln på en reglerad marknad påbörjas, skall tas in i ett tillägg till prospektet. Sammanfattningen, och eventuella översättningar av denna, skall också kompletteras om detta är nödvändigt för att återspegla informationen i tillägget. 
 Tillägg till prospektet skall god- kännas av Finansinspektionen på samma sätt som det ursprungliga prospektet, inom högst sju vardagar från det att tillägget givits in till 
 52 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 Finansinspektionen. Det skall där- efter offentliggöras på det sätt som användes vid offentliggörandet av det ursprungliga prospektet. 
 En investerare som innan tilläg- get till prospektet har offentliggjorts gjort en anmälan om köp eller teckning av de finansiella instru- ment som avses i prospektet, skall ha rätt att återkalla sin anmälan under en tid som inte får under- stiga fem vardagar efter det att tillägget har offentliggjorts. 
 Erbjudanden till allmänheten och upptagande till handel i flera stater inom EES 
 23 § 
 När ett erbjudande till allmän- heten eller ett upptagande till handel av finansiella instrument planeras i flera stater inom EES eller i en annan medlemsstat än hemmedlemsstaten, skall Finans- inspektionen inom tre vardagar från att en begäran därom har kommit in till inspektionen, eller inom en vardag från godkän- nandet av prospektet om begäran bifogats ansökan om godkännande, översända ett intyg om godkän- nande av prospektet samt en kopia av detta till de behöriga myndigheterna i de berörda staterna inom EES. Av intyget skall fram- gå att prospektet har upprättats i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG. Om 14 § har tillämpats vid god- 
 53 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 kännandet av prospektet skall detta framgår av intyget. Av intyget skall även framgå skälen till att bestämmelsen har tillämpats. Sam- ma förfarande skall tillämpas på ett tillägg till prospektet enligt 22 §. 
 Om översättning av hela eller delar av prospektet krävs av be- hörig myndighet i värdmedlems- staten, skall denna bifogas den begäran som lämnas in till Finans- inspektionen enligt första stycket och översändas till behörig myn- dighet tillsammans med intyget och kopian av prospektet. 
 Emittenter med säte i en stat utanför EES 
 24 § 
 Om en emittent har sitt säte i en stat utanför EES, kan Finans- inspektionen godkänna ett prospekt avseende erbjudande till allmän- heten eller upptagande till handel på en reglerad marknad av finansi- ella instrument, vilket har utformats i enlighet med lagstiftningen i den stat där emittenten har sitt säte, under förutsättning att informa- tionskraven motsvarar kraven i denna lag och kommissionens för- ordning (EG) nr 809/2004. 
 54 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 2 a kap. Uppköpserbjudanden 
 1 § 
 När någon lämnar ett upp- köpserbjudande skall den fysiska eller juridiska person som lämnar erbjudandet (budgivaren) upp- rätta en erbjudandehandling. 
 En erbjudandehandling skall innehålla den information som behövs för att de personer som omfattas av uppköpserbjudandet skall kunna fatta ett välgrundat beslut om erbjudandet. 
 Erbjudandehandlingen skall innehålla uppgift om 
  
 1. 
  
 budgivarens identitet och om budgivaren är en juridisk person, juridisk form, namn och säte, 
  
 2. 
  
 identiteten hos personer som handlar i samförstånd med bud- givaren och, såvitt avser juridiska personer, juridisk form, namn och säte samt den juridiska personens förhållande till budgivaren, 
  
 3. 
  
 vilka finansiella instrument som omfattas av erbjudandet, 
  
 4. 
  
 villkoren och acceptfristen för erbjudandet, 
  
 5. 
  
 den ersättning som erbjuds för de finansiella instrument som uppköpserbjudandet omfattar, hur erbjudandet är finansierat och, i det fall ersättningen utgörs av annat än kontanter, en beskriv- ning av ersättningen som gör det möjligt att värdera den, 
  
 6. 
  
 det största och minsta antal finansiella instrument som budgi- varen erbjuder sig att köpa, 
  
 7. 
  
 antalet finansiella instru- 
  
 55 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 ment i målbolaget som budgi- varen och de personer som hand- lar i samförstånd med budgivaren äger eller på annat sätt kontrol- lerar samt i förekommande fall hur stor andel av aktiekapitalet och röstetalet för samtliga aktier i målbolaget som dessa finansiella instrument representerar, 
 8. eventuella förbehåll som gäller för erbjudandet, och 
 9. motiven för erbjudandet, var- vid budgivarens avsikter i fråga om den framtida verksamheten i målbolaget och, i den mån den påverkas, även verksamheten i det budgivande bolaget, samt bud- givarens strategiska planer för bolagen och de effekter dessa kan förväntas få på sysselsättningen och de platser där bolagen bedriver verksamhet. 
 I det fall den ersättning som erbjuds utgörs av finansiella instru- ment som ges ut eller innehas av budgivaren, skall erbjudandehand- lingen utöver vad som har angi- vits ovan innehålla de uppgifter om utgivaren och de finansiella instrumenten som krävs enligt 2 kap. 7 § och kommissionens för- ordning (EG) nr 809/2004 när finansiella instrument erbjuds till allmänheten eller upptas till handel på en reglerad marknad. 
 Erbjudandehandlingen skall av- fattas på svenska. 
 56 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 2 § 
 Vad som anges i 2 kap.  
 16-22 
  §§ skall tillämpas även såvitt avser ett uppköpserbjudande. 
 6 kap. Tillsyn m.m. 
 För övervakningen av efterlevnaden av bestämmelserna i denna lag, lagen (1991:981) om värdepap- persrörelse, lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet  
 och insiderstrafflagen (2000:1086), har 
  
 Finansinspektionen  
 rätt att få de uppgifter som den behöver  
 för sin tillsyn  
 från 
  
 1. 
  
 ett aktiebolag eller annan juri- disk person vars finansiella instru- ment tillsynen gäller, 
  
 2. 
  
 en juridisk person som lämnat offentligt erbjudande om aktieför- värv, 
  
 3. 
  
 moderföretag eller annan större ägare till sådant aktiebolag eller sådan annan juridisk person som avses i 1 och 2, 
  
 4. 
  
 annan förvaltningsmyndighet, 
  
 5. 
  
 börs, auktoriserad marknads- plats eller clearingorganisation enligt 1 kap. 4 § lagen om börs- och clearingverksamhet, 
  
 6. 
  
 börsmedlem eller clearing- medlem enligt 1 kap. 4 § lagen om börs- och clearingverksamhet, eller 
  
 kontoförande institut enligt 3 kap. 1 § lagen (1998:1479) om konto- föring av finansiella instr 
 ument, 
  
 Upplysningsskyldighet 
 1 a § 
 19 
  
 För övervakningen av efterlev- naden av bestämmelserna i denna lag, lagen (1991:981) om värde- pappersrörelse, lagen (1992:543) om börs- och clearingverksam- het,  
 lagen (2000:1087) om anmäl- ningsskyldighet för vissa innehav av finansiella instrument, lagen (2004:000) om straff för mark- nadsmissbruk vid handel med finansiella instrument och kom- missionens förordning (EG) nr 809/2004 får  
 Finansinspektionen för sin tillsyn  
 ålägga 
  
 1. 
  
 ett företag eller någon annan att tillhandahålla uppgifter eller handlingar, 
  
 2. 
  
 den som förväntas kunna lämna upplysningar i saken att inställa sig till förhör på tid och plats som inspektionen bestämmer. 
  
 Regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, Finansinspek- tionen får meddela närmare före- skrifter om hur uppgiftsskyldig- heten  
 i första stycket skall full- göras. 
  
 19  
 Senaste lydelse 2000:1094 
 57 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 7. den som driver värdepappers- rörelse med stöd av 1 kap. 3, 3 c eller 3 d § lagen om värdepappers- rörelse. 
 Regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, Finansinspek- tionen får meddela närmare före- skrifter om hur uppgiftsskyldig- heten skall fullgöras. 
 Platsundersökningar 
 1 b § 
 Finansinspektionen har rätt att när det är nödvändigt för att inspektionen skall kunna utföra sina tillsynsuppgifter genomföra undersökning hos börs, auktoriserad marknadsplats eller clearingorgani- sation enligt 1 kap. 4 § lagen om börs- och clearingverksamhet, central värdepappersförvarare enligt lagen (1998:1479) om kontoföring av finansiella instrument och hos den som bedriver värdepappers- rörelse med stöd av 1 kap. 3, 3c eller 3 d §§ lagen om värdepappers- rörelse. 
 Finansinspektionen har även rätt att när det är nödvändigt för att inspektionen skall kunna utföra sina tillsynsuppgifter genom- föra undersökning hos andra juri- diska och fysiska personer än de som anges i föregående stycke, om 
 1. det finns anledning att anta att en överträdelse av någon be- stämmelse i lag och förordning som anges i 1 a § första stycket har skett, 
 2. det finns särskild anledning 
 58 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 att anta att handlingar av betyd- else för inspektionens tillsynsverk- samhet finns hos den undersök- ningen avser, 
  
 3. 
  
 den som undersökningen avser inte rättar sig efter ett åläggande enligt 1 a § första stycket eller det annars finns risk att handlingar undanhålls eller förvanskas, och 
  
 4. 
  
 vikten av att åtgärden vidtas är tillräckligt stor för att uppväga det intrång eller annat men som åtgärden innebär för den som drabbas av åtgärden. 
  
 En platsundersökning skall ut- föras i samverkan med den som undersökningen avser. Om denne inte samverkar kan Finansinspek- tionen fatta beslut om att under- sökningen ändå skall genomföras. Undersökningen får dock inte genomföras förrän beslutet har vunnit laga kraft eller prövats av allmän förvaltningsdomstol. 
 Med handling enligt andra stycket 2 förstås framställning i skrift eller bild samt upptagning som kan läsas, avlyssnas eller på annat sätt uppfattas endast med tekniskt hjälpmedel. 
 Förbud 
 1 c § 
 Finansinspektionen får tillfälligt förbjuda ett erbjudande till all- mänheten eller ett upptagande till handel på en reglerad marknad av finansiella instrument eller ett uppköpserbjudande, om inspek- tionen har skälig anledning att anta 
 59 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 att erbjudandet, upptagandet eller uppköpserbjudandet strider mot be- stämmelserna i denna lag eller kom- missionens förordning (EG) nr 809/2004. Förbudet kan bestå under högst tio vardagar. 
 Finansinspektionen får även meddela ett permanent förbud enligt första stycket om den finner att bestämmelserna i nämnda lag eller förordning har överträtts. 
 1 d § 
 Finansinspektionen får förbjuda annonsering avseende ett erbjud- ande till allmänheten eller ett upptagande till handel av finansi- ella instrument eller ett uppköps- erbjudande, om inspektionen har skälig anledning att anta att erbjudandet till allmänheten eller upptagandet till handel eller upp- köpserbjudandet strider mot be- stämmelserna i denna lag eller kom- missionens förordning (EG) nr 809/2004. Förbudet kan vara till- fälligt under högst tio vardagar eller permanent. 
 Vite 
 3 § 
 20 
  
 Finansinspektionen får vid vite förelägga någon att göra rättelse om han inte fullgör skyldigheten att 
  
 1. upprätta och till Finansin- 
  
 1.  
 göra anmälan till aktiebolag 
  
 spektionen lämna in prospekt 
  
 och till börs eller auktoriserad 
  
 enligt bestämmelserna i 2 kap., 
  
 marknadsplats enligt 4 kap. 1 §, 
  
 2.  
 göra anmälan till aktiebolag 
  
 2 
 . offentliggöra uppgifterna i 
  
 och till börs eller auktoriserad 
  
 en anmälan enligt 4 kap. 4 §, 
  
 marknadsplats enligt 4 kap. 1 §, 
  
 eller 
  
 20  
 Senaste lydelse 2000:94 
  
 60 
  
 SOU 2004:95 Författningsförslag 
  
 3.  
 offentliggöra uppgifterna i 
  
 3. följa ett åläggande enligt 
  
 en anmälan enligt 4 kap. 4 §, 
  
 6 kap. 1 a §. 
  
 4. lämna uppgifter enligt 6 kap. 1 
  
 a §  
 1–3 
  eller  
 5–7 
 . 
  
 Särskild avgift 
 3 a § 
 Om någon har överträtt be- stämmelserna i denna lag avse- ende godkännande och offent- liggörande av prospekt eller en erbjudandehandling eller tillägg till prospekt eller en erbjudandehand- ling, får Finansinspektionen besluta att emittenten, erbjudaren, budgiv- aren eller den som ansöker om upptagande till handel av finansi- ella instrument på en reglerad marknad skall betala en särskild avgift. 
 Innan beslut om särskild avgift meddelas skall den berörde ges till- fälle att yttra sig i ärendet hos Finansinspektionen. Beslut att ta ut avgift får inte meddelas, om den berörde inte inom sex mån- ader från det att överträdelsen ägde rum har delgetts upplysning om att frågan om särskild avgift har tagits upp av inspektionen. 
 Den särskilda avgiften får upp- gå till lägst 50 000 kr och högst tio miljoner kronor. 
 Avgiften tillfaller staten. 
 61 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 Handräckning 
 3 b § 
 Kronofogdemyndigheten får på begäran av Finansinspektionen genomföra åtgärd som har beslutats enligt 1 b §. 
 7 kap. Överklagande m.m 
 Finansinspektionens beslut enligt denna lag får överklagas hos  
 allmän förvaltningsdomstol 
 . Inspektionen får bestämma att ett beslut skall gälla omedelbart. 
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
 Överklagande 
 1 § 
 21 
  
 Finansinspektionens beslut enligt denna lag får överklagas hos  
 länsrätten 
 . Inspektionen får,  
 förutom i fråga om beslut som fattas enligt 6 kap. 1 b § tredje stycket 
 , bestämma att ett beslut skall gälla omedelbart. 
 Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 
 I fråga om överklagande av kronofogdemyndighetens beslut om åtgärd enligt denna lag tillämpas bestämmelserna om talan mot utmätning i allmänhet. 
 2 § 
 Om Finansinspektionen i ett ärende om godkännande av ett prospekt eller en erbjudande- handling inte meddelar beslut inom angivna tidsfrister, skall inspektionen underrätta sökanden om skälen för detta. Sökanden får därefter begära förklaring hos kammarrätten att ärendet onödigt uppehålls. Om Finansinspektionen inte har meddelat beslut inom en månad från det att en sådan 
  
 21  
 Senaste lydelse 1995:85 
 62 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 förklaring avgetts, skall det anses som att ansökan har avslagits. 
 Handläggningen i domstol, m.m 
 . 
  
 3 § 
 Mål som avser överklagande av beslut om platsundersökning enligt 6 kap. 1 b § tredje stycket, utdömande av vite som förelagts enligt 6 kap. 3 § 3 och beslut om särskild avgift enligt 6 kap. 3 a § skall handläggas skyndsamt. 
 4 § 
 Vid handläggning av sådana ärenden som rör beslut om plats- undersökning enligt 6 kap. 1 b § tredje stycket, utdömande av vite som förelagts enligt 6 kap. 3 § 3 och beslut om särskild avgift enligt 6 kap. 3 a § skall länsrätten hålla muntlig förhandling om part begär det, och det inte är uppenbart obehövligt. 
 5 § 
 Domstols beslut enligt denna lag skall gälla omedelbart, om inte annat förordnas. 
  
 1. 
  
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005. 
  
 2. 
  
 I fråga om ansökningar om godkännande och registrering av prospekt som inkommit till Finansinspektionen före den 1 juli 2005, gäller äldre bestämmelser. 
  
 63 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 4 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse 
 Härigenom föreskrivs att 1 kap. 3 § och 2 kap. 5 § i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse skall ha följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 1 kap. 
 3 § 
 22 
  
 Värdepappersrörelse får, om inte annat följer av denna lag, drivas endast efter tillstånd av Finansinspektionen. Tillstånd får ges för 
  
 1. 
  
 handel med finansiella instrument för annans räkning i eget namn, 
  
 2. 
  
 förmedling av kontakt mellan köpare och säljare av finansiella instrument eller i annat fall medverkan vid transaktioner avseende sådana instrument, 
  
 3. 
  
 handel med finansiella instrument för egen räkning, 
  
 4. 
  
 förvaltning av någon annans finansiella instrument, 
  
 5. garantigivning eller annan 
  
 5. garantigivning eller annan 
  
 medverkan vid emissioner  
 av 
  
 medverkan vid emissioner  
 eller 
  
 fondpapper  
 eller erbjudanden om 
  
 erbjudanden om  
 köp eller för- 
  
 köp eller försäljning  
 av  
 finansiella 
  
 säljning av finansiella instrument 
 , 
  
 instrument som är riktade till  
 en 
  
 som är riktade till  
 allmänheten. 
  
 öppen krets. 
 Tillstånd att driva värdepappersrörelse får meddelas kredit- institut samt svenska aktiebolag och utländska företag som inte är kreditinstitut. 
 2 kap. 
 5 § 
 23 
  
 Ett värdepappersbolag skall när verksamheten påbörjas ha ett startkapital som vid tidpunkten för beslut om tillstånd enligt 1 § motsvarar minst 
 1. fem miljoner euro om bolagets verksamhet skall innefatta mottagande av medel på konto enligt 3 kap. 4 § 4, 
  
 22 
  
 Senaste lydelse 2004:309 
  
 23 
  
 Senaste lydelse 2004:309 
  
 64 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 2. 
  
 730 000 euro om bolaget skall bedriva verksamhet som avses i 
  
 1 
  
 kap. 3 § 3 eller 5, 
  
 3. 
  
 125 000 euro om inte högre belopp krävs enligt 1 eller 2, och 
  
 4. 
  
 50 000 euro om bolaget skall driva enbart verksamhet som av- ses i 1 kap. 3 § 2 och denna skall avse endast andelar i värdepap- persfonder eller sådana utländska fondföretag som avses i 7 a och 
  
 7 
  
 b §§ lagen (1990:1114) om värdepappersfonder. 
  
 Finansinspektionen får medge 
  
 Finansinspektionen får medge 
  
 undantag från det högre kapital- 
  
 undantag från det högre kapital- 
  
 krav som i första stycket 2 före- 
  
 krav som i 2 föreskrivs för bedriv- 
  
 skrivs för bedrivande av verksam- 
  
 ande av verksamhet enligt 1 kap. 
  
 het enligt 1 kap. 3 § 5, om den 
  
 3 § 5, om den verksamheten bara 
  
 verksamheten bara avser annan 
  
 avser  
 sådan annan medverkan som 
  
 medverkan  
 vid emissioner  
 än 
  
 där anges  
 än garantigivning. 
  
 garantigivning. 
  
 Regeringen, eller efter regeringens bemyndigande Finansinspek- tionen, får meddela föreskrifter om vilka poster som får räknas in i startkapitalet. 
 Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005. 
 65 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 5 
  
 Förslag till 
  
 lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet 
 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet, 
  
 dels  
 att 5 kap.  
 5–5 
  b §§ skall upphöra att gälla, 
  
 dels  
 att 4 kap. 1 §, 5 kap. 1 §, 10 kap. 1 § och 11 kap. 10 § skall ha följande lydelse, 
  
 dels  
 att det i lagen skall föras in en ny paragraf, 11 kap. 1 b § av följande lydelse. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 4 kap. 
 1 § 
 24 
  
 Vid en börs får notering av och handel med alla slags finansiella instrument ske. Notering av och handel med ett visst finansiellt instrument får dock inte inledas förrän börsen har lämnat sitt god- kännande till detta. 
 Om skyldighet föreligger enligt bestämmelserna i 2 kap. lagen (1991:980) om handel med finansi- ella instrument att upprätta ett prospekt, får notering av och handel med ett visst finansiellt instrument inte inledas förrän prospektet har godkänts och registrerats av Finans- inspektionen eller annan behörig myndighet inom EES och offentlig- gjorts enligt bestämmelserna i den lagen. 
 Fondpapper får godkännas för notering och handel genom att börsen, efter prövning enligt 5 kap. 1 §, beslutar om inregistrering av fondpapperen. För fondpapper som inte är föremål för inregi- strering får sådant godkännande lämnas endast om prövning har skett enligt 6 kap. 1 §. 
  
 24  
 Senaste lydelse 1998:261 
 66 
 SOU 2004:95 Författningsförslag 
 Optioner och terminer får godkännas för notering och handel bara om 
 1. det förekommer en betydande handel med tillförlitlig kurs- sättning i den eller de tillgångar som optionen eller terminen grun- 
  
 das på, eller 
  
 2. det av ett prospekt enligt 
  
 2. det av 
  
 ett prospekt 
  
 enligt 
  
 5 kap. 5 § denna lag eller  
 2 kap.  
 1 § 
  
 2 kap. lagen 
  
 (1991:980) 
  
 om 
  
 första stycket  
 lagen (1991:980) 
  
 handel med finansiella instru- 
  
 om handel med finansiella instru- 
  
 ment framgår att handel enligt 1 
  
 ment framgår att handel enligt 1 
  
 avses ske inom sex månader från 
  
 avses ske inom sex månader från 
  
 offentliggörandet av prospektet. 
  
 offentliggörandet av prospektet. 
  
 Om det finns särskilda skäl får Finansinspektionen medge att optioner och terminer godkänns för notering och handel även i andra fall än som anges i tredje stycket. En förutsättning för sådant medgivande är att det finns en tillförlitlig prissättning på den eller de tillgångar som optionen eller terminen grundas på eller, om optionen eller terminen grundas på ett eller flera index, att dessa är tillförlitliga. 
 5 kap. 
 1 § 
 25 
  
 Inregistrering av fondpapper vid en börs sker efter ansökan av den som har gett ut fondpapperen. 
 Inregistrering får ske endast om det med hänsyn till marknads- förhållandena för de fondpapper som avses och omständigheterna i övrigt föreligger förutsättningar för en ändamålsenlig börshandel med fondpapperen. 
 Om skyldighet föreligger enligt 5 § att upprätta börsprospekt, får fondpapperen inte inregistreras förrän prospektet enligt vad som sägs i 5 a och 5 b §§ har godkänts eller godtagits av börsen och offentliggjorts av utgivaren. 
 Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Finansin- spektionen skall meddela närmare föreskrifter om villkoren för inregistrering. 
  
 25  
 Senaste lydelse 1992:1712 
 67 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 10 kap. 
 Om allmänheten inte har till- gång till information om ett visst finansiellt instrument på lika villkor eller inte i tillräcklig omfattning har tillgång till information om utgivaren, eller om det finns särskilda skäl, skall en börs eller en auktoriserad marknadsplats besluta att handeln med det finansiella instrumentet skall avbrytas (handelsstopp). Sådant beslut får inte gälla längre än vad som oundgäng- ligen behövs. 
 1 § 
 Om allmänheten inte har till- gång till information om ett visst finansiellt instrument på lika villkor eller inte i tillräcklig omfattning har tillgång till information om utgivaren  
 eller utgivarens ställning är sådan att handeln skulle skada investerarnas intressen 
 , eller om det finns särskilda skäl, skall en börs eller en auktoriserad marknadsplats besluta att handeln med det finansiella instrumentet skall av- brytas (handelsstopp). Sådant beslut får inte gälla längre än vad som oundgängligen behövs. 
 11 kap. 
 1 b § 
 Den som har givit ut finansi- ella instrument som har godkänts för notering och handel på en börs eller auktoriserad marknadsplats skall årligen offentliggöra ett doku- ment som innehåller eller hän- visar till all den information som utgivaren har offentliggjort eller gjort tillgänglig för allmänheten för att fullgöra sina uppgifter enligt denna lag och andra för- fattningar under de senaste tolv månaderna. Om det i dokumentet hänvisas till information i en annan handling skall det anges var denna information kan erhållas. 
 Kompletterande bestämmelser om dokumentet och när det skall offentliggöras finns i artikel 27 i 
 68 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningsförslag 
  
 kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 om genomförande av Europa- parlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om informa- tionen i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och annonsering 
 26 
 . 
 Dokumentet skall ges in till Finansinspektionen. Om doku- mentet inte kommer in inom den tid som anges i artikel 27 i för- ordningen, får Finansinspektionen förelägga utgivaren av de finansi- ella instrumenten att lämna de begärda uppgifterna. 
 Vad som anges i första stycket skall inte gälla avseende den som har givit ut  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument som vart och ett har ett nominellt värde om minst 50 000 euro. 
 11 kap. 
 10 § 
 27 
  
 Om Finansinspektionen med- 
  
 Om Finansinspektionen med- 
  
 delar föreläggande eller förbud 
  
 delar föreläggande eller förbud 
  
 enligt 3 kap. 3 a §, 8 kap. 10 §, 
  
 enligt 3 kap. 3 a §, 8 kap. 10 §, 
  
 eller 11 kap. 1 a eller  
 6–8 
  §§ 
  
 eller 11 kap. 1 a 
 , 1 b,  
 eller  
 6–8 
  §§ 
  
 denna lag får inspektionen före- 
  
 denna lag får inspektionen före- 
  
 lägga vite. 
  
 lägga vite. 
  
 1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 2005. 
  
 26 
  
 EGT L 149, 30.4.2004, s.1 
  
 27 
  
 Senaste lydelse 1998:261 
  
 69 
  
 Författningsförslag 
  
 SOU 2004:95 
  
 2. I fråga om ansökningar om godkännande av börsprospekt som inkommit till en börs före den 1 juli 2005, gäller äldre bestäm- melser. 
 70 
 1 Nya prospektregler 
  
 1.1 
  
 Vad är ett prospekt? 
  
 Ett prospekt – som till omfång och utseende ofta kan liknas vid en årsredovisning – är en handling som innehåller den information som lämnas när finansiella instrument i olika sammanhang erbjuds till allmänheten eller börjar handlas vid en börs eller annan marknadsplats. Prospektet innehåller de uppgifter som krävs för att en investerare skall kunna göra en bedömning av vilken avkastning och risk som är förknippad med en investering i det finansiella instrumentet. Uppgifter som skall ingå i ett prospekt skall handla om såväl företaget och dess ekonomiska ställning som information om det finansiella instrumentet och dess egenskaper. 
 Regler om prospekt blir i huvudsak tillämpliga vid två olika tillfällen. Det första tillfället är när någon genom ett erbjudande till allmänheten erbjuder sig att köpa eller sälja finansiella instrument, exempelvis genom en nyemission av aktier eller en försäljning av ett innehav av finansiella instrument. Det andra tillfället är när finansiella instrument skall tas upp till handel på en reglerad marknad, exempelvis genom en notering på en börs. I båda fallen kommer de finansiella instrument som omfattas av prospektet att bli tillgäng- liga för handel på värdepappersmarknaden och därmed spridas till allmänheten. I många fall sammanfaller dessa två tillfällen när ett företag samtidigt ansöker om notering och gör en nyemission. 
 Att ett prospekt skall upprättas kan följa av lagbestämmelser, självreglering och regler som en börs eller auktoriserad marknads- plats tillämpar. 
 71 
  
 Nya prospektregler 
  
 SOU 2004:95 
  
 1.2 
  
 Olika typer av prospekt 
  
 Enligt nuvarande regler kan fyra olika typer av prospekt bli aktuella.  
 Börsprospekt  
 skall upprättas i samband med s.k. inregistrering av fondpapper. 
 1  
 Bestämmelserna om inregistrering av fondpapper är en anpassning till EG:s minimikrav för att ett fondpapper skall kunna bli officiellt noterat. För att ett fondpapper skall kunna bli inregistrerat måste det uppfylla vissa särskilda krav avseende exempelvis ägarspridning och värdet av inregistrerade fondpapper. 
 2  
 Bestämmelserna finns i 5 kap. lagen om börs- och clearingverk- samhet. Fondpapper som uppfyller dessa krav återfinns på Stockholmsbörsens  
 A-lista 
  och NGM:s officiella lista (NGM Official). 
 3  
 Även prospekt som upprättas i samband med emissioner av obliga- tioner sker ofta i enlighet med reglerna om börsprospekt. Det bör noteras att vid en inregistrering av fondpapper behöver någon nyemission av fondpapper inte ske, även om detta är vanligt förekommande. 
  
 Emissionsprospekt  
 skall upprättas enligt 4, 5, och 7 kap. aktiebolags- lagen, 4, 5 och 6 a kap. försäkringsrörelselagen och 2 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument vid emission av  
 icke-inregist- 
  rerade fondpapper. Dessa fondpapper kan avse såväl fondpapper som skall noteras på t.ex. Stockholmsbörsens  
 O-lista 
  som fond- papper i onoterade företag. Det bör noteras att ett emissionsprospekt enligt aktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen även kan avse utförsäljning av redan utgivna fondpapper. 
  
 Erbjudandeprospekt  
 skall upprättas vid erbjudande om köp och försäljning av finansiella instrument i enlighet med 2 kap. 3 § lagen om handel med finansiella instrument. Kraven på dessa prospekts innehåll är mindre omfattande än de krav som uppställs avseende börs- och emissionsprospekt. Erbjudandeprospekt upprättas också vid notering av exempelvis warranter. I de fall erbjudandeprospektet 
  
 1 
  
 5 kap. 5 § lagen om börs- och clearingverksamhet. 
  
 2 
  
 Börslistorna för inregistrerade värdepapper följer de krav som ställs i det s.k. första börs- direktivet som senare kom att överföras till direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001 om upptagande av värdepapper till officiell notering och om uppgifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper. Se även FFFS 1995:43 och Gonzalez m.fl., Lagarna på värde- pappersområdet, s. 18, 103 och 258 f. 
  
 3 
  
 Stockholmsbörsen AB och Nordic Growth Market (NGM) är börser, dvs. företag som enligt 
  
 1 
  
 kap. 4 § 1 lagen om börs- och clearingverksamhet fått auktorisation att driva verksamhet som syftar till att åstadkomma regelbunden handel med finansiella instrument mellan till verksamheten anslutna medlemmar. 
  
 72 
 SOU 2004:95 Nya prospektregler 
 avser fondpapper finns kompletterande regler i Näringslivets Börs- kommittés 
 4  
 regler.  
 5 
  
 Noteringsprospekt  
 upprättas när ett företag avser att notera fond- papper på en börs eller auktoriserad marknadsplats, i Sverige f.n. Stockholmsbörsen, Nordic Growth Markets (NGM) eller Aktie- torget. 
 6  
 Några särskilda krav i lag på att noteringsprospekt skall upprättas finns inte. Däremot ställs det regelmässigt krav på att noteringsprospekt skall upprättas av den börs eller auktoriserade marknadsplats där noteringen skall ske. Detta prospekt skall dock inte prövas eller godkännas av någon myndighet. Ett undantag är dock den inte helt ovanliga situationen att det företag som avser att notera finansiella instrument genomför en nyemission i samband med noteringen. I en sådan situation blir reglerna om emissions- prospekt tillämpliga, och prospektet skall då granskas av Finans- inspektionen. 
  
 1.3 
  
 Nuvarande reglering om prospekt 
  
 7 
  
 Kravet på att ett prospekt skall upprättas och, på en övergripande nivå dess innehåll, har funnits i knappt 30 år, genom bestäm- melserna i aktiebolagslagen. Av 4 kap. 18 § framgår att styrelsen skall upprätta prospekt när ett publikt aktiebolag eller en aktieägare i ett sådant bolag offentliggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar en inbjudan att förvärva aktier eller teckningsrätter i bolaget. Aktiebolagslagens krav på prospektinnehåll anges i 4 kap.  
 19–26 
  §§ och är relativt kortfattade. Regler motsvarande de som uppställs i aktiebolagslagen återfinns även i försäkringsrörelselagen. 
 Företrädare för näringslivet ansåg att reglerna om prospekts innehåll behövde kompletteras genom s.k. självreglering. Närmare krav på prospektets innehåll har därför sedan 1986 funnits i de regler som Näringslivets Börskommitté har gett ut. Bestämmelserna reviderades senast 1999. 
 8 
  
 4 
  
 Näringslivets Börskommitté (NBK) verkar för självreglering på aktiemarknaden. NBK bildades av dåvarande Sveriges industriförbund (numera Svenskt Näringsliv) och Stockholms Handels- kammare, se www.naringslivetsborskommitte.se. 
  
 5 
  
 Näringslivets Börskommitté, Regler om utformning av prospekt (1999). 
  
 6 
  
 Stockholmsbörsen AB www.stockholmsborsen.se, Nordic Growth Market AB www. Kelley är auktoriserade börser och Aktietorget AB, www.aktietorget.se, är en auktoriserad marknadsplats. 
  
 7 
  
 Se SOU 1997:22 s.149 ff. för en genomgång av gällande rätt, som fortfarande i allt väsentligt överensstämmer med gällande regler. 
  
 8 
  
 Se Näringslivets Börskommittés regler om utformning av prospekt (1999). 
  
 73 
  
 Nya prospektregler 
  
 SOU 2004:95 
  
 I samband med att  
 EES-avtalet 
  ingicks infördes i svensk rätt EG- regler om prospekt. Dessa regler baseras på två  
 EG-direktiv 
  på området. Förenklat kan sägas att det första direktivet reglerar kraven på prospekt avseende fondpapper som är inregistrerade på börs och det andra övriga situationer där värdepapper i annat fall erbjuds till allmänheten. 
 9 
  
 Innehållet i dessa två direktiv kom att införas i svensk rätt – utan att reglerna i aktiebolagslagen togs bort – i lagen om börs- och clearingverksamhet och i lagen om handel med finansiella instrument. Lagen om börs- och clearingverksamhet innehåller bl.a. bestämmelser om förutsättningar för att fondpapper skall få inregistreras och att börsprospekt skall upprättas vid en ansökan om inregistrering. Bestämmelserna i lagen om handel med finansiella instrument innehåller bl.a. bestämmelser om skyldighet att upprätta ett prospekt vid emission av fondpapper som inte skall bli föremål för inregistrering. Som nämnts ovan finns det inte några särskilda lagregler avseende krav på upprättande av ett prospekt när redan utgivna finansiella instrument enbart skall noteras och inte inregistreras. 
 Såväl lagen om börs- och clearingverksamhet som lagen om handel med finansiella instrument innehåller, liksom aktiebolags- lagen, endast övergripande regler om prospekt. Detaljerade regler om prospektens utformning finns i stället i Finansinspektionens föreskrifter om prospekt. 
 10  
 Föreskrifterna innehåller bestämmelser om skyldighet att upprätta prospekt och om innehållet i och offentlig- görandet av sådana prospekt. 
 Föreskrifterna skiljer på två olika prospekt; börsprospekt och emissionsprospekt. Kraven på innehållet i ett börsprospekt är betydligt mer långtgående än de krav som ställs på ett emissions- prospekt. 
 NBK har i sitt regelverk för avseende prospekt anfört att före- skrifterna i stort sett ligger på direktivens miniminivå och av det skälet inte omfattar alla slags prospekt, vilket gör att det saknas lagregler för erbjudandeprospekt och noteringsprospekt. Erbjudande- prospektens innehåll avseende vissa typer av fondpapper regleras därför 
  
 9 
  
 Rådets direktiv 80/390/EEG av den 17 mars 1980 om samordning av kraven på upprättande, granskning och spridning av prospekt som skall offentliggöras vid upptagande av värdepapper till officiell notering vid fondbörs. Detta direktiv har senare överförts till Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/34/EG av den 28 maj 2001. Det andra direktivet reglerade kraven på prospekt vid erbjudanden av värdepapper till allmänheten, rådets direktiv 89/298/EEG av den 17 april 1989 om samordning av kraven på upprättande, granskning och spridning av prospekt som skall offentliggöras när överlåtbara värdepapper erbjuds till allmänheten. 
  
 10 
  
 FFFS 1995:21, ändrade genom FFFS 1997:16. 
  
 74 
  
 SOU 2004:95 
  
 Nya prospektregler 
  
 närmare av NBK. Noteringsprospektens innehåll föreskrivs av respektive marknadsplatser men följer i stort sett NBK:s regler och Finansinspektionens föreskrifter avseende börsprospekt. 
 Sammanfattningsvis har det bolag som skall ta in nytt kapital till verksamheten genom en nyemission eller liknande eller avser att uppta finansiella instrument till handel ett stort antal bestämmelser i lagar, föreskrifter och självreglering att beakta. I praktiken räcker det dock med att följa Finansinspektionens föreskrifter och NBK:s regler om utformning av prospekt för att möta såväl legala krav som marknadens krav. Följer man bestämmelserna i dessa regelverk uppfyller man även de materiella regler som finns i aktiebolags- lagen. Lagen om handel med finansiella instrument och lagen om börs- och clearingverksamhet reglerar i princip bara  
 när  
 bolaget är skyldigt att upprätta prospekt. 
 I sammanhanget bör även marknadsplatsernas regelverk nämnas. Enligt Stockholmsbörsens regler skall exempelvis ett noteringsprospekt upprättas såväl vid ansökan till  
 A-listan 
  som till  
 O-listan. 
 11 
  
 Detsamma gäller enligt NGM:s regler avseende ansökan till NGM Official och NGM Equity. Innehållet i ett sådant prospekt överensstämmer med ovan nämnda regler avseende börsprospekt. 
  
 Figur 1.  
 Översikt av den reglering som finns för prospekt. 
  
 ABL* 
  
 LHF 
  
 (om publikt 
  
 EG 
  
 aktiebolag) 
  
 direktiv 
  
 PROSPEKT 
  
 LBC (om 
  
 FI:s 
  
 inregistrerat 
  
 föreskrifter 
  
 eller avser 
  
 bli inregi- 
  
 NBK 
  
 strerat) 
  
 (självreglering) 
  
 *  
 Särskilda prospektbestämmelser finns också i lagstiftningen om försäkringsbolag. Marknads- platsernas regler är ej med i figuren. 
  
 11  
 Börsregler 2003/2004, Handledning till noteringsavtal och noteringskrav, www.stockholms- borsen.se. 
 75 
  
 Nya prospektregler 
  
 SOU 2004:95 
  
 1.4 
  
 Några frågor som bör bli föremål för överväganden av utredningen 
  
 1.4.1 
  
 Begreppen öppen och vidare krets, m.m. 
  
 Ett exempel på en skillnad mellan prospektbestämmelserna i de olika lagarna som brukar tas upp i olika sammanhang är begreppet öppen krets i lagen om handel med finansiella instrument och vidare krets i aktiebolagslagen. 
 Med öppen krets avses enligt förarbetena ett erbjudande som riktar sig till ett obestämt antal personer; exempelvis genom annonser till kunderna hos ett eller flera värdepappersinstitut. Erbjudanden som riktar sig till en bestämd krets, exempelvis styrelsen i ett aktiebolag, omfattas inte av prospektskyldighet. Begreppet är inte hämtat från tidigare gällande direktiv på området, men har avsett att tillgodose kravet i direktiven på att endast erbjudanden som riktar sig till allmänheten skall omfattas av prospektskyldighet. 
 I aktiebolagslagen används begreppet vidare krets vilket har fått innebörden att om man bedömer att inte mer än 200 personer kommer att teckna erbjudandet, så finns det inte någon skyldighet att upprätta prospekt. 
 12 
  
 Aktiebolagskommittén ifrågasatte i sitt delbetänkande Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) begreppet öppen krets eftersom det ute- sluter prospektskyldighet för varje bestämd krets vilken kan vara nog så talrik och utgöras t.ex. av de anställda i ett stort företag. 
 13  
 En öppen krets kan alltså bestå av både fler och färre mottagare av ett erbjudande än 200. 
 Kommittén föreslog att begreppet vidare krets skulle införas i lagen om handel med finansiella instrument. Enligt kommitténs bedömning skulle detta inte strida mot då gällande  
 EG-regler 
  på området. 
 Aktiebolagskommittén gjorde i sitt delbetänkande även bedöm- ningen att prospektbestämmelserna i aktiebolagslagen är överflödiga. 
 14  
 Kommittén föreslog att bestämmelserna om prospekt i aktiebolagslagen skall upphävas och ersättas av bestämmelser i lagen om handel med finansiella instrument och lagen om börs- och clearingverksamhet. 
 15 
  
 12 
  
 Se 4 kap. 18 § aktiebolagslagen. Att vidare krets blivit synonymt med 200 personer följer av SOU 1971:9 s. 80. 
  
 13 
  
 SOU 1997:22 s.225f. 
  
 14 
  
 SOU 1997:22 s. 223. 
  
 15 
  
 SOU 1997:22 s. 225. 
  
 76 
  
 SOU 2004:95 
  
 Nya prospektregler 
  
 Utredningen har anledning att pröva om kommitténs förslag bör följas. 
  
 1.4.2 
  
 Undantag från skyldigheten att upprätta prospekt 
  
 Enligt 2 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument finns det fem tillfällen då prospekt inte behöver upprättas. Dessa avser: 
  
 emissioner eller erbjudanden av en stat inom EES, 
  
 emissioner och erbjudanden av andelar i investeringsfonder, 
  
 emissioner eller erbjudanden av fordringsrätter med löptid under- stigande ett år, 
  
 emissioner där det lägsta belopp som skall investeras per investerare är 300 000 kr, och 
  
 emissioner eller erbjudanden där det sammanlagda belopp som kan komma att erläggas uppgår till högst 300 000 kr. 
  
 När det gäller börsprospekt finns i 5 kap. 5 § lagen om börs- och clearingverksamhet endast de två första punkterna med som undan- tag. I enlighet med båda lagarna får emellertid Finansinspektionen i sina föreskrifter medge fler undantag. Dessa undantag som anges i bl.a. 2 kap. och 16 kap. i FFFS 1995:21 rör exempelvis de fall där det finns andra dokument som kan liknas vid prospekt eller fall där utgivning av nya aktier sker i samband med konvertering eller utnyttjande av optionsrätter. Undantag från skyldigheten att upprätta emissionsprospekt finns också beträffande derivat som ges ut av en börs eller auktoriserad marknadsplats eller skuldebrev som emitteras fortlöpande inom en viss ram av kreditinstitut. 
 16 
  
 Enligt aktiebolagslagen gäller skyldigheten att upprätta prospekt bara om erbjudandet innebär att summan som kan komma att inbetalas överstiger 300 000 kr. 
 I samband med genomförandet av det nya direktivet kommer undantagen att behöva ses över. 
  
 16  
 16 kap. i FFFS1995:21. 
 77 
  
 Nya prospektregler 
  
 SOU 2004:95 
  
 1.4.3 
  
 Godkännande och registrering av prospekt 
  
 Av 2 kap. 4 § lagen om handel med finansiella instrument framgår att ett prospekt innan det offentliggörs skall lämnas in till Finans- inspektionen för att registreras. Inspektionen skall även godkänna prospektet innan registrering sker om det avser ett emissions- prospekt. Eftersom denna lag tar sikte på bolag som inte är inregistrerade skall Finansinspektionen registrera de prospekt som avser onoterade företag och de prospekt som inte börser granskar, dvs. alla prospekt som inte avser inregistrering av fondpapper på Stockholmsbörsen eller Nordic Growth Market. Finansinspektionen godkänner och registrerar således även prospekt från företag som är föremål för notering på Stockholmsbörsen, NGM och Aktie- torget. 
 Med godkännande avses att Finansinspektionen skall kontrollera att prospektet innehåller alla föreskrivna uppgifter. Det är dock inte frågan om någon kontroll av att uppgifterna är riktiga i sak utan enbart en formell granskning att prospektet har det innehåll som föreskrivs. Granskningen innefattar således en verifiering av att uppgifterna i prospektet är riktiga. Finansinspektionen har uppställt krav på att det i prospektet skall anges att granskningen inte är någon garanti för uppgifternas riktighet. 
 17 
  
 Finansinspektionen skall även registrera s.k. erbjudandeprospekt som används vid erbjudande om köp eller försäljning av finansiella instrument, exempelvis warranter. Denna registrering sker i enlighet med 2 kap. 3 § lagen om handel med finansiella instrument. Dessa prospekt skall dock inte formellt godkännas av inspektionen utan granskas endast översiktligt. 
 Enligt 5 kap. 5 a § i lagen om börs- och clearingverksamhet är det börser som godkänner börsprospekt. 
 Förfarandet för att godkänna och registrera prospekt kommer att ändras med den nya lagstiftningen. Bestämmelserna i prospekt- direktivet innehåller mer detaljerade regler om inspektionens tillsyn och befogenheter och begränsade möjligheter att delegera uppgifter till privata organ. 
  
 17  
 Prop. 1992/93:90 s. 55. och 3 kap. 71 § och 17 kap. 35 § m.fl. bestämmelser i FFFS 1995:21. 
 78 
  
 SOU 2004:95 
  
 Nya prospektregler 
  
 1.4.4 
  
 Prospektansvar 
  
 Som framgår av utredningens direktiv saknas det i svensk lagstift- ning regler om ett bolags ansvar för fel och brister i ett prospekt. Av artikel 6 i prospektdirektivet följer att medlemsstaterna skall säkerställa att ansvaret för den information som ges i ett prospekt åtminstone åvilar emittenten eller dess  
 förvaltnings-, 
  lednings- eller kontrollorgan, erbjudaren, den person som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad eller garanten, beroende på omständigheterna. 
 Enligt aktiebolagslagens 15 kap. 1 § skall styrelseledamot och verkställande direktör, som vid fullgörandet av sitt uppdrag uppsåt- ligen eller av oaktsamhet skadar bolaget ersätta skadan. Detsamma gäller när skadan vållas aktieägare eller annan genom överträdelse av aktiebolagslagen, tillämplig lag om årsredovisning eller bolags- ordningen. Med stöd av den senare regeln kan en styrelseledamot bli skadeståndsskyldig om denne uppsåtligen eller av oaktsamhet medverkat till att prospektet inte erhållit i lagen föreskrivet inne- håll och skada därigenom åsamkats aktietecknare. 
 18 
  
 Frågan om prospektansvar har diskuterats vid flera tillfällen. I olika sammanhang har framförts uppfattningen att ett aktiebolag inte på kontraktsrättslig grund kan bli skadeståndsskyldigt mot sina aktieägare när deras anspråk hänför sig till teckning eller förvärv av aktier eller andra fondpapper som getts ut av bolaget. 
 Aktiebolagskommittén har i sitt slutbetänkande föreslagit att en särskild regel beträffande ett bolags skadeståndsansvar för fel eller brist i prospekt skulle införas i lagen om handel med finansiella instrument avseende vissa specifika situationer. 
 19 
  
 Utredningen skall enligt sina direktiv föreslå hur regler om ansvar för fel och brister i ett prospekt skall utformas. 
  
 1.5 
  
 Allmänt om det nya direktivet och förordningen 
  
 Europaparlamentet och rådet antog i november 2003 ett direktiv om prospekt, prospektdirektivet (direktiv 2003/71/EG av den 4 november 2003 om de prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds till allmänheten eller tas upp till handel och 
  
 18 
  
 SOU 1997:22 s. 228 ff och 2001:1 s. 260. 
  
 19 
  
 SOU 2001:1 s. 259 ff. 
  
 79 
  
 Nya prospektregler 
  
 SOU 2004:95 
  
 om ändring av direktiv 2001/34/EG). Direktivet har tagits in som  
 bilaga 2  
 till detta delbetänkande. 
 Direktivet syftar bl.a. till att säkerställa ett gott investerarskydd och att underlätta kapitalanskaffning över gränserna inom EU. Reglerna i direktivet bygger på de regleringsstandarder som redan antagits av internationella organisationer inom området. 
 20 
  
 En klar förbättring – och som också framhålls från kommissionen som den stora förändringen – med det nya direktivet är att ett s.k. Europapass införs för prospekt. Det innebär att om ett prospekt är godkänt i en medlemsstat är det giltigt i alla andra medlemsstater efter ett enkelt anmälningsförfarande. Syftet är att förenkla möjlig- heterna att skaffa kapital i olika länder. Tidigare regler avsåg också att harmonisera förfarandet, men processen har förenklats i detta direktiv. Bl.a. är det uttryckligen förbjudet för myndigheter i andra länder att ställa krav på den som lämnar ett erbjudande att den skall komplettera informationen i prospektet, om detta har godkänts i erbjudarens hemlandsmedlemsstat. 
 En ytterligare viktig del i harmoniseringen är att kommissionen har antagit detaljerade bestämmelser om bl.a. vad ett prospekt skall innehålla. Bestämmelserna har införts i form av en förordning.  
 21  
 Denna förordning har exakt samma innehåll i alla medlemsstater och är bindande för dessa. Den är direkt tillämplig i svensk rätt. Förordningen har tagits in som  
 bilaga 3  
 till detta delbetänkande. Den är bilagd i sin engelska text, då den svenska texten var föremål för en översyn vid överlämnandet av delbetänkandet. 
 De regler som införs genom direktivet är av mer övergripande karaktär avseende innehållet i prospektet. Däremot finns det mer detaljerade bestämmelser om offentliggörande och godkännande av prospekten. Vidare är bestämmelserna om tillsyn förhållandevis konkreta. För dessa bestämmelser finns endast ett begränsat utrymme att välja olika lösningar. 
 Ett system införs där ett prospekt kan bestå av ett eller flera olika dokument. Det kommer dock i det flesta fall att krävas att en sammanfattning av prospektet upprättas. Sammanfattningen kom- mer sannolikt att få en betydande roll när det gäller spridning av information till allmänheten. För  
 icke-aktierelaterade 
  värdepapper som emitteras inom ett emissionsprogram eller som emitteras 
  
 20 
  
 Se artikel av Perez, Nytt  
  
 EG-direktiv 
  om prospekt, Nordisk Tidsskrift for selskabsret, NTS 2003:1 för en genomgång av direktivets bestämmelser. 
  
 21 
  
 Kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 av den 29 april 2004 om genomförandet av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/71/EG i fråga om information i prospekt, dessas format, införlivande genom hänvisning samt offentliggörande av prospekt och annonsering. 
  
 80 
  
 SOU 2004:95 
  
 Nya prospektregler 
  
 fortlöpande av ett kreditinstitut föreslås ett system med ett grund- prospekt som skall innehålla all den dokumentation som krävs. 
 Till skillnad från vad som varit fallet i tidigare  
 EG-direktiv 
  avseende prospekt införs nu en uttrycklig regel om prospektansvar, som bl.a. ställer krav på att prospektet skall innehålla information om vem som är ansvarig för dess innehåll. 
 Vissa nya undantagsregler införs. Exempelvis behöver ett prospekt inte upprättas när det gäller erbjudanden av finansiella instrument som har höga nominella minimivärden (50 000 euro) eftersom dessa är avsedda för handel mellan professionella aktörer. Prospekt behöver heller inte upprättas om den sammanlagda ersättning som kan erhållas uppgår till ett mindre belopp, erbjudandet riktar sig till grupp som är mindre än 100 personer per stat inom EES, eller om ett erbjudande bara riktar sig till s.k. kvalificerade investerare. 
 Den förordning som kommer att gälla om prospektets innehåll bygger på IOSCO:s internationella standarder med krav anpassade till olika kategorier av emittenter och slag av värdepapper, t.ex. aktier,  
 icke-aktierelaterade 
  värdepapper som obligationer, derivat- instrument som warranter och värdepapper med höga nominella minimivärden. 
 Förordningen har samma disposition som ett direktiv. Den börjar med ingressatser som ger en övergripande information om hur prospekten skall utformas och viss vägledning i hur bestäm- melserna skall tolkas. Därefter följer 35 artiklar som preciserar förordningens bestämmelser. Majoriteten av artiklarna innehåller närmare bestämmelser om vilka minimikrav som ställs på prospektens innehåll. Dessa bestämmelser hänvisar regelmässigt till förordningens bilagor, där de detaljerade kraven avseende den informationen som skall ingå i olika kategorier av prospekt åter- finns. Artiklarna innehåller även regler som kompletterar prospekt- direktivets bestämmelser om bl.a. offentliggörande av prospekt och annonsering. 
 81 
  
 Nya prospektregler 
  
 SOU 2004:95 
  
 1.5.1 
  
 Lamfalussymodellen 
  
 Framtagandet av det nya prospektdirektivet har gjorts i enlighet med en beslutsprocess som antagits av Europeiska rådet och Europaparlamentet. 
 22  
 Denna lagstiftningsmodell, Moreno, har kommit till i syfte att skapa en process för framtagande av nya regler på  
 EU-nivå 
  och för uppföljning av reglernas effekt, som skall vara både snabbare och mer flexibel än normalt inom EU. Modellen är ett led i EU:s handlingsplan att uppnå en gemensam finans- marknad år 2005. 
 Samarbetet enligt Lamfalussymodellen sker på fyra nivåer. På  
 nivå ett  
 tas ett direktiv fram som en ramlagstiftning. Man beslutar också om på vilka områden det behövs mer detaljerade regler. Utredningens arbete kan sägas utgöra en del av arbetet på denna nivå, då utredningens arbete syftar till genomföra prospekt- direktivet i svensk rätt. Det är Europeiska unionens råd och Europa- parlamentet som har beslutat om direktivet. 
 På  
 nivå två  
 tas de detaljerade reglerna fram. För utredningens vidkommande betyder det kommissionens förordning om prospekt som nämnts ovan. Innehållet i förordningen har tagits fram i samarbete med Europeiska värdepapperstillsynskommittén (CESR) och i samråd med Europeiska värdepapperskommittén. 
 På  
 nivå tre  
 samarbetar tillsynsmyndigheterna inom ramen för CESR med åtgärder för genomförande av lagstiftningen i de olika medlemsländerna. CESR har bl.a. till uppgift att se till att länderna tillämpar bestämmelserna på ett likartat sätt. Som ett led i detta arbete avser CESR att ge ut rekommendationer avseende bestäm- melsernas tillämpning. Rekommendationerna tar i huvudsak sikte på frågor som regleras i förordningen, exempelvis detaljer avseende vilken finansiell information som skall finnas i ett prospekt och hur man bäst beskriver företagens verksamhet bortom den finansiella informationen. Ett första utkast på rekommendationer är för när- varande ute på remiss. Avsikten är att rekommendationerna skall vara klara innan förordningen träder i kraft i de olika medlems- länderna, dvs. den 1 juli 2005. 
 23 
  
 Nivå fyra  
 handlar om uppföljning av hur medlemsstaterna genomfört reglerna i sin lagstiftning och hur bestämmelserna fungerar. Kom- 
  
 22 
  
 Resolution om effektivare reglering av värdepappersmarknaden i EU som Europeiska rådet antog vid toppmötet i Stockholm i mars 2001 och Europaparlamentets resolution om genomförande av lagstiftningen om finansiella tjänster i februari 2002. 
  
 23 
  
 www.cesr-eu.org 
  
  CESRs recommedations for consistent implementation of the European Commissions Regulation on Prospectuses no 809/2004. Consultation Paper June 2004. 
 82 
  
 SOU 2004:95 
  
 Nya prospektregler 
  
 missionen är ansvarig för denna process. Hur utvärderingen skall gå till är ännu inte bestämt. 
  
 1.6 
  
 Skyddet för investerare är utgångspunkten för direktivet 
  
 Värdepapper på de finansiella marknaderna kan handlas av vem som helst som önskar placera sina besparingar eller investera i värde- papper. Det finns inga restriktioner för att utföra en sådan handling. Att t.ex. köpa en obligation eller en aktie står var och en fritt utan att särskilda kunskaper eller kontroller krävs. 
 24  
 Däremot är sektorn reglerad på många sätt genom olika rörelseregler för dem som erbjuder finansiella tjänster åt investerare vare sig det är privatpersoner eller juridiska personer. 
 Regleringen syftar i många fall till att se till att det finns adekvat information till investerare så att de kan fatta välgrundade beslut. I regleringssammanhang för de finansiella marknaderna nämns ofta som regleringsmotiv att investerarna eller sparare befinner sig i ett informationsunderläge gentemot de företag eller personer som tillhandahåller eller ger ut värdepapper. Denna obalans i informationen hanteras genom regler för att marknaderna skall fungera och för att ge investerare eller placerare en rimlig chans att bedöma avkastning och risk i samband med en investering. 
 Spridning av information om de olika finansiella produkterna är därför grundläggande för att aktörer skall vilja agera på de finansiella marknaderna. 
 Vid utformningen av regleringen avseende prospekt bör beaktas att de produkter som erbjuds i prospekten finns att få tag på utan några särskilda krav på att den som handlar skall informera sig. I ingressen till direktivet anges att syftet är att garantera skydd för investerare och marknadseffektivitet. När det talas om att skydda investerare är det emellertid inte frågan om att skydda någon från att ta felaktiga beslut utan snarare att skydda någon från felaktig information. Företag skall inte kunna utnyttja sitt informations- övertag till att finansiera sin verksamhet genom att ge felaktig eller tillrättalagd information. I den meningen kan ett skydd för invest- 
  
 24  
 Man kan hävda att den nya lagen (2003:862) om finansiell rådgivning till konsumenter kräver vissa åtgärder. Den tar dock sikte på individuell rådgivning och utgör inte något hinder för en person som vill handla på de finansiella marknaderna. 
 83 
  
 Nya prospektregler 
  
 SOU 2004:95 
  
 erare ses som en del av konsumentskyddet som är ett av huvud- motiven för att reglera finansiell verksamhet. 
 25 
  
 Skyddet för investerare som nämns som utgångspunkt för direktivet bör således mer betraktas som ett skydd för investerarna från att bli felinformerade än att göra felaktiga affärer. I direktivets ingress understryks också att information är en nyckelfaktor för investerarskyddet (ingressats 21) och att den skall vara objektiv, uttömmande och lättbegriplig (ingressats 20). I ingressats 19 nämns också att investeringar i värdepapper liksom andra investeringar är en risktagning. Skyddet är enligt samma stycke menat att ge investerare möjlighet att göra en välgrundad bedömning av riskerna och att fatta sina beslut med full kännedom om fakta. 
 Samtidigt bör den andra delen av syftet beaktas; marknads- effektivitet. Vid regleringsarbetet finns det en risk för att reglerna blir så omfattande och detaljerade att de finansiella marknadernas effektivitet påverkas. Regler som ställer så stora krav att aktiviteten på kapitalmarknaderna minskar är vare sig till fördel för företag eller för investerare. Regleringen kan i det fall den blir för omfattande eller krånglig få till följd att färre företag upptar sina finansiella instrument till handel, eller att kapitalförsörjningen hämmas genom att färre erbjudanden avseende finansiella instru- ment riktas till allmänheten. En sådan utveckling får i förläng- ningen konsekvenser på investeringsklimatet vilket gör att effektiviteten i de finansiella marknaderna i en sådan situation har försämrats. 
  
 1.7 
  
 Prospektlagstiftningens tekniska utformning 
  
 Aktiebolagskommittén behandlade i sitt delbetänkande Aktiebolagets kapital (SOU 1997:22) bl.a. frågan om prospektreglernas lagtekniska utformning med avseende på uppdelning i näringsrättslig och associationsrättslig lagstiftning. Kommittén anförde följande. 
 26 
  
 Utformningen av reglerna om prospektskyldighet i 2 kap. 1 § LHF (lagen om handel med finansiella instrument red:s anm.) och 5 kap. 5 § LBC (lagen om börs- och clearingverksamhet red:s anm.) ger vid handen, att lagstiftaren bedömt dessa regler som offentligrättsliga. I båda paragraferna bemyndigas nämligen regeringen eller, efter dess bemyndigande, Finansinspektionen att meddela föreskrifter om ytter- 
  
 25 
  
 En utmärkt genomgång av motiv för reglering av finansiell verksamhet återfinns i SOU 2003:22 Framtida finansiell tillsyn kap. 2 s. 23 ff. 
  
 26 
  
 SOU 1997:22 s. 223 ff. 
  
 84 
  
 SOU 2004:95 
  
 Nya prospektregler 
  
 ligare undantag från skyldigheten att upprätta prospekt än som följer av paragrafen. En sådan delegation av riksdagens lagstiftningsmakt är möjlig endast med avseende på sådana föreskrifter som tillhör det offentligrättsliga lagområdet. Lagmotiven anger inte med stöd av vilken bestämmelse i 8 kap. 7 § RF som delegation skett. De allmänna uttalanden om LHF:s karaktär som departementschefen gjort, även som lagrådets yttrande över prospektbestämmelsen i LBC (prop.  
 1991/92-:113 
  s. 467) visar emellertid att bestämmelserna ansetts som näringsrättsliga. Av denna kvalificering torde följa att reglerna inte kan åberopas mellan enskilda och inte heller förenas med civilrättsliga påföljder som t.ex. skadestånd. 
 Enligt kommitténs mening är emellertid kvalificeringen av pro- spektreglerna i LHF och LBC som offentligrättsliga diskutabel. Teckning av aktier har i utländsk doktrin betecknats som en form av standardavtal. Eftersom teckning av aktier regelmässigt sker på grund- val av de uppgifter och under de villkor som anges i prospektet, får denna beskrivning anses riktig. Motsvarande synsätt kan anläggas på sådana erbjudanden om förvärv av värdepapper som är underkastade prospektskyldighet. Prospektreglerna i LHF och LBC med anslutande föreskrifter bestämmer med en betydande grad av detaljrikedom vilka uppgifter som skall lämnas i prospektet och bestämmer därmed i inte ringa grad avtalets innehåll. Flera skäl talar alltså för att bestämmelser om prospekt är att bedöma som sådana föreskrifter om avtal som enligt 8 kap. 2 § andra stycket 3 RF skall meddelas genom lag. Prospektreglerna i LHF och LBC borde alltså i förevarande samman- hang kunna åberopas direkt av en enskild gentemot en annan enskild och därmed anses privaträttsliga. Härtill kan tilläggas, att de berörda reglerna i likhet med de  
 EG-direktiv 
  på vilka de griper tillbaka har som övergripande syfte att bereda skydd åt investerare. Om dessa regler inte kunde åberopas av investerarna själva skulle de närmast bli ett slag i luften. 
 När det gäller att avgöra om prospektreglerna i LHF och LBC kan ersätta prospektreglerna i aktiebolagslagen, är det tydligt att de förstnämnda lagreglerna tillsammans med Finansinspektionens före- skrifter om skyldighet att upprätta och offentliggöra prospekt samt innehåll i prospekt väsentligen tillgodoser aktiebolagslagens krav. Avgörande för om prospektreglerna i LHF och Finansinspektionens föreskrifter skall kunna utan ändringar ersätta aktiebolagslagens prospektreglering måste emellertid vara frågan om de bereder tecknare och förvärvare av aktiebolags fondpapper ett tillfredsställande rättsskydd, särskilt i fråga om möjligheterna att göra gällande ansvar för fel eller brist i prospekt. Vid denna prövning måste man beakta de tveksamheter i fråga om regleringens konstitutionella karaktär och förenlighet med RF som redovisats ovan. Dessa tveksamheter gör att det framstår som osäkert vilket rättsskydd tecknare eller förvärvare erhåller genom regleringen. Är denna, såsom lagstiftaren synes ha åsyftat, av offentligrättslig karaktär, kan överträdelse av den, till skillnad från vad som gäller enligt aktiebolagslagen, inte grunda skade- 
 85 
  
 Nya prospektregler 
  
 SOU 2004:95 
  
 ståndsskyldighet mellan enskilda. Att offentligrättsliga prospektregler möjligen kan åberopas som bevis om oaktsamhet i mål om skadestånd där den som avyttrar fondpapperen på kontraktuell grund svarar för uppgifterna i prospektet är en annan sak. Som kommittén utvecklar i det följande förutsätter ett prospektansvar, motsvarande det som följer av aktiebolagslagen, vissa lagfästa skadeståndsregler. Ett avskaffande av aktiebolagslagens prospektregler fordrar därför, enligt kommitténs uppfattning, att prospektreglerna i LHF och LBC skadeståndssanktioneras, åtminstone i vad de avser aktiebolag. 
 Utredningen har bl.a. i uppdrag att överväga vad Aktiebolagskommittén har uttalat beträffande frågeställningen om huruvida prospektreglerna är av offentligrättslig eller privaträttslig natur. 
 Vid en genomgång av kommitténs uttalanden och de uttalanden som gjorts av lagrådet i olika lagstiftningsärenden kan utredningen inte finna annat än att övervägande skäl talar för att regler om prospekt är att betrakta som privaträttsliga. 
 27 
 Enligt utredningen har skälen för detta ställningstagande förstärkts efter ikraftträdandet av prospektdirektivet, genom det faktum att ett av prospektdirektivets viktigaste syften uttryckligen angivits vara att bereda investerarna skydd. Utredningens förslag inom ramen för detta delbetänkande bygger därför på slutsatsen att samtliga regler om prospekt fort- sättningsvis bör återfinnas i lag och inte i föreskrifter. Detalj- bestämmelser om ett prospekts innehåll m.m. kommer visserligen att återfinnas i kommissionens förordning, men denna blir direkt tillämplig i svensk rätt. Utredningen föreslår i avsnitt 6.5 att skadeståndsregeln i 15 kap. 1 § aktiebolagslagen även bör omfatta överträdelser av bestämmelserna om prospekt och uppköpserbjudande, vilket innebär ett ytterligare klargörande avseende reglernas konstitutio- nella karaktär. 
  
 27  
 Se bl.a. lagrådets uttalanden i prop. 1998/99:130 s. 254 ff., med hänvisningar till tidigare lagstiftningsarbete och doktrin, jfr prop. 1994/95:50, s. 602 ff (bilaga 8). 
 86 
  
 2 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 2.1 
  
 Inledning 
  
 Enligt utredningsdirektiven är utredningens huvuduppgift att ana- lysera vilka lagändringar som krävs för att genomföra prospekt- direktivet och lämna förslag till hur sådana bestämmelser skall utformas. Utredningen har därutöver bl.a. till uppgift att göra en allmän översyn av den svenska lagstiftningen om prospekt. I detta ligger särskilt att se över om regleringen bör sammanföras i en enda lag. Utredningen redovisar sina överväganden i denna del i av- snitt 2.2. 
 Prospektdirektivets tillämpningsområde omfattar inte alla de situationer där det kan bli aktuellt att upprätta och offentliggöra ett prospekt. Utredningen har för de fall som ligger utanför direktivets tillämpningsområde fått i uppdrag att föreslå de lagändringar som utredningen bedömer lämpliga. Dessa redovisas i avsnitt 2.3 och 2.4. Dessutom redovisar utredningen i avsnitt 2.5 sina övervägan- den beträffande vilka undantag från skyldigheten att upprätta prospekt som bör införas. I avsnitt 2.6 redovisas utredningens överväganden avseende frågan om mindre företag och fysiska personer skall kunna bli registrerade som kvalificerade investerare. 
  
 2.2 
  
 Prospektreglernas placering 
  
 Utredningens förslag:  
 Lagregler om prospekt bör sammanföras i en enda lag. Bestämmelserna bör återfinnas i lagen om handel med finansiella instrument. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Utredningen har i avsnitt 1.3 redogjort för gällande prospektregler, som återfinns i flera olika lagar och andra regelverk. Bestämmelserna är i vissa fall utformade på olika sätt 
 87 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 SOU 2004:95 
  
 vilket i sig ger upphov till tolkningsproblem. Regelverket är dess- utom synnerligen svåröverskådligt, vilket vållar problem för den som avser att upprätta ett prospekt. Till detta kommer att prospektdirektivets bestämmelser får till följd att regelverket nu ändå måste ses över. Mot denna bakgrund framstår det som naturligt och önskvärt att reglerna om prospekt samlas i en och samma lag. 
 Bestämmelser om prospekt tar sikte på samtliga aktörer på värde- pappersmarknaden. Lagregler med denna målgrupp bör lämpligen återfinnas i lagen om handel med finansiella instrument, som bl.a. innehåller bestämmelser riktade till samma krets. 
 1  
 Utredningen har övervägt om en ny lag borde införas där prospektreglerna kan samlas. Antalet bestämmelser i lagen kommer dock att bli relativt begränsat och i allmänhet av övergripande karaktär, då detaljbestäm- melserna återfinns i förordningen. Vidare finns redan ett relativt stort antal lagar och andra regelverk som berör aktörerna på värdepappersmarknaden. En ytterligare lag skulle göra lagstift- ningen än mer svåröverskådlig, något som utredningen inte önskar medverka till. 
  
 2.3 
  
 Prospektreglernas tillämpningsområde 
  
 Som framgår av artikel 1.1 i prospektdirektivet är syftet med direktivet att harmonisera kraven på upprättande, godkännande och spridning av prospekt som skall offentliggöras när värdepapper erbjuds allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad som är belägen eller bedriver verksamhet inom en medlemsstat. Prospekt skall således upprättas vid i huvudsak två olika situationer; vid erbjudande till allmänheten och upptagande till handel av på en reglerad marknad av finansiella instrument. 
 När det gäller erbjudanden är direktivets tillämpningsområde snävare än vad som följer av gällande svenska regler om prospekt. Av 2 kap. 3 § lagen om handel med finansiella instrument framgår att ett prospekt skall upprättas vid köp eller försäljning av finansiella instrument. Nu gällande svensk lagstiftning omfattar således alla former av erbjudanden, dvs. i likhet med direktivet  
 försäljning  
 av finansiella instrument genom ett erbjudande till allmänheten, och därutöver även  
 köp  
 av finansiella instrument genom ett erbjudande till allmänheten. Exempel på det sistnämnda fallet av erbjudanden är situationer där någon genom ett uppköps- 
  
 1  
 Jfr prop. 1990/91:142 s. 82 och 1991/92:113 s. 154. 
 88 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 erbjudande erbjuder sig att förvärva finansiella instrument från allmän- heten genom kontant betalning. 
 Bestämmelser om uppköpserbjudanden återfinns i det nyligen antagna s.k.  
 take-over 
  direktivet 
 2 
 . Av detta skäl finns också ett undantag i artiklarna 4.1 b och 4.2 c i prospektdirektivet som gäller uppköps- erbjudanden. I en situation där betalning vid ett uppköp görs genom att erbjudaren antingen emitterar nya finansiella instrument eller använder redan emitterade finansiella instrument behöver ett prospekt inte upprättas. En förutsättning är dock att den som lämnar erbjudandet upprättar ett dokument, som den behöriga myndigheten anser innehålla information som är likvärdig med den i ett prospekt. Utredningen behandlar i kapitel 8 bl.a. frågan om vilken information ett likvärdigt dokument bör innehålla. 
 När det gäller prospekt som skall upprättas vid upptagande till handel av värdepapper på en reglerad marknad är direktivets tillämpningsområde vidare än gällande svensk lagstiftning. Enligt bestämmelserna om upptagande till handel föreligger enligt svensk lag skyldighet att upprätta ett prospekt endast vid inregistrering av fondpapper vid en börs. I det fall det sker en emission av fond- papper till en öppen krets i samband med en notering föreligger dock skyldighet att upprätta ett prospekt enligt vad som framgår av 2 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument. Prospekt- direktivets bestämmelser innebär att ett prospekt som huvudregel skall upprättas i samtliga fall då värdepapper upptas till handel på en reglerad marknad. 
  
 2.4 
  
 Begreppen fondpapper och finansiella instrument 
  
 2.4.1 
  
 Gällande definitioner av begreppen 
  
 Enligt gällande rätt skall prospekt, om något undantag inte är tillämpligt, upprättas vid emission av fondpapper och erbjudande om köp eller försäljning av finansiella instrument till en öppen krets. Begreppen finansiella instrument och fondpapper definieras i 1 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument. Med finansiellt instrument avses fondpapper och annan rättighet eller förpliktelse som är avsedd för handel på värdepappersmarknaden. Fondpapper definieras som aktie och obligation samt sådana andra delägarrätter 
  
 2  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköps- erbjudanden. 
 89 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 SOU 2004:95 
  
 eller fordringsrätter som är utgivna för allmän omsättning, fond- andel och depåbevis (aktieägares rätt gentemot den som för hans räkning förvarar aktiebrev i ett utländskt bolag). Finansiellt instrument är således ett vidare begrepp än fondpapper. 
 Definitionerna är av väsentlig betydelse vid en prövning av om prospektskyldighet föreligger och även i andra sammanhang. 
 3  
 Beträff- ande definitionen av finansiella instrument bör noteras att en grund- läggande förutsättning för att en rättighet eller förpliktelse skall kunna definieras som ett finansiellt instrument är att rättigheten eller förpliktelsen är avsedd för handel på värdepappersmarknaden. Det bör noteras att definitionen inte uppställer något krav på att rättigheten eller förpliktelsen skall vara överlåtbar. 
 Handel med  
 icke-överlåtbara 
  finansiella instrument är vanligt förekommande. Exempelvis har Stockholmsbörsen (tidigare OM Stockholm AB) under många år bedrivit börshandel med derivat som inte kan överlåtas. I stället för att överlåta det derivat som innehas kan dock innehavaren ställa ut eller förvärva ett nytt derivat för att neutralisera eller stänga sin position. Handel med derivat som inte är direkt överlåtbara är även vanligt förekommande utanför börs genom värdepappersinstitut (s.k.  
 OTC-derivat). 
  
 Vad gäller uttrycket handel på värdepappersmarknaden kan ledning hämtas i 1 § 2 insiderstrafflagen (2000:1086). Där definieras uttrycket som handel på börs eller någon annan organiserad marknads- plats eller handel med eller genom den som har tillstånd att driva värdepappersrörelse. 
 När det gäller aktier och obligationer samt delägarrätter och fordringsrätter är dessa att betrakta som fondpapper, under förut- sättning att de dels är avsedda för handel på värdepappers- marknaden, dels är utgivna för allmän omsättning, vilket torde innebära att ett finansiellt instrument endast kan kvalificera sig som fondpapper i det fall det finansiella instrumentet är överlåtbart. 
  
 2.4.2 
  
 Begreppet värdepapper i prospektdirektivet 
  
 Direktivet omfattar enligt sin svenska lydelse värdepapper. Den engelska texten använder begreppet securities. 
 I direktivet definieras begreppet värdepapper i artikel 2.1 a. Med värdepapper avses överlåtbara värdepapper enligt definitionen i 
  
 3  
 Se bl.a. Gonzalez m.fl., Lagarna på värdepappersområdet, 2002, s 101 f, och Hammond recension av boken i Juridisk tidskrift 2003/2004 s. 174 f. 
 90 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 artikel 1.4 i investeringstjänstedirektivet (ISD), 
 4  
 med undantag av penningmarknadsinstrument med en löptid på mindre än tolv månader. Hänvisningen till ISD skall enligt artikel 69 i direktiv om marknader för finansiella instrument (MiFID) 
 5  
 från och med den 30 april 2006 förstås som en hänvisning till sistnämnda direktiv. 
 I ISD definieras överlåtbara värdepapper som 
  
 – 
  
 aktier och andra värdepapper som motsvarar aktier, 
  
 – 
  
 obligationer och andra skuldförbindelser, 
  
 som kan omsättas på kapitalmarknaden, och 
  
 – 
  
 värdepapper av annat slag vilka normalt omsätts och som ger rätt att förvärva sådana överlåtbara värdepapper genom teck- ning eller utbyte eller som föranleder kontantutbetalning. 
  
 I MiFID definieras överlåtbara värdepapper som värdepapper som kan bli föremål för handel på kapitalmarknaden, t.ex. 
  
 a) 
  
 aktier och andra värdepapper som motsvarar andelar i aktie- bolag, bolag med personligt ansvar eller andra enheter samt depåbevis för aktier, 
  
 b) 
  
 obligationer eller andra skuldförbindelser, inklusive depå- bevis för sådana värdepapper, 
  
 c) 
  
 alla andra värdepapper som ger rätt att förvärva eller sälja sådana överlåtbara värdepapper eller som resulterar i en kontant- avveckling som beräknas utifrån noteringar för överlåtbara värdepapper, valutor, räntor eller avkastningar, råvaror, eller andra index eller mått. 
  
 Betalningsmedel skall inte räknas som överlåtbara värdepapper. 
  
 4 
  
 Rådets direktiv 93/22/EEG av den 10 maj 1993 om investeringstjänster inom värdepappers- området. 
  
 5 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/39/EG av den 21 april 2004 om marknader för finansiella instrument och om ändring av rådets direktivet 85/611/EEG och 93/6/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/12/EG samt upphävande av rådets direktiv 93/22/EEG. 
  
 91 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 SOU 2004:95 
  
 2.4.3 
  
 Vilka finansiella instrument och fondpapper bör omfattas av de nya reglerna om prospekt? 
  
 Utredningens förslag:  
 Tillämpningsområdet bör omfatta överlåt- bara finansiella instrument med undantag för fordringsrätter med en löptid på mindre än tolv månader. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Definitionen av överlåtbara värdepapper i MiFID bör, då detta nu trätt i kraft och skall införas i svensk lagstiftning, ligga till grund för den fortsatta bedömningen. 
 Med denna utgångspunkt kan konstateras att under prospekt- direktivets definition av värdepapper faller alla former av fond- papper, dock med undantag för penningmarknadsinstrument med en löptid på mindre än tolv månader för vilka möjlighet finns att bibehålla eller införa nationell lagstiftning. Vidare faller sådana derivatinstrument som är överlåtbara in under direktivets tillämp- ningsområde, exempelvis sådana warranter där det av villkoren framgår att innehavaren av warranter kan sälja dessa genom att utgivaren av warranterna själv eller genom att anlita någon annan åtar sig att ställa priser. Däremot faller derivatinstrument som inte är överlåtbara, exempelvis de derivatkontrakt som ingås enligt Stock- holmsbörsens derivatregelverk, utanför prospektdirektivets tillämp- ningsområde. 
 Det innebär att prospektdirektivets tillämpningsområde inte helt överensstämmer med det nuvarande tillämpningsområdet avseende skyldigheten att upprätta prospekt i den svenska lagstiftningen. Enligt gällande rätt föreligger prospektskyldighet oavsett om ett finansiellt instrument kan överlåtas eller inte, om en emission eller ett erbjudande riktas till en öppen krets. 
 Utredningen anser dock att det inte finns skäl att införa särskilda nationella regler som skulle innebära att  
 icke-överlåtbara 
  finansiella instrument även fortsättningsvis skall omfattas av regler om prospekt. Detta ställningstagande ligger också i linje med hur reglerna tillämpas idag. De  
 icke-överlåtbara 
  derivatkontrakt som är föremål för handel på Stockholmsbörsen undantas från prospektskyldighet genom ett undantag i Finansinspektionens föreskrifter. 
 6  
 Mot denna bakgrund bör en sådan skyldighet inte längre gälla. 
  
 6  
 16 kap. 1 § 1 i FFFS 1995:21. 
 92 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 När det gäller fordringsrätter med kortare löptid än tolv månader – som för närvarande är undantagna från prospektskyldighet – bedömer utredningen att det saknas skäl att nu införa särskilda regler av innebörden att dessa finansiella instrument skall omfattas av prospektskyldighet. 
 Sammanfattningsvis bör det nationella tillämpningsområdet för regelverket omfatta överlåtbara finansiella instrument, med undan- tag för fordringsrätter med en löptid på mindre än tolv månader. Den som lämnar ett erbjudande avseende sådana fordringsrätter och  
 icke-överlåtbara 
  finansiella instrument skall dock självfallet iaktta bestämmelsen i 1 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument om att förtroendet för värdepappersmarknaden skall upprätthållas och att enskildas kapitalinsatser inte otillbörligen äventyras. De skall dessutom kunna tillhandahålla vederhäftig information om erbjudandet. 
 Utredningen vill i denna del tillägga följande. Definitionerna av fondpapper och finansiella instrument har nyligen varit föremål för diskussion vid införandet av  
 EG-direktiv. 
 7 
  
 Diskussionen för- anleddes av att den terminologi som används i lagen om handel med finansiella instrument inte överensstämmer med de nya och ändrade direktiven på det finansiella området som redan har införts och kommer att införas i svensk rätt under de närmaste åren. Exempelvis uppställer inte MiFID något krav generellt krav på att de värdepapper och finansiella instrument som omfattas av MiFID skall vara avsedda för handel på värdepappersmarknaden. 
 Det är tveksamt om det är en fördel eller ens möjligt att även fortsättningsvis ha en särskild svensk terminologi som skiljer sig från den terminologi som används i direktiven. Utredningen har övervägt att utarbeta förslag till nya definitioner men bedömer att det inte är lämpligt att göra detta inom ramen för denna utredning. Det framstår som mer ändamålsenligt att den under utrednings- arbetet tillsatta utredningen om bl.a. införlivandet av MiFID i svensk lagstiftning ser över dessa frågor. 
 8  
 I kommittédirektivet avseende sistnämnda utredning anges dessutom att utredaren särskilt skall överväga hur direktivets definition av överlåtbara värde- papper och finansiella instrument förhåller sig till begreppen fond- papper och finansiella instrument i lagen om handel med finansiella instrument. 
  
 7 
  
 Se prop. 2002/03:150 s. 196 ff. och SOU 2004:69. 
  
 8 
  
 Kommittédirektiv 2004:90. 
  
 93 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 SOU 2004:95 
  
 2.5 
  
 Undantag från skyldigheten att upprätta prospekt 
  
 2.5.1 
  
 Undantagen i artikel 1.2, 3 och 4 i prospektdirektivet, m.m. 
  
 Utredningen har i avsnitt 1.4.2. behandlat gällande undantag från skyldigheten att upprätta prospekt. Sådana bestämmelser finns även i prospektdirektivet, där de återfinns i artikel 1.2, 3 och 4. Ett enskilt undantag kan omfatta såväl erbjudanden som upptagande till handel och i andra fall endast en av dessa två situationer. 
 Medlemsstaterna har för undantagen i artikel 1.2 möjlighet att välja att inte tillämpa ett eller flera av de undantag som anges i artikeln. Detta har sin förklaring i att det i artikeln framgår att det är fråga om undantag från direktivets tillämpningsområde. En med- lemsstat kan därför bibehålla eller införa nationella regler om de omfattas av artikeln. Utredningen redovisar undantagen i av- snitt 2.5.3 och prövar där om undantagen bör genomföras i svensk lagstiftning. 
 I artikel 3 och 4 finns en rad situationer uppräknade där ett prospekt inte behöver upprättas. Till skillnad mot vad som är fallet avseende artikel 1.2 finns det för dessa undantag inga möjligheter för en medlemsstat att bibehålla eller införa nationella regler som strider mot innehållet i dessa artiklar eftersom innehållet i dessa artiklar inte undantagits från direktivets tillämpningsområde och således inte kan åsidosättas av medlemsstaterna. I det fall nuvar- ande svenska regler strider mot direktivets bestämmelser måste således de svenska reglerna ändras. 
 Enligt artikel 3 skall ett prospekt inte upprättas när det riktar sig till endast kvalificerade investerare, och/eller färre än 100 juridiska eller fysiska personer i resp. medlemsland där erbjudandet lämnas. Undantag görs också för de fall där varje investerare betalar ett pris om minst 50 000 euro (ca 455 000 kr) och/eller de värdepapper som erbjuds har ett nominellt värde per enhet om minst 50 000 euro. Ett undantag görs även för det fall den sammanlagda betalningen inte kommer att överstiga 100 000 euro (ca 910 000 kr). De olika undantagen kan kombineras, vilket exempelvis innebär att en emittent kan vända sig till ett obegränsat antal kvalificerade investerare samt upp till 100 ytterligare personer, i varje medlemsstat. 
 94 
 SOU 2004:95 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 Tabell  
 Några gränser som ändras genom införande av det nya direktivet 
  
 Gräns för när prospekt måste upprättas 
  
 Nya 
  
 Gamla 
  
 Minsta nominellt belopp 
  
 50 000 euro 
  
 300 000 kr 
  
 Belopp för enskild investerare 
  
 50 000 euro 
  
 300 000 kr 
  
 Erbjudandets totala storlek 
  
 100 000 euro 
  
 300 000 kr 
  
 Undantagen i artikel 4 behandlar en rad olika situationer. Bland annat undantas i artikel 4.1 d och 4.2. f erbjudanden och upp- tagande till handel av finansiella instrument till nuvarande eller tidigare styrelseledamöter och anställda i ett företag och – som utredningen tolkar bestämmelsen – andra företag i samma koncern från prospektskyldighet. En förutsättning är emellertid att ett dokument som innehåller information om de finansiella instru- mentens antal och slag och de närmare formerna för erbjudandet göras tillgängligt. I artikel 4.1 a, d och 4.2 a, b, e och g behandlas undantag vid exempelvis en aktiesplit, sakutdelningar och konvert- ering av finansiella instrument till nyemitterade aktier. I artikel 4.2 har intagits ett särskilt undantag från prospektskyldighet vid upptag- ande till handel av finansiella instrument, när finansiella instrument av samma kategori redan har upptagits till handel på en annan reglerad marknad. 
 I artikel 4.1 b och c samt 4.2 c och d som avser uppköps- erbjudanden och fusioner klarläggs att ett prospekt inte behöver upprättas vid dessa typer av erbjudanden eller upptagande till handel. Dock uppställs krav på att den som lämnar ett erbjudande eller skall uppta finansiella instrument till handel skall upprätta ett dokument, som den behöriga myndigheten anser innehålla information som är likvärdig med den i prospektet, med beaktande av kraven i gemenskapslagstiftningen. Detta innebär att den behöriga myndig- heten måste ges tillfälle att göra en granskning av innehållet, som i realiteten motsvarar den granskning som görs av ett prospekt. Enligt utredningens mening kräver detta särskild lagstiftning, vilken avseende fusioner lämpligen kan införas i aktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen, och för uppköpserbjudanden kan införas i lagen om handel med finansiella instrument. Utredningen behandlar som nämnts ovan dessa frågor i kapitel 8. 
 95 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 SOU 2004:95 
  
 2.5.2 
  
 Vilka undantag från prospektskyldighet bör den nya lagstiftningen innehålla? 
  
 Utredningens förslag:  
 Vissa undantag i artikel 1 bör införas i svensk lag. Undantagen i artikel 3 och 4 i prospektdirektivet genomförs enligt sin lydelse. Möjligheten att införa en nationell regel, som medger undantag från prospektskyldighet även i de fall den sammanlagda ersättningen överstiger 100 000 euro men under- stiger 2 500 000 euro, bör inte utnyttjas. 
  
 Skälen för förslaget 
 : Som redovisats ovan är medlemsstaterna skyldiga att genomföra undantagen i artikel 3 och 4. När det gäller undantagen i artikel 1.2 kan, som nämnts ovan, en medlemsstat välja att inte följa dessa i syfte att bibehålla eller införa särskild nationell lagstiftning. Mot denna bakgrund finns anledning att göra en genomgång av de olika undantagen i artikel 1.2, för att pröva om något eller några av dessa bör införas i svensk rätt, eller i de fall undantagen redan utgör gällande rätt, undantagen bör behållas. 
 När det först gäller undantaget i artikel 1.2 a berör detta emissioner av andelar i en investeringsfond. Ett motsvarande undantag finns redan i 2 kap. 1 § andra stycket 2 lagen om handel med finansiella instrument. Undantaget får anses motiverat, då det i 4 kap. 15 § lag (2004:46) om investeringsfonder bestämmelser som anger att en informationsbroschyr skall upprättas och tillställas den som avser att förvärva andelar i en fond. Denna broschyr är avsedd att tillgodose samma syfte som ett prospekt. Mot denna bakgrund bör undantaget från prospektskyldighet behållas. Såvitt avser utländska fondföretag bör dock lagtexten förtydligas, för att klargöra att även andra fondföretag än sådana som erhållit tillstånd att driva verksamhet enligt reglerna i  
 UCITS-direktivet 
 9 
  
 i vissa fall inte behöver upprätta ett prospekt. 
 I artikel 1.2 b undantas från direktivets tillämpningsområde emissioner av  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument av en medlemsstat, centralbank, regionala eller lokala myndigheter, samt internationella offentliga organ i vilka en eller flera av medlems- staterna är medlemmar, från direktivets tillämpningsområde. Av artikel 1.2 d framgår att direktivet inte heller skall tillämpas 
  
 9  
 Rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper, senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/108/EG. 
 96 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 avseende finansiella instrument som villkorslöst och oåterkalleligen garanteras av en medlemsstat eller av regionala myndigheter eller lokala myndigheter i en medlemsstat. Enligt utredningens uppfatt- ning är de undantag som berördes i föregående stycke, mot bakgrund av de emittenter och instrument som omfattas och de förutsätt- ningar som krävs för att undantagen skall vara tillämpliga, sådana som enligt utredningens mening bör införas i svensk lagstiftning. Prospekt kommer således inte att behöva upprättas vid erbjudan- den till allmänheten eller upptaganden till handel av finansiella instrument som omfattas av redovisade undantag. En emittent kan dock i förevarande fall välja att ändå upprätta ett prospekt, vilket följer av artikel 1.3. 
 När det gäller undantaget i artikel 1.2 i, som tillkommit på direkt initiativ av Sverige, görs följande bedömning. I bestämmelsen undantas bostadsobligationer som vid upprepade tillfällen emitteras av kreditinstitut i Sverige vars främsta syfte är att bevilja hypoteks- lån, under förutsättning att i) de bostadsobligationer som utfärdas ingår i samma serie, ii) bostadsobligationerna utfärdas i omgångar under en specifik emitteringsperiod, iii) bostadsobligationernas villkor inte ändras under emitteringsperioden, och iv) de belopp som härrör från emitteringen av nämnda bostadsobligationer enligt emittentens bolagsordning placeras i tillgångar som ger tillräcklig täckning för de åtaganden som är förenade med värdepapperen. 
 I artikel 5.4 b i prospektdirektivet finns en möjlighet att använda sig av s.k. grundprospekt vid vissa emissioner av säkerställda obligationer (se avsnitt 4.2.3). När direktivet förhandlades saknades emellertid särskild lagstiftning om säkerställda obligationer i Sverige, varför Sverige i stället förhandlade fram ett särskilt undantag för bostadsobligationer. Syftet med undantaget torde således från Sveriges sida inte ha varit att emissioner av bostadsobligationer helt skall undantas från prospektskyldighet, utan i stället att möjlig- heten att upprätta ett grundprospekt skulle kunna införas även avseende denna typ av emissioner. 
 Enligt utredningen bör emissioner av bostadsobligationer som riktas till allmänheten inte undantas från prospektskyldighet. Att emissioner av säkerställda obligationer skulle omfattas av prospekt- krav men inte emissioner av bostadsobligationer framstår som ologiskt, särskilt som emissioner av bostadsobligationer under vissa omständigheter kan falla in under tillämpningsområdet för lagen om utgivning av säkerställda obligationer, som trädde i kraft den 
 97 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 SOU 2004:95 
  
 1 juli 2004. Något särskilt nationellt undantag för denna typ av emissioner bör således inte införas. 
 Däremot bör en särskild möjlighet att upprätta ett grundprospekt även för denna typ av emissioner införas. Skälet till det är att klargöra att denna möjlighet finns oavsett om utgivandet av bostadsobligationerna faller in under bestämmelsen i artikel 5.4 b eller inte. För att bostadsobligationer skall kunna erbjudas till allmänheten i ett annat  
 EES-land 
  krävs att de andra berörda ländernas lagstiftning följs eller att ett prospekt upprättats som följer direktivets regler (se artikel 1.3 i prospektdirektivet). 
 I artikel 1.2 finns i punkterna f, g och j undantag från direktivets tillämpningsområde, som i likhet med undantaget avseende bostads- obligationer som emitteras av kreditinstitut i Sverige tillkommit efter initiativ från olika medlemsstater under åberopande av särskilda nationella skäl. Exempelvis har undantaget i punkten g införts med hänsyn till Finland och vissa andra medlemsstater där rätten att disponera en lägenhet eller en hel eller delar av en fastighet är kopplad till innehavet av en andel i den juridiska person som förvaltar fastigheten. Sådana kapitalandelar är  
 icke-fungibla 
  och bör därför inte betraktas som aktier i direktivets mening, vilket tydliggjorts genom undantaget. 
 10  
 Det saknas skäl att införa de tre undantagen i svensk lagstiftning eftersom de inte har någon anknytning till svensk rätt. 
 Artikel 1.2 c ger medlemsstaterna möjlighet att införa ett undantag för erbjudanden och upptagande till handel som avser kapitalandelar i medlemsstaternas centralbanker. I vissa medlems- stater är centralbanken instiftad som ett aktiebolag. Då så inte är fallet i Sverige saknas anledning att införa undantaget i svensk lag. 
 I artikel 1.2 e undantas från direktivets tillämpningsområde emissioner och upptagande till handel av finansiella instrument, som emitteras av sammanslutningar vars verksamhet är författnings- reglerad eller av organ som drivs utan vinstsyfte, erkända av en medlemsstat, i syfte att anskaffa medel som är nödvändiga för samman- slutningens eller organets  
 icke-vinstgivande 
  ändamål. Oaktat att en sammanslutning eller ett organ kan ha ett behjärtansvärt icke- vinstgivande ändamål, kan utredningen inte finna att skälen för att införa ett särskilt undantag från prospektskyldighet är tillräckligt starka. Utredningen har här beaktat att i det fall ett sådant undantag skulle införas torde i många fall särskilda gränsdragnings- 
  
 10  
 Rådets motivering 5390/5/03, interinstitutionellt ärende: 2001/0117 (COD). Gemensam stånd- punkt antagen av rådet den 24 mars 2003 inför antagande om direktiv om prospekt. 
 98 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 problem uppstå när det gäller prövningen av om en viss samman- slutning eller ett visst organ drivs utan vinstsyfte. 
 Val av nedre beloppsgräns avseende prospektskyldighet 
 När det slutligen gäller undantaget i artikel 1.2 h ger denna en medlemsstat möjlighet att i vissa fall godta att ett prospekt inte behöver upprättas, om det belopp som till följd av erbjudandet kan komma att erläggas uppgår till ett lägre belopp än 2 500 000 euro (ca 23 000 000 kr). I det fall en medlemsstat inte vill utnyttja undantaget finns dock en nedre gräns om 100 000 euro i artikel 3. En medlemsstat kan således aldrig kräva att ett prospekt upprättas, om det sammanlagda belopp som kan komma att betalas understiger 
 100 000 euro. För närvarande finns i svensk lagstiftning en nedre gräns på 300 000 kr. Denna regel har gällt sedan bestämmelserna infördes för mer än tio år sedan. 
 När det gäller valet av nedre gräns för prospektskyldighet i spannet 2 500 000 euro till 100 000 euro gör utredningen följande överväganden. 
 En första reflektion är att de erbjudanden som skulle omfattas av undantaget huvudsakligen torde avse finansiella instrument utgivna av mindre bolag. Behovet av att ha regler som föreskriver en skyldighet att upprätta prospekt kan anses vara större för dessa företag eftersom de normalt är mindre genomlysta. Det skulle i så fall innebära att skyddsbehovet är större vid mindre emissioner än vid större sådana. Vid ett sådant resonemang kan den lägre gränsen vara att förorda. 
 Å andra sidan bör man beakta kostnaderna för att upprätta ett prospekt i enlighet med den nya lagstiftningen. Det kommer att vara ett försvarligt material som skall sammanställas vilket i många fall kommer att kräva såväl juridisk som ekonomisk expertis. Kost- naderna för att hantera materialet och annonsering etc. skall heller inte underskattas. Om man då väljer den lägre gränsen – som i svenska kronor motsvarar drygt 900 000 kronor – går det knappast att försvara att kapital anskaffas genom ett erbjudande av finansiella instrument till allmänheten. Med tanke på att prospektreglerna är så pass omfattande kan en låg gräns innebära att mindre företag utestängs från möjligheter till finansiering på kapitalmarknaden. 
 En lösning skulle kunna vara att en mindre omfattande reglering avseende ett prospekts innehåll införs avseende spannet mellan 
 99 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 SOU 2004:95 
  
 100 000 och 2 500 000 euro. En sådan reglering skulle t.ex. kunna bygga på reglerna om emissionsprospekt i  
 15–18 
  kap. i Finansinspek- tionens föreskrifter. De är betydligt mindre omfattande än de nya prospektreglerna. Det är dock tveksamt om en sådan reglering verkligen skulle kunna minska kostnaderna för emittenten i någon större omfattning. Dessutom riskerar en särreglering att ytterligare komplicera regelverket. 
 Emellertid kan, som framgår av artikel 3, ett erbjudande riktas till ett obegränsat antal kvalificerade investerare och därtill till ytterligare 100 personer i varje medlemsland, utan att det finns en skyldighet att upprätta prospekt. Beträffande kvalificerade investerare finns enbart i Sverige exempelvis ca 70 fondbolag och ca 600 fonder under Finansinspektionens tillsyn, där det stora flertalet fonder åtminstone får investera en mindre del av fondförmögenheten i onoterade företag. Därutöver finns många företag som specialiserat sig på att göra investeringar i mindre onoterade företag. 
 Mot denna bakgrund, och då informationsbehovet torde vara lika stort hos allmänheten oavsett om det belopp som kan komma att erläggas uppgår till 100 000 euro, 1 000 000 euro, 2 500 000 euro eller högre belopp, anser utredningen att det inte finns skäl att införa undantag från prospektskyldigheten avseende högre belopp än 100 000 euro. 
 De undantag i artikel 3 och 4 som inte närmare redovisats ovan finns kommenterade i kapitel 11, författningskommentaren. 
  
 2.6 
  
 Kvalificerade investerare 
  
 Utredningens förslag:  
 Ett särskilt register med kvalificerade inve- sterare bör inte skapas. 
  
 Skälen för förslaget:  
 I artikel 2.1e och 2.2 i direktivet definieras vilka personer som vid tillämpningen av direktivets bestämmelser skall betraktas som kvalificerade investerare. 
 Med kvalificerade investerare avses: 
  
 juridiska personer som har auktorisation eller annan behörig- het att verka på marknaderna (t.ex. kreditinstitut, försäkrings- bolag, värdepappersbolag etc.), 
  
 regeringar, centralbanker och överstatliga organisationer, etc. 
  
 100 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 större företag (juridiska personer som uppfyller två av följande tre kriterier; ett genomsnittligt antal anställda under räkenskapsåret på över 250, en balansomslutning som över- stiger 43 miljoner euro, och en årlig nettoomsättning som överstiger 50 miljoner euro), och 
  
 fysiska personer och mindre företag, under förutsättning att de uppfyller vissa kriterier och att en medlemsstat valt att medge dessa möjligheten att bli betraktade som kvalificerade investerare. 
  
 Det finns således enligt direktivet en möjlighet för mindre företag och fysiska personer att kunna bli betraktade som kvalificerade investerare. För att så skall ske krävs dock att den enskilda medlemsstaten inför denna möjlighet i sin nationella lagstiftning och nämnda personer registrerat sig hos en behörig myndighet. För fysiska personer krävs dessutom att de uppfyller minst två av följande krav; i) att den fysiska personen har genomfört tran- saktioner av betydande storlek på värdepappersmarknaderna igenom- snitt minst tio gånger per kvartal under de senaste fyra kvartalen, ii) den fysiska personens innehav av finansiella instrument överstiger 0,5 miljoner euro, iii) eller att den fysiska personen sedan minst ett år är, eller tidigare under minst ett år varit verksam inom finanssektorn på en yrkesmässig position som kräver kunskaper om investeringar i finansiella instrument. 
 Utredningen har övervägt att ge nu berörda personer möjlig- heten att på frivillig grund kunna registrera sig som kvalificerade investerare. Många företrädare för mindre företag och fysiska personer har stor erfarenhet av handel med värdepapper. När det gäller fysiska personer gäller dessutom att dessa måste visa att de uppfyller vissa uppställda krav för att kunna bli registrerade, vilket bör säkerställa att de är medvetna om de risker som är förknippade med att göra en investering utan att ha tillgång till den information som skall finnas i ett prospekt. Genom att tillskapa en möjlighet att registrera sig som kvalificerade investerare och ge emittenter tillgång till det register som förs, skapas dessutom en möjlighet för ett företag som är i behov av kapital att vända sig till ytterligare personer utan att behöva upprätta ett prospekt. Registret skulle kunna föras av Finansinspektionen, som även skulle kunna åläggas ansvaret att se till att registret är tillgängligt för allmänheten. 
 Det finns dock skäl som talar emot skapandet av ett särskilt register. Det är tveksamt om registret gör det enklare för de 
 101 
  
 Prospektreglernas placering och tillämpningsområde, m.m. 
  
 SOU 2004:95 
  
 investerare som har kompetens och kapital att finna de bolag som – utan att upprätta prospekt – vill få in nya investerare. Det finns redan andra kanaler via exempelvis banker, NUTEK, riskkapital- föreningen och andra liknande organisationer som kan förmedla kontakter mellan investerare och företag. Det är heller inte säkert att alla de som uppfyller kriterierna för att bli kvalificerade investerare skulle anmäla sig till registret. Det kan finnas många nackdelar med att finnas med i ett offentligt register av sådant slag. Det kan inte uteslutas att den som registrerats får en mängd oseriösa erbjudanden om registret var offentligt. 
 I sammanhanget bör även beaktas den administration som krävs för att upprätthålla ett register. Med tanke på att vissa kriterier skall vara uppfyllda måste dessa rimligen kontrolleras innan en regist- rering kan ske. Dessutom inställer sig frågan vad som händer efter att en kvalificerad investerare har blivit godkänd. Skall denne själv anmäla när kriterierna inte längre uppfylls? Skall det regelbundet kontrolleras av myndigheten att kriterierna uppfylls? Hanteringen av registret framstår som tidsödande och risken finns att upp- gifterna till viss del kommer att bli inaktuella. 
 Vid en samlad bedömning anser utredningen att fördelarna med ett register inte överväger de nackdelar som redovisats ovan. En ordning där den som önskar bli registrerade som kvalificerad investerare kan anmäla detta till Finansinspektionen bör därför inte införas. 
 102 
 3 En behörig myndighet 
  
 3.1 
  
 Tillsynsansvaret förändras 
  
 Enligt nuvarande ordning delar börser och Finansinspektionen på uppgifterna att godkänna prospekt. Ansvaret delas således mellan privata organ och en myndighet. Genom bestämmelserna i prospekt- direktivet begränsas möjligheterna för privata organ att utöva sådan tillsyn som följer av direktivet. I stället skall en enda behörig myndighet ha huvudansvaret för att utföra de uppgifter som följer av direktivet. Den behöriga myndigheten kommer dessutom att få utökade befogenheter i sin tillsyn över prospekt. 
 I direktivet lämnas en tidsbegränsad möjlighet för den behöriga myndigheten att delegera tillsynsuppgifter. Denna skulle exempelvis kunna användas för att kunna delegera uppgifter till de börser som är auktoriserade (Stockholmsbörsen och Nordic Growth Market). 
  
 3.2 
  
 Gällande bestämmelser om tillsynsansvaret 
  
 När ett prospekt har upprättats skall det granskas samt, om förut- sättningar föreligger, godkännas och registreras. Det är i praktiken frågan om ett tillsynsansvar över att prospekten har det innehåll som föreskrivs av lagar, förordningar föreskrifter och i viss mån NBK:s regler. 
 För närvarande delas tillsynsansvaret mellan börser och Finans- inspektionen. Börserna  
 granskar  
 och  
 godkänner  
 börsprospekt, dvs. prospekt som upprättas enligt 5 kap. 5 § lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet. Dessa prospekt skall upprättas i samband med inregistrering av fondpapper på exempelvis Stockholms- börsens  
 A-lista 
  och NGM:s officiella lista. 
 Finansinspektionen ansvarar för tillsynen av övriga prospekt. Inspektionen  
 registrerar  
 alla prospekt som regleras av lagen om handel med finansiella instrument, dvs. emissionsprospekt som 
 103 
  
 En behörig myndighet 
  
 SOU 2004:95 
  
 upprättas avseende fondpapper som inte är inregistrerade eller avses att bli inregistrerade (2 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument) och erbjudandeprospekt (2 kap. 3 § i samma kapitel). Någon närmare  
 granskning  
 och formellt  
 godkännande  
 sker dock inte av erbjudandeprospekten utan detta görs enbart avseende de mer om- fattande emissionsprospekten. 
  
 3.2.1 
  
 Nuvarande tillsyn över börsprospekt 
  
 Både Stockholmsbörsen och NGM har särskilda listor för inregistrerade fondpapper. När bolag tas upp till handel på dessa listor är det respektive börs som godkänner  
 (börs-) 
  prospekten. NGM official har för närvarande inget bolag inregistrerat. Stockholmsbörsen har 54 bolag inregistrerade på  
 A-listan. 
  Det är emellertid förhållandevis sällan som dessa bolag gör en nyemission eller att det tillkommer nya bolag. De flesta nya noteringarna sker på  
 O-listan. 
  Merparten av de börsprospekt som inges och godkänns avser inregistrering av fondpapper i form av obligationer. 
 Börserna gör en omfattande kontroll av de bolag som emitterar fondpapper, oavsett om en ansökan gäller inregistrering enligt 5 kap. lagen om börs- och clearingverksamhet eller upptagande till handel av bolag som inte är föremål för inregistrering enligt 6 kap. i samma lag. Denna noteringsprocess omfattar att de också granskar prospekt och har synpunkter på innehållet. De granskar alltså alla typer av prospekt – som en del i noteringsprocessen – även om de formellt bara godkänner börsprospekten. 
 Arbetet med att granska prospekt är således inte en verksamhet som enbart följer av lag. Det ligger också i börsernas intresse att de som marknadsplats har ett förtroende på värdepappersmarknaden. Visserligen skall de enligt lag verka för att förtroendet upprätthålls, men det ligger också i deras intresse som affärsdrivande företag. 
 1  
 Om inte aktörerna på de finansiella marknaderna uppfattar en börs som en bra marknadsplats tar dess verksamhet skada. 
 Det finns alltså klara incitament för börserna att på olika sätt ställa upp regler för de bolag vars fondpapper finns inregistrerade eller är noterade på deras listor. Det återspeglar sig bl.a. i deras regler för prospektens utformning där de ställer samma krav på bolag 
  
 1  
 I lagen om börs- och clearingverksamhet sägs i 2 kap. 1 § att en börs skall driva sin verksamhet så att allmänhetens förtroende för värdepappersmarknaden upprätthålls och enskildas kapitalinsatser inte otillbörligen äventyras samt i övrigt så att verksamheten kan anses sund. 
 104 
  
 SOU 2004:95 
  
 En behörig myndighet 
  
 som inregistrerar fondpapper, som på bolag vars fondpapper noteras på  
 O-listan 
  eller NGM equity. 
 Stockholmsbörsens noteringsprocess startar genom att börsen tillsätter en särskild granskningsman, börsrevisorn, som har i uppgift att bl.a. kontrollera: 
  
 att bolagen lever upp till noteringskraven som är specificerade av börsen, t.ex.; 
  
 – 
  
 att bolaget genomgår en legal granskning av en extern advokat, 
  
 – 
  
 att ett prospekt upprättas, 
  
 – 
  
 att bolaget uppfyller andra fortlöpande krav såsom förmågan att ge korrekt, relevant och tillförlitlig information till aktiemarknaden, 
  
 att innehållet i det prospekt som skall upprättas håller börsklass. 
  
 Börsrevisorernas granskning i detta avseende är en avstämning av att bolagen lever upp till de krav som – i detta exempel – Stockholms- börsen ställer. Denna avstämning innefattar dock inte en verifiering av att uppgifter som lämnas i t.ex. prospekt är korrekta. 
 När börsrevisorn har avslutat sig granskning tar Stockholmsbörsens bolagskommitté ställning till om bolagets fondpapper får upptas till handel. Bolagskommittén består av fem ordinarie ledamöter varav för närvarande tre är externa. Innan en notering godkänns kan kommittén ha synpunkter på utformningen av prospekten. Synpunkt- erna är dels kvalitativa avseende prospektets innehåll och utform- ning, dels synpunkter på om bolaget lever upp till de krav som ställs på ett noterat bolag, bl.a. beträffande styrelsens samman- sättning. 
 När det gäller prospektets utformning läggs stor vikt vid att det är begripligt och innehåller information som underlättar värd- eringen av bolaget. Såväl börsrevisorn som bolagskommittén kan t.ex. ha åsikter om hur bolagets risker är belysta och beskrivna. Andra områden är redovisningen, väsentliga avtal och tvister, transaktioner med närstående och ledande befattningshavares förmåner. 
 Synpunkter på bolagets organisation rör främst dess förmåga att tillhandahålla den information som krävs av börsen och i slutändan marknadens aktörer. Det skall finnas rutiner och erfarenhet av att lämna information till allmänheten på ett korrekt sätt. Vidare skall de 
 105 
  
 En behörig myndighet 
  
 SOU 2004:95 
  
 administrativa och ekonomiska systemen vara tillräckligt bra för att kunna tillmötesgå de krav som ställs på ett noterat bolag. 
 NGM har också en noteringsprocess som i många stycken liknar den som Stockholmsbörsen har. Vid denna process uppställs dock inte krav på att en separat legal granskning görs av en advokat. Detta ingår istället i börsrevisorns uppgift. NGM granskar prospekten själva medan Stockholmsbörsens revisorer i stor utsträckning utför detta arbete på uppdrag av Stockholmsbörsen. NGM har inte heller en särskild bolagskommitté utan i stället en intern noterings- funktion. 
 Sammantaget har börserna inrättat en noterings- och över- vakningsfunktion som har till uppgift att kvalitetssäkra deras verk- samhet. Denna funktion uppfyller de krav som följer av lag och föreskrifter, men minst lika viktigt är att den uppfyller de krav som börserna har uppfattat från marknaden. Den finansiella marknadens aktörer är både direkt och indirekt kunder till börserna. 
  
 3.2.2 
  
 Nuvarande tillsyn över övriga prospekt 
  
 Finansinspektionens granskning skall enligt förarbetena begränsas till en kontroll av att prospektet innehåller föreskrivna uppgifter och prövning av yrkanden om undantag eller avvikelser. Inspektionen har ingen skyldighet att kontrollera att de lämnande uppgifterna är sakligt riktiga. I den mån det finns felaktigheter eller brister skall dessa självfallet åtgärdas. Av prospektet skall framgå att inspek- tionens godkännande av ett prospekt inte innebär någon garanti för att uppgifterna i prospektet är sakligt riktiga eller fullständiga. 
 2 
  
 Finansinspektionens verksamhet för att granska, godkänna och registrera prospekt har ökat markant sedan mitten på  
 1990-talet 
  även om den minskat under senare års lågkonjunktur. Merparten av prospekten utgörs – som framgår av nedanstående tabell – av erbjudandeprospekt. Erbjudandeprospekt är i många fall inte så innehållsrika eftersom det rör sig oftast om emissioner av warranter. Dessa erbjudanden regleras inte av några detaljregler i form av föreskrifter utan granskningen sker enbart översiktligt. Granskningen torde emellertid åtminstone innefatta en skyldighet att tillse att handeln med de finansiella instrument som omfattas av prospektet kan bedrivas så att allmänhetens förtroende för 
  
 2  
 Se prop. 1992/93:90 s. 80 och 3 kap. 71 § och 17 kap. 35 § i Finansinspektionens föreskrifter FFFS 1995:21. 
 106 
  
 SOU 2004:95 
  
 En behörig myndighet 
  
 värdepappersmarknaden upprätthålls och enskildas kapitalinsatser inte otillbörligen äventyras. Denna grundläggande princip återfinns i 1 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument. Om ett prospekt har så allvarliga brister att en investerare inte kan göra en välgrundad bedömning av erbjudandet kan det strida mot innehållet i nämnda bestämmelse. 
 3  
 Formellt så skall dock – som nämndes ovan - inte dessa prospekt godkännas. 
  
 Tabell  
 Antal prospekt som registrerats år  
 2000–2003 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Emissionsprospekt 
  
 154 
  
 120 
  
 106 
  
 80 
  
 Erbjudandeprospekt 
  
 995 
  
 1557 
  
 1234 
  
 999 
  
 Totalt 
  
 1149 
  
 1677 
  
 1340 
  
 1079 
  
 Källa 
 : Finansinspektionen 
 Emissionsprospekten är däremot mer omfattande. I granskningen av dessa prospekt kontrollerar Finansinspektionen att prospekten innehåller de uppgifter som skall finnas enligt dels övergripande bestämmelser i lag, dels detaljerade krav i föreskrifterna. 
 4 
  
 Även om granskningen av prospekten i många stycken är en formell avprickning av föreskrivna uppgifter har granskningen också en kvalitativ del. Det kan finnas olika grader av tydlighet i uppgiftslämnandet och i vissa delar kan förhållanden beskrivas på ett mer eller mindre utförligt sätt. Finansinspektionen har av detta skäl, och av vad som följer av ovan nämnda paragraf angående förutsättningar för investerarna att göra en välgrundad bedömning, även synpunkter på innehållet i prospekten. 
 De vanligaste bristerna i emissionsprospekten är – enligt Finans- inspektionen – beskrivningar av: 
  
 garantiåtaganden, 17 kap. 13 § i föreskrifterna, 
  
 emissionsbeloppets användning, 17 kap. 14 § 6, 
  
 ersättningar till styrelse, ledande befattningshavare och revisorer, 
  
 väsentliga avtal och patent, 17 kap. 27 §, 
  
 rättsliga processer, 17 kap. 29 §, 
  
 översiktlig information om utvecklingstendenser och framtids- utsikter för innevarande räkenskapsår, 17 kap. 30§. 
  
 3 
  
 Prop. 1991/92:113 s. 219. 
  
 4 
  
 FFFS 1995:21 Kap.  
  
 17–18. 
  
 107 
  
 En behörig myndighet 
  
 SOU 2004:95 
  
 3.3 
  
 Finansinspektionen föreslås bli behörig myndighet 
  
 Utredningens förslag:  
 Finansinspektionen bör bli den behöriga myndigheten enligt prospektdirektivet. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Medlemsstaterna är fria att välja den behöriga myndighet som skall utföra de uppgifter som den åläggs i direktivet. Finansinspektionen har idag det formella gransknings- ansvaret för den övervägande majoriteten av de prospekt som upp- rättas i Sverige, och har som framgått i föregående avsnitt rutiner och erfarenheter att upprätthålla denna funktion. Dessutom är – som det konstateras i betänkandet Framtida finansiell tillsyn av utredningen om Finansinspektionens roll och resurser – innehållet i prospekt viktiga för den generella informationsförsörjningen på värde- pappersmarknaden, vilket skulle tala för att Finansinspektionen i egenskap av tillsynsmyndighet över värdepappersmarknaderna är lämplig för att granska prospekt. Det är mot denna bakgrund en naturlig utgångspunkt att Finansinspektionen bör utses till behörig myndighet enligt prospektdirektivet. 
 Helt oproblematiskt är det dock inte att ålägga Finansinspektionen denna uppgift. Dess primära uppgift är att ha tillsyn över de finansiella marknaderna, bankerna och försäkringsbolagen. I utövandet av tillsynen skall inspektionens verksamhet bidra till det finansiella systemets stabilitet och effektivitet samt verka för ett gott konsument- skydd. 
 5  
 Det är således i huvudsak tillsynen av finansiella företag och de finansiella marknadernas funktion som faller in under Finansinspek- tionens verksamhetsområde och kompetens. Granskning av prospekt handlar ofta om att granska emissioner eller en ansökan om upptagande till handel som görs av företag utanför den finansiella sektorn. 
 Det nya prospektdirektivet ger dock tillsynsmyndigheten en del utvidgade befogenheter, som gör att den kan sägas få en indirekt tillsyn över i princip alla aktörer som erbjuder finansiella instru- ment till allmänheten, avser att notera finansiella instrument på en reglerad marknad eller redan har finansiella instrument upptagna till handel. Den behöriga myndigheten får därmed tillsynsuppgifter som träffar företag utanför den finansiella sektorn. Som exempel 
  
 5  
 Se 2 kap i SOU 2003:22 Framtida finansiell tillsyn för en beskrivning av Finansinspektionens up- pgifter. 
 108 
  
 SOU 2004:95 
  
 En behörig myndighet 
  
 kan nämnas att den behöriga myndigheten enligt artikel 21.4 i prospektdirektivet får utökade befogenheter även  
 efter  
 det att finansiella instrument har tagits upp till handel på en reglerad marknad. Sådana befogenheter är att: 
  
 kräva att emittenten låter investerare ta del av all väsentlig information, 
  
 förbjuda handeln med ett värdepapper om emittentens ställ- ning skulle kunna skada investerarnas intressen, 
  
 se till att emittenter ger likvärdig information till alla investerare, 
  
 utföra inspektioner på plats för att kontrollera att bestäm- melserna i direktivet och förordningen följs. 
  
 Dessa tillsynsuppgifter ligger inom ramen för marknadstillsynen som blivit en allt större uppgift för Finansinspektionen under senare år. Denna tillsyn har en koppling till en av utgångspunkterna för direktivet, nämligen att skydda investerarna från felaktig eller missvisande informationsgivning. Marknadstillsynens uppgift är bl.a. att övervaka att informationsgivningen går rätt till och att den håller en hög kvalitet. För att kunna fullgöra denna uppgift måste även företag utanför den finansiella sektorn bli föremål för Finans- inspektionens intresse. 
 Effekterna av de nya befogenheterna skall emellertid inte över- drivas. I realiteten torde befogenheterna i stor utsträckning komma att utövas av börserna och de auktoriserade marknadsplatserna, med stöd av deras avtal med emittenterna. Detta är en naturlig del av deras intresse att upprätthålla förtroendet för marknadsplatsen. 
 Sammanfattningsvis anser utredningen att Finansinspektionens roll på de finansiella marknaderna är en styrka vid granskning och godkännande av prospekt. Inspektionen torde också vara den myndighet som är bäst lämpad för att hantera de utökade befogen- heterna som följer av direktivet. Den samlade kunskapen om de finansiella marknadernas funktion som finns inom myndigheten är en tillgång vid tillämpningen av de nya bestämmelserna i prospekt- direktivet. Mot denna bakgrund bör Finansinspektionen bli behörig myndighet enligt prospektdirektivet. 
 109 
  
 En behörig myndighet 
  
 SOU 2004:95 
  
 3.3.1 
  
 Alternativa myndigheter 
  
 I utredningen om Finansinspektionens roll och resurser diskuteras möjligheten att lägga ansvaret för prospektlagstiftningen på en tänkt ny redovisningsmyndighet. Detta skulle enligt utredningen lämpa sig väl i den meningen att en stor del av informationen i prospekt handlar om redovisningsinformation. 
 6  
 Samtidigt konstateras att prospekten har en viktig koppling till marknadstillsynens upp- gifter som ligger inom Finansinspektionens område. 
 Också Förtroendekommissionen diskuterade i sitt betänkande hur tillsynen av redovisningsfrågorna borde bedrivas. 
 7  
 Kommissionen föreslog att en ny myndighet inrättas – Redovisningsinspektionen – som skulle få tre huvudområden för sin verksamhet. Dessa är redovisning i onoterade företag, redovisning och tillsyn i noterade företag samt revision. Prospektgranskning skulle i deras skiss i så fall ingå i tillsynen av noterade företag. 
 Denna utredning ser vissa svårigheter med att låta en tänkt redovisningsmyndighet få ansvar för prospektgranskning. Visserligen är den specialistkompetens inom redovisning som kommer att finnas i en sådan myndighet användbar vid granskning av prospekt. Kunskapen som krävs för att granska övriga delar av prospektet kan anses vara av mer allmänorienterad natur och kan därför också finnas i en redovisningsmyndighet. Om redovisningsmyndigheten också får andra marknadstillsynsuppgifter för noterade företag kommer denna kunskap också att kunna användas för prospekt- granskning. 
 Emellertid anser utredningen att de befogenheter som följer med att vara en behörig myndighet, t.ex. att stoppa handeln i ett finansiellt instrument, är av det slag att en bredare kunskap om de finansiella marknaderna är att föredra för den behöriga myndigheten. Dessutom följer med prospektdirektivet ett omfattande sanktionssystem till de befogenheter som den ansvariga myndigheten får. Överträdelser mot lagen om handel med finansiella instrument där prospektreglerna föreslås ingå torde bäst hanteras av Finansinspektionen som i övrigt ansvarar för den lagen. Slutligen bör det beaktas att prospekt- granskning också innehåller annat än redovisningsfrågor där kunskap om de finansiella marknadernas funktion kan vara till nytta. 
 Det slutliga ställningstagandet om att flytta prospektgranskningen till en redovisningsmyndighet beror förstås på vilka övriga upp- 
  
 6 
  
 SOU 2003:22 s. 97 ff. 
  
 7 
  
 SOU 2004:47 Näringslivet och förtroendet s. 262 ff. 
  
 110 
  
 SOU 2004:95 
  
 En behörig myndighet 
  
 gifter den myndigheten i så fall får. Vad utredningen förstått kan en sådan myndighet exempelvis kan få tillsynsuppgifter som följer av det nya s.k. öppenhetsdirektivet 
 8 
 . Det som åsyftas är ny tillsyn över årsredovisningar och delårsrapporter. Enligt den föreslagna direktiv- texten till öppenhetsdirektivet skall tillsynen över bestämmelserna i direktivet bedrivas av samma behöriga myndighet som ansvarar för prospektbestämmelserna. I sådant fall kan redovisningsmyndig- heten komma att bli ansvarig för prospektgranskning. Men det omvända kan också hända genom att Finansinspektionen blir behörig myndighet för öppenhetsdirektivet och i så fall delegerar vissa uppgifter till en tänkt redovisningsmyndighet. 
 Utredningen har också övervägt om det nybildade Bolagsverket skulle kunna vara en lämplig myndighet för prospektgranskning. Bolagsverket bildades den 1 juli som ett resultat av en uppdelning av PRV – Patent och registreringsverket i två delar. Det nya Bolagsverket i Sundsvall kommer huvudsakligen att hantera regist- reringen av nya företag och registerändringar för befintliga företag, ta emot årsredovisningar och registrera företagsinteckningar. Bolags- verket ska även fatta beslut i likvidationer och göra de registrerade företagsuppgifterna tillgängliga i näringslivsregistret. 
 Bolagsverkets verksamhet förefaller enbart att handla om att hantera olika register för näringslivet. Om prospektgranskningen enbart avsåg en formell avprickning av att föreskrivet innehåll finns med, skulle prospektgranskning kunna passa in i verksamheten. Utredningen anser emellertid att granskningen bör gå längre än så (se avsnitt 5.1) och att granskningen kräver kännedom om villkoren på de finansiella marknaderna och förståelse för de olika företagens verksamheter samt de finansiella instrumentens karaktär. Gransk- ningen är dessutom bara en del av de tillsynsuppgifter som den behöriga myndigheten har att utföra. 
 Någon annan myndighet inom den finansiella sektorn som t.ex. Riksgäldskontoret eller Insättningsgarantinämnden torde heller inte vara lämplig. Det vore olämpligt om Riksgäldskontoret var behörig myndighet eftersom Riksgälden även hanterar emissioner av finansiella instrument. Insättningsgarantinämnden har inte de resurser eller den inriktning som skulle göra de nämnden lämplig som behörig myndighet för prospektlagstiftningen. 
  
 8  
 Artikel 20.1 i direktivförslag om informationskrav på noterade bolag, det s.k. öppenhetsdirektivet. Direktivet förväntas bli antaget under hösten 2004. 
 111 
  
 En behörig myndighet 
  
 SOU 2004:95 
  
 3.4 
  
 Delegation av tillsynsuppgifter 
  
 Utredningens förslag:  
 Möjligheten för en behörig myndighet att delegera uppgifter till andra organ eller enheter bör inte utnyttjas. 
  
 Skälen för förslaget:  
 I det nya prospektdirektivet ställs krav på att det i varje medlemsstat utses en enda behörig myndighet som skall utföra de uppgifter som anges i direktivet, bl.a. för att godkänna prospekten och ansvara för tillsynen över att de regler som finns i kommissionens förordning efterlevs (genomförandeåtgärderna). 
 9 
  
 Andra myndigheter får utses för tillämpningen av kapitel 3 i direktivet om förfaranden för godkännande och offentliggörande av prospekt, dock endast om detta krävs enligt nationell lag. Enligt ingressats 37 i direktivet kan ett stort antal behöriga myndigheter skapa såväl onödiga kostnader som överlappning av ansvaret utan att tillföra något mervärde. Direktivets fokus på att en enda behörig myndighet bör utses syftar således bl.a. till att renodla ansvaret för tillsynen av ett prospekt. Det återspeglas också i kravet att det i det internationella samarbetet – som avses underlättas med detta direktiv – bara är en myndighet som får handha frågorna. 
 Direktivet ger dock vissa möjligheter för den behöriga myndig- heten att delegera uppgifter till andra organ eller enheter. Om så sker skall det specificeras vilka uppgifter som skall utföras och på vilka villkor det skall ske. Vidare måste enheten vara organiserad så att varje intressekonflikt kan undvikas och att information som fås genom detta inte kan utnyttjas på ett otillbörligt sätt. Denna delegationsrätt skall enligt direktivet ses över senast den 31 december 2008 och skall upphöra den 31 december 2011. Det gäller dock inte delegation av skyldigheten att på den behöriga myndighetens hemsida offentliggöra vilka prospekt som har godkänts. 
 10 
  
 Som framgått har börserna idag en funktion för att granska och godkänna prospekt i samband med sin noteringsprocess. Den typ av delegation som nämns i direktivtexten skulle möjligen kunna utnyttjas för att ta tillvara börsernas kompetens vid prospekt- granskning och deras information om emittenter. Börserna skulle således även fortsättningsvis kunna få i uppgift att granska börs- prospekt och även andra prospekt. Mandatet skulle på så sätt 
  
 9 
  
 Artikel 21. 
  
 10 
  
 Artikel 21.2. 
  
 112 
  
 SOU 2004:95 
  
 En behörig myndighet 
  
 utvidgas från vad som gäller idag eftersom de skulle kunna få i uppgift att granska och godkänna alla typer av prospekt som ges ut av åtminstone noterade företag. En delegation till börser av prospekt- granskning som gäller onoterade företag kommer knappast i fråga. 
 Direktivet föreskriver dock att ansvaret för prospektgransk- ningen skall ligga kvar hos den behöriga myndigheten. Det skulle kunna tolkas som att godkännandet skall beslutas av den denna myndighet. En rimlig tolkning är emellertid att direktivets bestäm- melse avser ett tillsynsansvar över att prospektgranskningen utförs på rätt sätt. 
 11 
  
 Den kompetens som finns hos de auktoriserade börserna är värdefull och bör kunna beaktas även inom ramen för kommande reglering. Delegationsrätten har dock begränsats på ett sätt som dels gör den svår att genomföra med tanke på alla krav som följer med en delegation, dels att den är tidsbegränsad. Det senare innebär att om den behöriga myndigheten tillåts att delegera uppgifter så är det ändå bara tillfälligt. 
 12  
 I rådets gemensamma ståndpunkt uttalas också att möjligheten att delegera uppgifter till andra organ till stor del har slopats. I stället framhävs att ansvaret för tillsyn och godkännande av prospekten koncentreras till den behöriga myndigheten. 
 13  
 Delegationsrätten finns – enligt rådets motivering – bara kvar för att ge en övergångsperiod till medlems- stater som för närvarande tillåter att uppgifter delegeras. Enbart denna omständighet talar starkt för att delegation inte bör ske. Mot en delegationsrätt talar också att företrädare för börserna vid kontakter med utredningen förklarat att börserna under nuvarande förutsättningar inte är intresserade av att ta på sig en myndighets- liknande roll. 
 En delegation av tillsynspuppgifter riskerar också att på sikt leda till oklarheter och vålla problem i takt med att börsfunktionen kommersialiseras alltmer. Den uppdelning av tillsynsuppgifter som hittills har skett mellan börserna och Finansinspektionen kan ses som en rest från den tid då ett börsmonopol förelåg. När nu börsverksamhet blivit alltmer kommersialiserad och kan bedrivas av 
  
 11 
  
 Artikel 21.2. 
  
 12 
  
 Visserligen kan en permanent delegationsrätt att komma beslutas efter översynen men i tillgängligt material om nuvarande uppfattningar och skrivningar finns det inget som tyder på det. 
  
 13 
  
 Rådets motivering 5390/5/03, interinstitutionellt ärende: 2001/0117 (COD). Gemensam stånd- punkt antagen av rådet den 24 mars 2003 inför antagande om direktiv om prospekt. 
  
 113 
  
 En behörig myndighet 
  
 SOU 2004:95 
  
 flera aktörer 
 14  
 är det lämpligt att också renodla de olika rollerna på marknaden. Det torde stärka trovärdigheten hos såväl Finansinspek- tionen som börserna om potentiella intressekonflikter kan undvikas. 
 Utredningen anser således inte att den delegationsrätt som ges i direktivet bör utnyttjas. På sikt är den enda rimliga slutsatsen att den behöriga myndigheten bör vara helt oberoende av aktörer som också har kommersiella intressen. Det är ett enkelt sätt att undvika de intressekonflikter som finns när olika roller och intressen sammanblandas. 
 Att det under en övergångsperiod skulle vara bra att ta tillvara t.ex. Stockholmsbörsens kompetens överväger inte nackdelen med ett samarbete som redan när det börjar kommer att lida av att sannolikt behöva upphöra inom en inte avlägsen framtid. Det är då bättre att redan nu säkerställa motsvarande kompetens hos den behöriga myndigheten. 
 Det kan noteras att också Förtroendekommissionen i sitt betänkande var inne på liknande tankegångar om att separera Stock- holmsbörsens myndighetsroll och kommersiella roll. Kommissionen anför att det ligger i sakens natur att ett börsnoterat företag har starka incitament att höja sina intäkter och sänka sina kostnader. Detta kan, fortsätter Förtroendekommissionen, leda till att Stock- holmsbörsen strävar efter att attrahera/behålla så många noterade företag som möjligt, vilket i sin tur kan inverka menligt på börsens myndighetsuppgifter. Kommissionen föreslår därför att regeringen låter utreda hur och av vilket organ börsers myndighetsliknande uppgifter bör fullgöras i framtiden. 
 15 
  
 Regeringen har i direktiven till utredningen avseende Värdepappers- frågor anmält att den utredningen kan – efter det att Förtroende- kommissionens betänkande har remissbehandlats – få i uppdrag att utreda frågan om vilka tillsynsuppgifter som börserna bör ha. 
 16 
  
 14 
  
 Staten har dock fortfarande ett intresse i Stockholmsbörsen AB via ett ägande i moder- bolaget OMX AB på 6,9 procent av aktiekapitalet per den 31 mars 2004, vilket innebär att staten är näst största enskilda ägare. Staten har inget ägande i Nordic Growth Market. 
  
 15 
  
 SOU 2004:47 s. 316 f. 
  
 16 
  
 Dir 2004:90. 
  
 114 
  
 SOU 2004:95 
  
 En behörig myndighet 
  
 3.4.1 
  
 Kan det i en övergångsperiod bli någon försämring i kvalitén vid granskning och godkännande av prospekt? 
  
 När den nya prospektlagstiftningen träder ikraft kommer – om utredningens förslag godtas - all granskning av prospekt att utföras av Finansinspektionen. Granskningen kommer t.ex. att omfatta även de prospekt som upprättas då finansiella instrument upptas till handel oavsett om ett erbjudande lämnas eller inte. Det kan vid en första bedömning uppfattas som att när de auktoriserade börserna mister sin rätt till att godkänna börsprospekt, så kommer kvalitén i granskning av prospekt att försämras. Skälet till det skulle vara att börserna bedriver – som beskrivits ovan – en omfattande gransk- ning av bolag i samband med notering av nya bolag på deras marknadsplatser. 
 Denna typ av granskning kommer inte att upphöra. Som också nämnts ovan sker den i stor utsträckning på frivillig basis (civil- rättslig) och vilar på börsernas intresse av att upprätthålla förtro- endet för verksamheten. Granskning i samband med notering kommer att fortsätta som vanligt vilket gör att någon förändring inte sker. Börsernas noteringsverksamhet är dessutom mer omfatt- ande än prospektgranskning vilket gör att den mer kompletterar än ersätter granskning av prospekt. 
 Den formella skyldigheten att godkänna börsprospekt kommer mycket väl att kunna ersättas av Finansinspektionen som redan har rutinerna för det. Till antalet är det förhållandevis få nya grupper av ärenden som fortsättningsvis kommer att handläggas av Finans- inspektionen. Ökningen av aktierelaterade börsprospekt är försum- bar, den stora ökningen av ärenden kommer att avse obligations- prospekt. 
 I åtanke bör också hållas att när prospekt utformas avseende ett bolag som är eller avser att bli noterat brukar företagen ofta vända sig till investmentbanker för rådgivning. Dessa brukar tillsammans med advokater medverka vid upprättande av prospekten. I dessa vanligtvis namngivna rådgivares intresse ligger också att innehållet är adekvat och presenterat på ett begripligt sätt. Om så inte blir fallet kan deras kompetens som rådgivare komma att ifrågasättas. Dessa incitament verkar också för att innehållet i prospekten i sig normalt är av god kvalitet, redan innan den formella granskningen av dessa påbörjas. 
 Även om delegationsrätten inte införs är det inget som hindrar – utan tvärt om av värde – att tillsynsmyndigheten vid behov 
 115 
  
 En behörig myndighet 
  
 SOU 2004:95 
  
 konsulterar eller samarbetar med börserna och de auktoriserade marknadsplatserna. Det framgår dessutom av artikel 22.2 i prospekt- direktivet att det kan vara lämpligt att konsultera en reglerad marknad i samband med ett beslut om att meddela ett tillfälligt förbud mot handel eller om att begära att en reglerad marknad meddelar ett tillfälligt förbud eller förbjuder handel. 
 17  
 Ett sådant samarbete bör naturligtvis också kunna ske vid prospektgransk- ningen eller annan tillsynsverksamhet. 
  
 17  
 Artikel 22.2 andra stycket. 
 116 
  
 4 
  
 Prospektets utformning och innehåll 
  
 4.1 
  
 Inledning 
  
 Ett prospekt kan upprättas som en eller flera handlingar. Det väsentliga är att den information som lämnas i dokumenten inne- håller de uppgifter som krävs enligt de olika regelverken. Exempelvis förekommer det ofta att en särskild handling upprättas som innehåller villkoren för erbjudandet, bakgrund och motiv, risker, skatteregler och annan väsentlig information. Handlingen kom- pletteras av den senaste årsredovisningen eller någon annan handling, exempelvis en delårsrapport. Prospektdirektivets bestäm- melser medger att prospekt upprättas som ett eller flera dokument, och att utgivaren själv får välja hur prospektet får utformas. 
 Bestämmelserna i prospektdirektivet och kommissionens förordning ställer även olika krav på ett prospekts innehåll. Av vad som anges i direktivet framgår att syftet också varit att söka skapa en större flexibilitet än vad som hittills varit fallet. Direktivets bestämmelser tar exempelvis hänsyn till om ett prospekt upprättas för en enstaka nyemission av aktier eller om det är ett prospekt som upprättas för ett emissionsprogram. Vidare finns det olika krav på information beroende på om det exempelvis är en bank eller ett vanligt företag som emitterar finansiella instrument. 
 117 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 4.2 
  
 Olika typer av prospekt 
  
 Utredningens förslag:  
 Ett prospekt skall kunna upprättas som ett enda eller tre separata dokument; registreringsdokument värdepappersnot och sammanfattning. Sammanfattningen skall förmedla de väsentligaste uppgifterna och riskerna som är förenade med emittenten, eventuell garantigivare och de finansi- ella instrumenten. 
 Prospekt som avser emissionsprogram av  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument, teckningsoptioner eller warranter samt utgiv- ning av säkerställda obligationer som ges ut fortlöpande eller vid upprepade tillfällen skall kunna upprättas som ett enda dokument, kallat grundprospekt. 
 Giltigheten för de olika prospekten skall som huvudregel vara 12 månader. 
  
 Skälen för förslaget 
 : I artikel 5 i prospektdirektivet anges de över- gripande bestämmelserna om prospektets innehåll. Dessa bestäm- melser avser såväl prospekt som upprättas när finansiella instrument erbjuds allmänheten som prospekt som upprättas när sådana instrument tas upp till handel på en reglerad marknad. Prospkten skall innehålla all information som är nödvändig för att investeraren skall kunna göra en välgrundad bedömning av företaget och de finansiella instrumenten. Informationen skall vara lätt att förstå och analysera. 
 1 
  
 Artikel 5 innehåller även bestämmelser som anger på vilka olika sätt ett prospekt kan upprättas. 
  
 4.2.1 
  
 Registreringsdokument och värdepappersnot 
  
 Enligt artikel 5.3 i prospektdirektivet kan ett prospekt upprättas som ett enda dokument eller delas upp på tre olika dokument. Om prospektet delas upp på tre olika dokument skall ett enbart beröra emittenten, erbjudaren eller den person som ansöker om upp- tagande till handel av finansiella instrument på en reglerad marknad, ett s.k.  
 registreringsdokument.  
 Ett andra dokument skall innehålla information om de finansiella instrumenten, s.k.  
 värdepappersnot 
 , 
  
 1  
 Artikel 5.1 
 118 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 och ett tredje dokument skall innehålla en sammanfattning av informationen i prospektet,  
 sammanfattningen. 
  
 Av artikel 25 i förordningen framgår bl.a. att om ett prospekt upprättas som ett enda sammanhängande dokument skall detta prospekt innehålla följande delar i följande ordning, i) en innehålls- förteckning, ii) en sammanfattning, iii) riskfaktorer och iv) de övriga uppgifter som krävs enligt bilagorna till förordningen. Om prospektet består av separata dokument skall såväl värdepappers- noten som registreringsdokumentet innehålla följande delar i följande ordning, i) en innehållsförteckning, ii) i tillämpliga fall riskfaktorer med koppling till emittenten och de slag av finansiella instrument som emissionen avser och iii) de övriga uppgifter som krävs enligt bilagorna till förordningen. 
 Företag som ofta söker kapital kan ha fördelar av att dela upp prospektet i olika delar eftersom endast en värdepappersnot och en sammanfattning behöver upprättas om ett registreringsdokument tidigare har godkänts och inga nya väsentliga omständigheter finns att redovisa. Förfarandet underlättas också av att registrerings- dokumentet i förekommande fall kan uppdateras genom att informa- tionen införs i värdepappersnoten. Ny information som kan påverka investerarens bedömning rörande sådant och som normalt skall redovisas i registreringsdokumentet kan alltså i dessa fall redovisas i värdepappersnoten. 
 2  
 Det bör dock observeras att ett registrerings- dokuments maximala giltighetstid är 12 månader. Detsamma gäller för andra delar i ett prospekt. 
 Det framhålls i förordningen att systemet med att upprätta prospekt i olika delar inte får leda till att information dubbleras. I utformningen av förordningen och dess bilagor har det också tagits hänsyn till detta genom att ha separata mallar och moduler för olika typer av dokument. 
 3 
  
 4.2.2 
  
 Sammanfattningen 
  
 Ett prospekt skall, med det undantag som anges nedan, alltid innehålla en sammanfattning. Oavsett om sammanfattningen upp- rättas som ett separat dokument eller är en del av ett dokument skall den vara utformad på ett särskilt sätt. Den skall förmedla de väsentligaste uppgifterna och riskerna som är förenade med 
  
 2 
  
 Artikel 12. 
  
 3 
  
 Se också ingressats 4 till förordningen. 
  
 119 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 emittenten, eventuell garantigivare och de finansiella instrumenten. Den skall vara kortfattad och skriven på ett lättfattligt språk. 
 4  
 I ingressats 21 till prospektdirektivet anges att sammanfattningen normalt inte bör innehålla fler än 2 500 ord. Det motsvarar ca nio sidor text i detta betänkande. Antalet ord i sammanfattningen kan dock självfallet vara såväl fler som färre. Det viktiga är att sammanfattningen förmedlar de uppgifter som angavs ovan. 
 Sammanfattningen skall innehålla uppgift om att innehållet i den skall ses som en introduktion till prospektet och att beslutet om att investera skall baseras på en bedömning av hela prospektet. Vidare skall det finnas en upplysning om att den som eventuellt väcker talan vid domstol i anledning av prospektet kan bli tvungen att svara för kostnaderna för översättning av prospektet. Slutligen skall samman- fattningen innehålla en upplysning om att civilrättsligt ansvar endast kan åläggas de personer som upprättat sammanfattningen om denna är vilseledande, felaktig eller oförenlig med övriga delar av prospektet. 
 5 
  
 Sammanfattningens slutliga innehåll och utformning avgörs av emittenten, erbjudaren eller den person som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad. Det framgår av artikel 24 i förordningen där det anges att förutom upplysningarna och de över- gripande kraven på sammanfattningens innehåll och storlek avgörs det närmare innehållet av nämnda personer. 
 Det bör noteras att det exempel på en sammanfattning som intagits som bilaga 1 till prospektdirektivet inte är bindande. Detta framgår av artikel 7 i prospektdirektivet. Den kan dock tjäna som vägledning vid upprättande av en sammanfattning. Självfallet kan den behöriga myndigheten vid sin granskning av sammanfattningen framställa synpunkter på dess innehåll och utformning, och om den inte uppfyller de grundläggande kraven vägra att godkänna densamma. 
 En sammanfattning krävs inte när det gäller  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument som vart och ett har ett nominellt värde av minst 50 000 euro som upptas till handel, om inte en medlemsstat begär en sådan på ett eget språk i enlighet med vad som anges i artikel 19.4 (se avsnitt 4.6). 
  
 4 
  
 Artikel 5.2 och 5.3. 
  
 5 
  
 Artikel 5.2  
  
 a–d 
  
 120 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 4.2.3 
  
 Grundprospekt 
  
 Förutom att prospektet således kan upprättas som ett enda dokument eller som flera dokument kan för vissa finansiella instrument ett s.k. grundprospekt upprättas. Syftet med ett grundprospekt är att det skall kunna användas avseende  
 icke-aktierelaterade 
  värdepapper, inklusive teckningsoptioner och warranter av alla slag, som emitteras inom ett emissionsprogram. 
 6  
 Det understryks särskilt av minister- rådet att avsikten är att täcka alla överlåtbara optioner, inklusive aktierelaterade sådana, och att ett grundprospekt bör upprättas i sådana situationer. 
 7  
 Emissioner av säkerställda obligationer som görs av kreditinstitut är ett annat användningsområde för grundprospektet. 
 8  
 I Sverige infördes nyligen särskild lagstiftning avseende utgivning av säkerställda obligationer, se lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer. 
 9 
  
 Begreppet warranter har i Sverige kommit att få en snävare inne- börd än i vissa andra europeiska länder. I Sverige används beteck- ningen – något förenklat – regelmässigt avseende optioner som har ett eller flera redan utgivna finansiella instrument som underliggande tillgång. Utgivaren av dessa är vanligtvis ett värdepappersinstitut, dvs. en bank eller ett värdepappersbolag. I andra länder är det inte ovanligt att beteckningen warranter även avser exempelvis tecknings- optioner, dvs. finansiella instrument som ger rätt att teckna en eller flera aktier genom inlösen av teckningsoptioner mot nyemitterade aktier. Utgivaren är här ett aktiebolag. 
 Den stora skillnaden mot warranter som ges ut av värdepappers- institut är att de warranter som ges ut av ett aktiebolag innefattar en rätt att lösa in respektive warrant mot en eller flera nyemitterade aktier vilket medför en utspädning av aktiekapitalet i bolaget. En sådan teckningsoption är i Sverige att betrakta som ett aktie- relaterat finansiellt instrument men i andra länder kan en sådan option lika gärna anses falla in under begreppet  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument. För att undvika tveksamhet om huruvida ett grundprospekt kan användas såväl vid emissioner av tecknings- 
  
 6 
  
 Artikel 5.4 a. Se också artikel 22.6 i förordningen. Där nämns – utöver vad som framgår av direktivtexten – också värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet som möjligt att emittera genom ett grundprospektförfarande. 
  
 7 
  
 Rådets motivering, artikel 5. Europeiska unionens råd Interninstitutionellt ärende: 2001/017 (COD) Bryssel den 24 mars 2003. 
  
 8 
  
 Artikel 5.4 b. 
  
 9 
  
 Prop. 2003/04:99. 
  
 121 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 optioner som andra warranter, om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda, bör enligt utredningen detta framgå direkt av lagtexten. 
 10  
 Grundprospektet skall på samma sätt som övriga nämnda prospekt innehålla all relevant information om både emittenten och de finansiella instrument som skall erbjudas allmänheten eller tas upp till handel på en reglerad marknad. Av artikel 26 i förordningen framgår bl.a. att ett grundprospekt skall innehålla följande delar i följande ordning, i) en innehållsförteckning, ii) en sammanfattning, iii) riskfaktorer med koppling till emittenten och det eller de slag av finansiella instrument som emissionen eller emissionerna avser, och iv) de övriga uppgifter som krävs enligt bilagorna till förord- 
 ningen. 
 Figur med olika typer av prospekt: 
  
 P 
  
 Registreringsdokument 
  
 Prospekt 
  
 R 
  
 O 
  
 S 
  
 Värdepappersnot 
  
 Registreringsdokument 
  
 P 
  
 Värdepappersnot 
  
 E 
  
 Sammanfattning 
  
 K 
  
 Sammanfattning 
  
 T 
  
 Grundprospekt 
  
 teckningsoptioner, warranter 
  
 säkerställda obligationer 
  
 övrigt  
 icke-aktierelaterat 
  
 inom ett emissionsprogram 
  
 Grundprospekt kan vara lämpliga att upprätta om emittenten emitterar eller ansöker om upptagande till handel av olika typer av finansiella instrument som är  
 icke-aktierelaterade. 
  Ett annat användningsområde skulle kunna vara för emissionsprogram som brukar benämnas Medium Term Note Program. För dessa 
  
 10  
 För en utförligare beskrivning av vad en warrant är och hur handeln med dessa bedrivs, hänvisas till Williams, Warranthandboken, 2001. 
 122 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 upprättas i enlighet med gällande regler ett börsprospekt inne- hållande information om emittenten och en prospektbilaga med de allmänna villkoren för själva emissionen. I de allmänna villkoren ingår t.ex. lånets maximala storlek och övriga villkor för lånet såsom regler om återbetalning, preskription, uppsägning av lån, dröjsmåls- ränta, ansvarsbegränsningar etc. Detta lämnas sedan för god- kännande till en börs eftersom det är frågan om ett börsprospekt. När sedan emittenten vill låna pengar på kapitalmarknaden enligt villkoren i erbjudandet så bestäms de slutgiltiga villkoren för lånet. Kriterierna för vad som skall anges som slutgiltiga villkor är bestämt på förhand i det godkända prospektet. Det kan vara priset på lånet, valuta, räntekonstruktion, kapitalbelopp och en del administrativa uppgifter. 
 På samma sätt som emissionsprogrammen idag är konstruerade kan genom den nya lagstiftningen ett grundprospekt upprättas innehållande den information som krävs om emittenten och de finansiella instrumenten. Grundprospektet lämnas därefter för godkännande till Finansinspektionen. När det sedan blir aktuellt att emittera i enlighet med villkoren i grundprospekt räcker det med att meddela investerarna de slutgiltiga villkoren och ge in villkoren till den behöriga myndigheten. 
 11 
  
 En förutsättning för att de slutgiltiga villkoren på detta sätt kan meddelas investerarna och myndigheten är dock att kriterierna för hur villkoren fastställs är angivna i prospektet i enlighet med artikel 8.1 om utelämnande av information (se vidare under avsnitt 4.4). 
  
 4.2.4 
  
 Prospektens giltighet 
  
 Giltigheten för de olika prospekten är som huvudregel maximerad till 12 månader efter offentliggörandet. 
 12  
 Sker det förändringar hos emittenten eller den som ansöker om upptagande till handel skall i vissa fall ett tillägg till prospektet upprättas. Regler för hur det skall gå till finns i artikel 16 i prospektdirektivet och behandlas i av- snitt 5.5. 
 För grundprospekt som används vid emissionsprogram är prospektet giltigt högst 12 månader. Ett undantag görs dock för säkerställda obligationer där prospektet är giltigt fram till dess att samtliga 
  
 11 
  
 Artikel 5.4, se också artikel 26 i förordningen. 
  
 12 
  
 Artikel 9. 
  
 123 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 berörda finansiella instrument inom ramen för emissionen har emitterats färdigt. 
  
 4.3 
  
 Information som skall ingå i prospektet 
  
 4.3.1 
  
 Förordningen innehåller detaljerade bestämmelser 
  
 Utredningens bedömning:  
 I kommissionens förordning (EG) nr 809/2004 finns detaljerade bestämmelser om vad ett prospekt skall innehålla. Förordningens bestämmelser tas inte in i lagtexten, då bestämmelserna ändå blir gällande i Sverige. I lagtexten tas dock in en hänvisning till förordningen, då denna innehåller bestämmelser som kompletterar lagtexten. Lagtexten bör även innehålla ett särskilt undantag från personuppgiftslagens bestämmelser vid behandling av uppgifter i syfte att upprätta eller sprida ett prospekt. 
  
 Skälen för bedömningen:  
 I prospektdirektivet finns bara övergripande bestämmelser om prospektets innehåll. I förordningen och dess bilagor är däremot bestämmelserna om vad ett prospekt skall innehålla detaljerade. Artikel 7 i prospektdirektivet reglerar över- siktligt förordningens innehåll avseende vilken information som skall ingå i prospekten. Denna skall bygga på redan existerande standarder för finansiell och  
 icke-finansiell 
  information. Särskilt nämns IOSCO: s 
 13  
 standarder och de bilagor som hör till prospekt- direktivet. Dessa bilagor är  
 icke-bindande 
  och inte heller uttömmande men ger en bra inblick i hur de olika prospekten förväntas se ut. 
 Förordningen motsvaras i viss mån av Finansinspektionens föreskrifter om prospekt. Kraven på vad ett prospekt skall innehålla är dock mer omfattande. Det finns exempelvis informationskrav avseende olika kategorier av finansiella instrument som för när- varande inte omfattas av inspektionens föreskrifter. Informations- kraven i föreskrifterna avser endast emissioner av fondpapper som riktas till en öppen krets eller prospekt som upprättas vid inregist- rering vid börs. 
  
 13  
 The International Organization of Securities Commissions IOSCO är en internationell samarbetsorganisation för reglering på värdepappersområdet. Finansinspektionen är medlem i organisationen. www.iosco.org. 
 124 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 Bestämmelserna om prospektets innehåll finns inte med i för- fattningsförslaget annat än översiktligt, eftersom merparten av bestäm- melserna ligger i förordningen. I lagtexten hänvisas det emellertid till tillämpliga bestämmelser i förordningen som kompletterar lagtexten. 
 När någon upprättar ett prospekt och då behandlar olika uppgifter kan denna behandling i visst fall komma att strida mot bestämmelserna i personuppgiftslagen (PUL). 
 14  
 Av ingressats 3 i förordningen framgår att information som lämnas i ett prospekt omfattas av EU:s bestämmelser om personuppgifter. Dessa bestäm- melser har i Sverige genomförts genom PUL. Behandling av uppgifter i syfte att upprätta ett prospekt skall således ske med iakttagande av reglerna i nämnda lag. 
 Enligt utredningens bedömning bör dock bestämmelserna i PUL inte utgöra något hinder vid behandling av uppgifter vid upp- rättande eller spridning av ett prospekt, dock med följande undantag. I förordningen uppställs ett krav om att uppgifter om personer i ledande befattning som har dömts i bedrägerirelaterade mål under de senaste fem åren skall finnas med i prospektet. Sådana uppgifter får enligt 21 § PUL endast behandlas av myndighet. Med hänsyn härtill anser utredningen att det med stöd av 2 § PUL bör införas ett generellt undantag från bestämmelserna i PUL vid behandling av uppgifter i syfte att upprätta och sprida ett prospekt. 
 Enligt utredningen är det av synnerlig vikt att ovan redovisade uppgifter om lagöverträdelser finns med i ett prospekt, då dessa för de flesta investerare torde vara av mycket stor betydelse vid en prövning av om en investering skall göras. Alternativet att det i prospektet intas en skrivning att det finns en person i ledande befattning som har dömts för bedrägeriartad brottslighet, och att den som är intresserad av att få ytterligare information måste vända sig till den som upprättat prospektet torde strida mot innehållet i förordningen och har dessutom klara nackdelar. En investerare skall inte behöva vidta en sådan åtgärd när det gäller information av väsentlig karaktär. Det finns då alltid en risk att olika investerare vid sina kontakter med utgivaren får information, som i vissa fall är mindre detaljerad och i andra fall mer detaljerad. Det är viktigt att alla potentiella investerare tillförsäkras samma information. 
 I sammanhanget måste också beaktas att i de fall en person frivilligt valt att kvarstå i sin befattning väl medveten om att uppgifterna om att han dömts för bedrägeriartad brottslighet genom 
  
 14  
 Personuppgiftslagen (1998:204). 
 125 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 prospektet kommer att få en vid spridning, är situationen en helt annan än den där en person får sitt namn publicerad på en hemsida och sin brottslighet redovisad utan att han överhuvudtaget fått möjlighet att påverka att informationen lämnas. 
  
 4.3.2 
  
 Förordningens bilagor 
  
 Av artikel 3 i förordningen framgår det att prospekten skall inne- hålla den information som krävs i bilagorna  
 I-XVII. 
  Det sägs också att den behöriga myndigheten inte får kräva att ett prospekt skall innehålla mer information än den som anges i bilagorna. Däremot får myndigheten – för att uppfylla kraven i artikel 5.1 i prospekt- direktivet om att prospektet skall innehålla all den information som är nödvändig för en välgrundad bedömning, och innan god- kännandet enligt artikel 13 – från fall till fall kräva kompletteringar av information som lämnas. 
 De krav som uppställs på informationen som skall lämnas i prospekten är minimikrav. 
 15  
 Som framgår av ingressats 5 till förordningen får ytterligare information tas med utöver vad som anges i bilagorna. 
 Bilagorna består av mallar och moduler. Mallarna utgör basen för informationen i prospekten och är anpassade till de olika egen- skaperna hos emittenten eller de finansiella instrumenten. Modulerna uppställer krav på ytterligare information som i vissa fall behöver ingå i prospekten beroende på hur det finansiella instrumentet är konstruerat och hur transaktionen ser ut. Det finns 13 mallar och 4  
 (tilläggs-)moduler. 
  
 För den som skall upprätta ett prospekt torde bilagorna I och III som anger vilken information som skall lämnas i registrerings- dokumentet respektive värdepappersnoten för aktier komma att bli mest använda. Motsvarande bilagor för skuldebrev är bilagorna IV och V om det nominella beloppet per enhet är mindre än 50 000 euro. Överstiger detta 50 000 euro gäller bilagorna IX och XIII. Till mallarna torde modulerna i bilaga II (proformaredovisning) och bilaga VI (garantier) komma att användas ofta. Bilaga X är mallen för depåbevis. 
 Bilaga XI uppställer krav på innehållet i ett registrerings- dokument för banker. Bilaga XII reglerar innehållet i en värde- pappersnot för derivatinstrument som t.ex. kan användas för 
  
 15  
 Artikel 1 (2) 
 126 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 warranter, aktiekorgbevis och liknande instrument. Modulen i bilaga XIV ställer krav på kompletterande information om underliggande aktier som när t.ex. en bank ger ut ett aktierelaterat finansiellt instrument, och den underliggande tillgången är bankens egen aktie. 
 Några bilagor kan redan nu förutses komma att användas i mindre omfattning. Det är bilagorna VII och VIII som berör värdepapperiseringar vilket för närvarande inte är så vanligt förekommande i Sverige. Bilaga XV för slutna investeringsfonder torde heller inte användas i Sverige eftersom det i princip inte finns några sådana fonder här. Bilaga XVI om registreringsdokument för värdepapper som emitteras av medlemsstater, tredje länder (stater utanför EES) samt lokala myndigheter och regionala myndigheter i medlemsstater och tredjeländer torde heller inte bli så vanligt använd eftersom medlemsstater och deras lokala och regionala myndigheter föreslås bli undantagna från skyldigheten att upprätta prospekt vid erbjudanden eller upptagande till handel av icke- aktierelaterade instrument. Bilagan kommer att används av tredje- länder och i de fall en medlemsstat – trots undantaget – ändå väljer att upprätta ett prospekt i enlighet med artikel 1.3. Bilaga XVII som är registreringsdokument för internationella organ torde heller inte användas i någon större utsträckning. 
  
 4.3.3 
  
 Något om bilagornas innehåll 
  
 Bilaga I – Minimikrav för information i registreringsdokument för aktier (mall) 
 Bilagan innehåller de krav på information om emittenten som skall ingå om aktier erbjuds till allmänheten eller upptas till handel. 
 Bilaga II – Informationsmodul om proformaredovisning 
 Bilagan skall tillämpas i de fall proformaredovisning lämnas. Proformaredovisning används i en del företagsaffärer för att visa hur två verksamheters redovisning sammantaget skulle se ut om de varit hopslagna. Om sådan redovisning finns med bör den föregås av ett inledande stycke innehållande skälen för att lämna sådan redovisning. (Se 20.2 i bilaga I). I ingressats 9 i förordningen anges i vilka fall proformaredovisning skall upprättas. 
 127 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 Bilaga III – Minimikrav för information i en värdepappersnot för aktier (mall) 
 Bilagan innehåller de krav på information om det finansiella instrumentet som åtminstone skall ingå när aktier och andra över- låtbara finansiella instrument som motsvarar aktier erbjuds till allmänheten eller upptas till handel. 
 Bilaga IV – Minimikrav för information i registreringsdokument för skuldebrev och derivatinstrument (mall) 
  
 (S 
 kuldebrev och derivatinstrument med ett nominellt värde per enhet på mindre än 50 000 euro 
 ) 
  
 Om emissionen sker genom utgivande av skuldebrev eller derivatinstrument som vänder sig till en bred allmänhet skall information om emittenten följa denna mall. Skälet till att derivat- instrument ingår i denna mall är att s.k. strukturerade obligationer delvis bygger på derivatinstrument (ingressats 11). 
 Bilaga V – Minimikrav för information i värdepappersnoten avseende skuldebrev (mall) 
  
 ( 
 Skuldebrev med ett nominellt värde per enhet på mindre än 50 000 euro) 
 Bilagan innehåller de krav på information som skall ingå om det finansiella instrumentet. Mallen skall tillämpas på skuldebrev där emittenten vid emissionen förpliktar sig att till investeraren betala 100 % av det nominella beloppet plus en eventuell räntebetalning. 
 Bilaga VI – Minimikrav på information för garantier (tilläggsmodul) 
 Denna modul skall tillämpas så fort det ställs någon form av säker- het i samband med emissionen (ingressats 12). Den skall dock inte tillämpas avseende placeringsgarantier (eng. underwriting). 
 128 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 Bilaga VII – Minimikrav för information i registreringsdokument för värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet (mall) 
 Mallen är till för s.k. värdepapperiseringar, exempelvis nät ett företag säljer fordringar till en juridisk person (specialföretaget) som ger ut värdepapper för att finansiera sitt förvärv. Special- företaget har enbart till syfte att äga dessa fordringar samt förmedla betalningsflöden från fordringarna till investerarna i de finansiella instrument som företaget har gett ut. 
 16  
 Om ett specialföretag (eng. SPV – Special Purpose Vehicle) upprättas för den värdepapperiserade tillgången bör inte mallen för registreringsdokument för banker användas, se bilaga XI. Den bör inte heller användas på obligationer med inteckningar som säkerhet och andra säkerställda obligationer, se ingressats 13 till förordningen. 
 Bilaga VIII – Minimikrav för information för värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet – tilläggsmodul 
 Också denna bilaga skal användas vis värdepapperisering och ställer krav på vilken information som skall framgå om de värdepapperiserade tillgångarna. Denna bilaga bör – liksom bilaga VII – inte användas på obligationer med inteckningar som säkerhet och andra säker- ställda obligationer. 
 Bilaga IX – Minimikrav för information i registreringsdokument för skuldebrev och derivatinstrument (mall) 
  
 ( 
 Skuldebrev och derivatinstrument med ett nominellt värde per enhet på minst 50 000 euro 
 ) 
  
 Denna mall är något mindre omfattande än mallen i bilaga IV eftersom den skall användas för finansiella instrument som framför allt är avsedda för institutionella investerare. Dessa antas kunna fatta besluten på grundval av mindre information än den som bör tillhandahållas privata investerare. 
  
 16  
 Se prop. 2000/01:19. 
 129 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 Bilaga X – Minimikrav för information om depåbevis som emitteras för aktier (mall) 
 Syftet med denna bilaga är att understryka att när det gäller depå- bevis bör man framför allt inrikta sig på information om emittenten av de underliggande aktierna och inte på emittenten av depåbevisen. 
 Bilaga XI – Minimikrav på information i registreringsdokument för banker (mall) 
 Denna bilaga skall användas för skuldebrev och derivatinstrument och sådana finansiella instrument som inte omfattas av artikel 4 (bilaga I) när de ges ut av banker och andra kreditinstitut inom EU eller när kreditinstitut som har sitt säte i ett OECD land ger ut sådana instrument. 
 Bilaga XII – Minimikrav för information i värdepappersnoten för derivatinstrument (mall) 
 Denna mall kommer till användning för derivatinstrument. Det nämns särskilt att emittenten bör använda exempel för att investeraren skall förstå hur värdet på deras derivatinstrument påverkas av värdet av det underliggande finansiella instrumentet. 
 Bilaga XIII – Minimikrav för information i värdepappersnoten för skuldebrev med ett nominellt värde per enhet på minst 50 000 euro (mall) 
 Denna bilaga innehåller de informationskrav som ställs för de finansiella instrument som emitteras av den som upprättar registreringsdokument enligt bilaga IX. Informationskraven är anpassade för institutionella investerare. 
 Bilaga XIV – Kompletterande informationsmodul om underl- iggande aktier för vissa slag av aktierelaterade värdepapper 
 Denna modul bör i förekommande fall läggas till värdepappers- noten för skuldebrev eller ersätta posten information om under- 
 130 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 liggande instrument i mallen för värdepappersnoten för derivat- instrument, om detta är motiverat beroende på egenskaperna hos de finansiella instrument som emitteras (se ingressats 19). 
 Bilaga XV – Minimikrav för information i registreringsdokument för värdepapper som emitteras av företag för kollektiva investeringar av sluten typ (mall) 
 Denna mall bör användas för investeringsfonder av sluten typ. 
 Bilaga XVI – Minimikrav för information i registreringsdokument för värdepapper som emitteras av medlemsstaterna, tredje länder och dess regionala och lokala myndigheter (mall) 
 Mallen bör användas om medlemsstater och myndigheter i sådana länder väljer att upprätta ett prospekt. Den bör även användas av stater och myndigheter utanför  
 EES-området 
  och dess myndig- heter. Dessa är dessutom inte undantagna från prospektskyldighet om de vill lämna ett erbjudande eller uppta finansiella instrument till handel inom EU (se ingressats 20).. 
 Bilaga XVII – Minimikrav för information i registreringsdokument för värdepapper som emitteras av internationella offentliga organ och för skuldebrev som garanteras av en stat som är medlem av OECD (mall). 
 Mallen avser emissioner som görs av främst internationella organisa- tioner. 
 Bilaga XVIII – Tabell över kombinationer 
 Bilagan visar olika kombinationer av mallar och moduler som blir aktuella för olika typer av värdepapper. 
 131 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 Bilaga XIX – Förteckning över specialiserade emittenter 
 Bilagan innehåller en förteckning över vissa kategorier av specialiserade emittenter. 
  
 4.4 
  
 Utelämnande av information 
  
 Utredningens förslag:  
 Om det slutgiltiga priset eller det antal finansiella instrument som skall erbjudas allmänheten inte kan anges i prospektet skall det åtminstone framgå av prospektet enligt vilka kriterier eller villkor de utelämnade uppgifterna fastställs. Det maximala priset och det maximala antal finansiella instrument som erbjuds skall dock alltid anges i prospektet. 
 Om den som upprättar prospektet inte följer dessa regler skall uppgifterna offentliggöras senare i en separat handling. Uppgifterna skall ges in till Finansinspektionen och offentlig- göras enligt reglerna för offentliggörande. Vidare skall det finnas en möjlighet för investerare att återkalla en anmälan om köp eller teckning av finansiella instrument under minst fem vardagar efter att de slutliga villkoren offentliggjorts. 
 Även i det fall prospektet innehåller uppgift om det högsta priset och det högsta antalet finansiella instrument skall, när dessa uppgifter slutligen fastställts, en särskild handling upp- rättas, ges in till Finansinspektionen och offentliggöras. I en sådan situation har dock en investerare inte någon möjlighet att återkalla en anmälan om köp eller teckning. 
 Finansinspektionen får medge att andra uppgifter, som skall ingå i prospektet enligt bestämmelserna i lagen och förord- ningen, under vissa givna förutsättningar får utelämnas. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Vid emissioner fastställs priset på de finansiella instrumenten ibland genom ett auktions- eller budförfarande beroende på intresset för det finansiella instrumentet. Prisinter- vallet kan exempelvis i en aktiemission anges till mellan 80 och 100 kr per aktie. Vanligen är det institutionella placerare som via sina bud påverkar prisbilden som sedan utgivaren i samråd med sina rådgivare fastställer. I sådana situationer är det självklart att de mindre investerarna, som normalt inte deltar vid budgivningen, inte skall behöva betala ett högre pris än vad de kvalificerade invest- 
 132 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 erarna gör när priset har fastställts. Likaså kan antalet finansiella instrument som skall emitteras komma att fastställas först efter att prospektet har getts ut. 
 I nu nämnda fall skall prospektet i stället innehålla uppgifter om vilka kriterier eller villkor som skall tillämpas för att fastställa dessa uppgifter. Dock skall det maximala priset och det maximala antalet finansiella instrument alltid finnas med i prospektet. 
 17  
 Direktivet är något oklart över huruvida det maximala antalet finansiella instrument skall anges. Denna information är dock av sådan väsentlig betydelse att utredningen vill klargöra att även denna uppgift skall ingå i erbjudandet. 
 Om den som upprättar prospektet inte följer de regler som angavs i föregående stycke skall uppgifterna offentliggöras senare i en separat handling, enligt reglerna för offentliggörande (se av- snitt 5.2). Uppgifterna skall även ges in till Finansinspektionen. När detta förfarande används framgår av artikel 8.1 b i direktivet att emittenten eller den som säljer de finansiella instrumenten måste ge investeraren en möjlighet att återkalla en anmälan om teckning eller köp av finansiella instrument under minst två dagar från det att de slutgiltiga villkoren har offentliggjorts. Utredningen anser att denna tid bör vara åtminstone fem dagar. Skälet till det är att priset och det antal finansiella instrument som omfattas av erbjudandet har stor betydelse för värderingen. 
 Även i det fall prospektet innehåller uppgift om det högsta priset och det högsta antalet finansiella instrumenten skall, när dessa uppgifter slutligen fastställts, en särskild handling upprättas, ges in till Finansinspektionen och offentliggöras. I en sådan situation har dock en investerare inte någon möjlighet att återkalla en anmälan om köp eller teckning. 
 Det är vanligt förekommande, särskilt vid börsintroduktioner och erbjudanden som riktar sig till investerare i olika länder, att det i prospektet anges att priset förväntas eller beräknas hamna i ett intervall mellan 80 och 100 kr. Om enbart denna information lämnas är priset inte tillräckligt specificerat och den som lämnar erbjudandet måste således ge en investerare möjlighet att återkalla en anmälan om köp eller teckning. 
 Om det däremot klart framgår av prospektet att skrivningen avseende intervallet endast riktar sig till kvalificerade investerare och att priset för övriga investerare inte kommer att överstiga ett 
  
 17  
 Artikel 8.1 a. 
 133 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 visst angivet högsta belopp, exempelvis 100 kr, kan utredningen inte se att det finns någon skyldighet för den som lämnar erbjudandet att ge en investerare möjlighet att återkalla en anmälan. Visserligen finns det i exemplet en viss oklarhet om var priset gentemot kvalificerade investerare kommer att hamna. Men efter- som erbjudandet endast riktar sig till kvalificerade investerare finns det inte någon prospektskyldighet. Därmed blir inte bestämmelserna i artikel 8 tillämpliga gentemot dessa investerare. Om priset gente- mot de kvalificerade investerarna slutligen fastställs till 105 kr, kan självfallet inte priset gentemot de andra investerarna höjas. 
 Annan information av mer kvalitativ art får också under vissa omständigheter utelämnas i prospekten. Den behöriga myndigheten får här – under vissa förutsättningar – medge att viss information som föreskrivs i prospektdirektivet eller i förordningen kan utelämnas. Informationen kan vara sådan som strider mot det allmänna intresset, som kan medföra allvarlig skada för emittenten eller sådan information som är av mindre betydelse. 
 18 
  
 Även om inspektionen skulle finna att offentliggörandet av informationen skulle medföra allvarlig skada för emittenten får den ändå inte utelämnas i prospektet om utelämnandet kan antas medföra att allmänheten vilseleds i fråga om förhållanden och omständigheter som är av väsentlig betydelse för en välgrundad bedömning av emittent, erbjudare eller eventuell garantigivare och av de rättigheter som är förenade med de finansiella instrument som prospektet gäller. 
 19 
  
 I en del undantagsfall kan det hända att informationen som skall vara med i prospektet inte är relevant för emittentens verksamhets- område, dess rättsliga form eller de finansiella instrument prospektet avser. Verksamheten kanske helt enkelt inte går att beskriva på ett adekvat sätt om de informationskrav som uppställs i mallar och moduler måste följas. I sådana fall skall prospektet innehålla information som är likvärdig med den som krävs i direktivet och förordningen. 
 20  
 Om det inte finns någon sådan likvärdig information skall kravet inte tillämpas. 
 Det kan tilläggas att artikel 23.4 i förordningen anger att information som krävs i bilagorna till förordningen får utelämnas, om den inte är relevant för emittenten, erbjudandet eller de finansiella instrument som avses i prospektet. 
  
 18 
  
 Artikel 8.2.  
  
 a–b. 
  
 19 
  
 Artikel 8.2 b och c. 
  
 20 
  
 Artikel 8.3. 
  
 134 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 4.5 
  
 Införlivande av information genom hänvisning 
  
 Utredningens förslag:  
 Information kan införlivas i prospektet genom hänvisning till ett eller flera dokument som tidigare har godkänts av Finansinspektionen eller givits in till inspektionen enligt vissa bestämmelser i lagen om börs- och clearingverk- samhet. Införlivande av information genom hänvisning föreslås bli genomförd i svensk rätt enligt direktivets lydelse. När information införlivas genom hänvisning skall en förteckning med hänvisningar tillhandahållas. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Det nya prospektdirektivet ger en möjlighet att uppfylla ställda informationskrav genom hänvisningar till information i andra dokument. 
 21  
 Det finns dock ingen möjlighet att i sammanfatt- ningen hänvisa till andra dokument. 
 Av ingressats 30 i förordningen framgår att syftet med att tillåta införlivande av information genom hänvisningar är att förenkla och minska kostnaderna för utarbetande av prospekt. Hänvisningarna får dock inte påverka läsbarheten och förståelsen av prospektets innehåll. Den övergripande bestämmelsen i artikel 5 i prospekt- direktivet om att prospekten skall vara lätta att förstå och analysera skall alltid beaktas. Särskild uppmärksamhet bör ägnas språket i den information som införlivas genom hänvisning och dettas förenlig- het med själva prospektet. Information som införlivas genom hänvisning får avse historiska uppgifter, men om dessa inte längre är relevanta på grund av att förhållandena ändrats i väsentligt avseende, bör detta tydligt anges i prospektet och uppdaterade uppgifter bör även redovisas. 
 Det kan invändas att informationen blir mindre tillgänglig om det en investerare måste läsa olika dokument för att få en helhetsbild. Det finns emellertid krav i direktivet på att prospektet skall innehålla en förteckning med hänvisningar till var informa- tionen finns. Det är inte heller ovanligt att prospekt som upprättas enligt nu gällande regler innehåller hänvisning till information i andra dokument, t.ex. årsredovisningar. Detta är särskilt vanligt vid erbjudanden av obligationer. 
 De dokument som till vilka hänvisning kan ske är sådana som har godkänts av den behöriga myndigheten eller getts in till denna. 
  
 21  
 Artikel 11. 
 135 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 Den årliga informationen som skall ges in i enlighet med prospekt- direktivets artikel 10 (årsredovisningar, delårsrapporter etc., se av- snitt 4.7) är exempel på en publikation som det kan hänvisas till. Direktivet hänvisar också till information som krävs avseende inregistrerade fondpapper. 
 22  
 Dessa bestämmelser återfinns i svensk rätt i lagen om börs- och clearingverksamhet och i Finansinspektionens föreskrifter. 
 23 
  
 I förordningens artikel 28 ges exempel på handlingar till vilka hänvisning kan ske. Dessa är: 
  
 Finansiella års- och delårsrapporter. 
  
 Fusionsdokument eller liknande. 
  
 Revisionsberättelser och årsredovisningar. 
  
 Stiftelseurkund och bolagsordningar. 
  
 Tidigare prospekt. 
  
 Föreskriven information. 
  
 Cirkulär till värdepappersinnehavare. 
  
 Vidare föreskrivs i förordningen bl.a. att den som upprättar prospektet får införliva information genom hänvisning endast till vissa delar av ett dokument, förutsatt att det anges att de delar som inte införlivas antingen inte är relevanta för investerarna eller att motsvarande information ges på annan plats i prospektet. 
 Språkbestämmelser som gäller för prospekt skall även tillämpas för innehållet i de dokument som det hänvisas till. 
  
 4.6 
  
 Språkbestämmelser 
  
 Utredningens förslag:  
 Prospekt skall upprättas på svenska när finansiella instrument erbjuds till allmänheten eller blir föremål för handel på en reglerad marknad i Sverige. I vissa fall kan dock prospektet upprättas på ett i finanskretsar internationellt gångbart språk. 
 När ett prospekt har godkänts av en behörig myndighet i en annan stat inom EES än Sverige, kan Finansinspektionen endast kräva att en sammanfattning av prospektet upprättas på svenska. 
  
 22 
  
 Se kapitel 4 och 5 i direktiv 2001/34/EG. 
  
 23 
  
 Se 5 kap. i lagen om börs- och clearingverksamhet och Finansinspektionens föreskrifter om inregistrering av fondpapper m.m. (FFFS 1995:43). 
  
 136 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 Skälen för förslaget:  
 Enligt prospektdirektivet får den behöriga myndigheten bestämma på vilket eller vilka språk som prospektet får upprättas om erbjudandet eller ansökan om upptagande till handel av finansiella instrument enbart omfattar det egna landet. 
 24  
 Om ett erbjudande eller ansökan om upptagande till handel avser både hemlandet och andra länder inom EU skall prospektet upp- rättas på ett språk som godkänts av den behöriga myndigheten och på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar eller det språk som godtas i det land eller länder där erbjudandet också gäller. En emittent kan således välja att upprätta prospektet på enbart svenska (om det krävs av den behöriga myndigheten) och på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar. Emittenten kan också välja att exempelvis upprätta prospektet på svenska och franska om erbjudandet eller upptagandet till handel 
 vänder sig till dessa båda länder. 
 Om erbjudandet eller ansökan om upptagande till handel vänder sig enbart till andra länder inom EU än det land där emittenten har sitt säte skall prospektet upprättas på ett språk som används i internationella finanskretsar, eller det språk som godtas av den behöriga myndigheten i det aktuella värdlandet. 
 25  
 Ett språk som används i internationella finanskretsar är engelska. Ett svenskt bolag kan alltså skriva prospektet på engelska och få det godkänt av Finansinspektionen om erbjudandet enbart gäller utanför Sverige. I ett sådant fall kan inte inspektionen kräva att det prospekt som offentliggörs upprättas på svenska. Det kan den – enligt direktivet 
 – bara göra om erbjudandet vänder sig till den svenska marknaden. När prospektet ges in till Finansinspektionen för granskning kan dock utgivaren inte använda sig av ett prospekt som upprättats på det språk som godtas av den behöriga myndigheten i värdlandet (om inte detta språk är ett språk som används i internationella finanskretsar). Här följer av bestämmelserna i direktivet att det prospekt som skall granskas antingen skall vara upprättat på svenska eller på ett språk som används i internationella finans- 
 kretsar. 
 26 
  
 I det fall prospektet upprättas på två språk är det naturligtvis inget som hindrar att det anges i prospektet vilket språk som har tolkningsföreträde. 
  
 24 
  
 Artikel 19.1. 
  
 25 
  
 Artikel 19.2. 
  
 26 
  
 Artikel 19.2 andra stycket. 
  
 137 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 Vid en ansökan om upptagande till handel på en reglerad marknad av  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument vars nominella värde per enhet är minst 50 000 euro räcker det med att upprätta prospektet på ett i finanskretsar internationellt gångbart språk. Finansinspek- tionen kan alltså i detta fall inte kräva att den som ansöker om upptagande till handel också skall upprätta prospektet på svenska. Den som ansöker om upptagande till handel kan dock välja att upprätta prospektet på enbart svenska. Upptagande till handel av dessa finansiella instrument undantas alltså från skyldigheten att – i vissa fall – upprätta prospektet på två språk. 
 27 
  
 Oavsett vilken regel som bestämmer språket är det alltid möjligt för respektive stat – där det är tillämpligt – att kräva att samman- fattningen upprättas på deras egna språk. 
 Enligt de uppgifter som utredningen har inhämtat kräver Finans- inspektionen för närvarande att ett prospekt skall upprättas på svenska. Inspektionen har emellertid gjort undantag för börsprospekt som upprättats i andra länder och som där har godkänts av behörig myndighet. För dessa prospekt skall inte myndigheten enligt bestämmelserna i 2 kap. 5 § lagen om handel med finansiella instrument göra någon ny prövning. Inspektionen kan dock enligt samma bestämmelse begära att prospektet skall översättas till det svenska språket. Finansinspektionen har i det senare fallet godkänt prospekt som upprättats på engelska, norska och danska. Inspek- tionen har dock därutöver krävt ett svenskt tillägg till dessa prospekt med en svensk översättning av villkoren för erbjudandet och skatte- information samt eventuell ytterligare information som är särskilt riktad till svenska investerare. 
 Enligt utredningen bör prospektet alltid upprättas på svenska i de fall ett prospekt upprättas för allmänheten i Sverige eller för upptagandet till handel på en reglerad marknad här i landet. Alternativet skulle kunna vara att låta den som upprättar prospektet själv välja mellan att upprätta prospektet på svenska eller engelska. Att endast upprätta prospektet på engelska skulle – om denna möjlighet fanns – möjliggöra för utgivaren att endast behöva upprätta prospektet på engelska, vid erbjudanden som omfattar flera länder. Det är dock svårt att ur en svensk investerares perspektiv finna något egentligt skäl för att en utgivare inte skulle behöva upprätta ett prospekt på svenska även i en sådan situation. 
  
 27  
 Artikel 19.4. 
 138 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 Utredningen är väl medveten om att i det fall ett prospekt godkänts av en behörig myndighet i ett annat  
 EES-land, 
  och detta exempelvis avser ett erbjudande till bl.a. allmänheten i Sverige, kan Finansinspektionen endast kräva att sammanfattningen av prospektet översätts till svenska. Det kommer således att i många fall finnas erbjudanden till allmänheten i Sverige där endast en samman- fattning finns att tillgå på svenska. Detta faktum bör dock inte utgöra något hinder mot att kräva att prospekten upprättas på svenska i de fall prospektdirektivets bestämmelser gör det möjligt. 
  
 4.7 
  
 Årlig information till myndigheten 
  
 Utredningens förslag:  
 En emittent vars finansiella instrument är upptagna till handel på en reglerad marknad skall årligen sammanställa och till Finansinspektionen ge in ett dokument som innehåller eller hänvisar till den information som offentlig- gjorts under de senaste tolv månaderna. Emittenter som ger ut  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument där edet nominella värdet per enhet uppgår till minst 50 000 euro behöver inte upprätta eller ge in nämnda dokument. 
  
 Skälen för förslaget:  
 I artikel 10 i prospektdirektivet uppställd ett krav på att emittenter vars finansiella instrument är föremål för handel på en reglerad marknad årligen skall sammanställa den informa- tion som getts ut under året, och ge in denna sammanställning till den behöriga myndigheten. Sammanställningen skall vara ett dokument som innehåller eller hänvisar till den information som bolaget har gjort tillgänglig för allmänheten under de senaste tolv månaderna. I sammanställningen skall ingå information som offentliggjorts inte bara i det egna landet utan även information som lämnats i andra medlemsstater och utanför  
 EES-området. 
  Undantagna från informa- tionsskyldighet som nämns här är emittenter av  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument där det nominella värdet per enhet uppgår till minst 50 000 euro. 
 Informationen skall ges in till tillsynsmyndigheten efter offent- liggörandet av årsredovisningen. Av artikel 27 i förordningen fram- går att informationen skall vara tillgänglig för allmänheten senast 20 vardagar efter det att årsredovisningen har offentliggjorts. 
 139 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 SOU 2004:95 
  
 Vidare skall informationen göras tillgänglig enligt samma bestäm- melser som gäller för prospektets offentliggörande (se avsnitt 5.2). 
 I direktivet nämns att informationen som skall redovisas skall vara i överensstämmelse med emittentens skyldigheter enligt gemen- skapslagstiftningen och nationella lagar och andra författningar som rör regleringen av värdepapper, emittenter av värdepapper och värdepappersmarknader. Informationen skall åtminstone vara den information som krävs enligt de bolagsrättsliga direktiven, direktivet om officiell notering och förordningen om tillämpning av internationella redovisningsstandarder. 
 28 
  
 Vad som avses är den information som lämnas i enlighet med det regelverk som gäller för ett bolag vars finansiella instrument har upptagits till handel. I praktiken innebär det enligt svenska för- hållanden årsredovisningen och delårsrapporter. Därmed utesluts också t.ex. pressmeddelanden. I andra länder, t.ex. USA, kan annan information krävas som en del av noteringen. Om sådan information har lämnats skall den också inkluderas i den förteckning som lämnas till Finansinspektionen. I en del fall kräver myndigheterna särskilda redovisningar av företag i andra frågor som inte rör finansiell information eller sådant som normalt ingår i årsredovis- ningar. Det kan t.ex. vara särskilda miljöbeskrivningar. Det bör noteras att nu aktuell bestämmelse inte är avsedd att utöka bolagens informationskrav. Det handlar enbart om att samman- ställa den information som skall upprättas och offentliggöras enligt redan gällande regler. 
 29 
  
 Enligt utredningens mening bör bestämmelser om årlig information införlivas genom att en särskild bestämmelse införs i lagen om börs- och clearingverksamhet. I den lagen finns redan bestäm- melser om information och upplysningar som skall lämnas till börsen och till Finansinspektionen. Informationen är i stort sett densamma som skall ingå i den förteckning som här diskuteras. 
 30 
  
 Om emittenten inte lämnar information i rätt tid, bör inspek- tionen ha rätt att förelägga denne att göra detta. Finansinspek- tionen bör även kunna förelägga vite. Utredningen har även över- vägt om Finansinspektionen bör ges rätt att ålägga den som inte gör sammanställningen tillgänglig för allmänheten inom föreskriven tid 
  
 28 
  
 Se direktiv 2001/34/EG om upptagande av värdepapper till officiell notering och om upp- gifter som skall offentliggöras beträffande sådana värdepapper och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1606/2002 av den 19 juli 2002 om tillämpning av internationella redovisningsstandarder, och de bolagsrättsliga direktiven. 
  
 29 
  
 Se rådets motivering avseende innehållet i artikel 10. 
  
 30 
  
 Se 5 kap. 3 § och 11 kap. § 1a.lag (1992:543) om börs- och clearingverksamhet. 
  
 140 
  
 SOU 2004:95 
  
 Prospektets innehåll och utformning 
  
 en förseningsavgift, men inte funnit skäl att lämna något sådant förslag. Någon sådan sanktionsmöjlighet finns inte för andra tänk- bara förseelser avseende informationsplikten av ett noterat bolag, exempelvis vid ett försenat offentliggörande av en halvårsrapport. Om inte informationsplikten följs kan det dessutom medföra olika åtgärder från den reglerade marknad där bolaget är noterat. Frågan om ytterligare sanktioner för den som inte följer regler om informationsplikt torde dessutom komma att prövas inom ramen för genomförandet av öppenhetsdirektivet. 
 31 
  
 31  
 Se artikel 24 i förslaget till öppenhetsdirektiv. 
 141 
  
 5 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt, m.m. 
  
 Innan ett prospekt får offentliggöras skall det godkännas av den behöriga myndigheten. Prospektdirektivet innehåller detaljerade bestämmelser om hur ett prospekt får offentliggöras. Däremot är bestämmelserna om vad som krävs för att ett prospekt skall kunna godkännas mer allmänt hållna. 
 Vidare finns det nya bestämmelser om hur annonser skall vara utformade och att innehållet i annonser skall bevakas av en behörig myndighet. Det är också preciserat när ett tillägg till prospekt måste göras efter det att prospektet har godkänts av den behöriga myndigheten. 
 Som tidigare har nämnts i kapitel 1 innebär de nya reglerna att det blir enklare att genomföra ett erbjudande till allmänheten eller upptagande till handel i flera medlemsstater. För att undvika att medlemsstaterna sätter upp egna hinder finns det bestämmelser för hur gränsöverskridandet skall gå till. Likaså finns det möjligheter att få ett prospekt som är upprättat av emittent med säte utanför EES att bli godkänt i en medlemsstat om det uppfyller vissa krav. 
  
 5.1 
  
 Godkännande av prospekt 
  
 Utredningens bedömning:  
 Godkännande av prospekt bör ske efter en granskning av att prospektet är fullständigt, samman- hängande och begripligt. 
  
 Skälen för bedömningen:  
 Av artikel 13.1 i prospektdirektivet fram- går att ett prospekt inte får offentliggöras förrän det har godkänts av hemmedlemsstatens behöriga myndighet. 
 143 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 SOU 2004:95 
  
 Finansinspektionen kommer att vara behörig att granska alla prospekt, där Sverige är att anse som hemmedlemsstat avseende prospektet. 
 Begreppet hemmedlemsstat har definierats i artikel 2.1 m i prospektdirektivet och omfattar i första hand de fall där emittenten har sitt säte i Sverige. Vid emissioner av  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument vilkas nominella värde per enhet uppgår till minst 1 000 euro samt vissa andra finansiella instrument, exempelvis warranter och olika former av derivat, har den som upprättar prospektet möjlighet att välja vilken medlemsstat som skall vara hemmedlemsstat. Detta gäller oavsett om den som upprättar prospektet har hemvist eller säte i Sverige. Även avseende sådana fall kan inspektionen således vara behörig att granska ett prospekt. Slutligen kan inspektionen vara behörig att granska även andra prospekt som upprättas av en emittent från tredje land, dvs. ett  
 icke-EES 
  land. Definitionen av begreppet hemmedlemsstat kommer, om utredningens förslag godtas, att genomföras genom att definitionen införs i 1 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument. 
 Ett godkännande är en förutsättning för att prospektet skall få offentliggöras i enlighet med artikel 14 i direktivet (se nedan). Med godkännande menas hemmedlemsstatens behöriga myndighets posi- tiva ställningstagande efter granskningen av prospektets fullstän- dighet, däribland att den information som lämnas i det är samman- hängande och begriplig. 
 1  
 Definitionen innefattar således krav på att prospektet skall vara fullständigt, sammanhängande och begripligt, men uppställer inga krav på att myndigheten skall vidta åtgärder för att söka få uppgifterna i prospektet verifierade. 
 Något stöd i direktivet för att tillsynsmyndigheten skall göra en prospektgranskning som motsvarar en s.k. due diligence 
 2  
 finns inte heller i någon annan bestämmelse. Definitionen ger dock den behöriga myndigheten ett tydligt mandat att agera mot erbjud- anden som innehåller uppenbara felaktigheter eller är otydliga eller ofullständiga. Myndigheten kan också sägas få ett tydligare mandat att ha åsikter om innehållet i prospektet eftersom den i direktivet ges en uttrycklig möjlighet att begära kompletterande uppgifter 
  
 1 
  
 Definitionen återfinns i artikel 2.1 q i prospektdirektivet. 
  
 2 
  
 Due-diligence 
  
  brukar föregå företagsaffärer där ett bolags hela verksamhet granskas i detalj. Bl.a. granskas samtliga avtal och åtaganden. 
 144 
  
 SOU 2004:95 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 och även kräva att kompletterande uppgifter tas med i prospektet för att skydda investerare. 
 3 
  
 Utredningen har i avsnitt 3.2.2 redogjort för den granskning av prospekt som Finansinspektionen för närvarande utför. Det mer preciserade ansvaret som Finansinspektionen nu får tyder på att Finansinspektionens granskning bör bli mer omfattande, och inne- fatta kvalitativa bedömningar av innehållet i prospekten. I reglerna om utformningen av prospekt klargörs också att informationen i prospekten skall presenteras i en form som gör den lätt att förstå och analysera. Utredningen anser därför att inspektionen inte bara skall göra en kontroll av att prospektet innehåller de uppgifter som föreskrivs, utan även förvissa sig om att prospektet har en sådan kvalité, att en investerare kan göra en välgrundad bedömning av de risker och möjligheter som föreligger vid en investering. 
 Finansinspektionen bör inte vare sig själv eller genom anlitande av externa konsulter söka verifiera uppgifterna i ett prospekt, om det inte finns synnerliga skäl för denna åtgärd. Att inspektionen skulle ha denna skyldighet torde vara uteslutet redan av det faktum att prospektdirektivet föreskriver att en myndighet som huvud- regel endast skall ha tio vardagar till sitt förfogande för granskning av ett prospekt. Det är i och för sig inte omöjligt att genomföra en verifieringsprocess inom denna tid – allt har ett pris – men en sådan process skulle bli mycket kostsam och dessa kostnader skulle den som upprättat prospektet få bära. Det bör anses tillräckligt att inspektionen vid sin granskning lägger kvalitativa aspekter på innehållet i prospekten. 
 Att inspektionen bör göra en kvalitetsgranskning innebär inte att utredningen är av uppfattningen att Finansinspektionen i efterhand skall kunna göras ansvarig för fel och brister i ett prospekt. För närvarande har den som upprättar ett prospekt en skyldighet att tillse att prospektet innehåller uppgift om att det godkännande som givits av Finansinspektionen inte innebär någon garanti för att sakuppgifterna i prospektet är riktiga eller fullständiga. 
 4  
 Ett mot- svarande krav återfinns inte i förordningen, varför inspektionen efter genomförandet av prospektdirektivet och ikraftträdandet av förordningen inte längre kan kräva att denna uppgift finns med i prospektet. Den grundläggande principen att ett godkännande inte 
  
 3 
  
 Artikel 21.3 a och b. 
  
 4 
  
 Se 17 kap. 35 § i FFFS 1995:21. Motsvarande krav gäller i de fall en börs ger sitt godkännande, se exempelvis 3 kap. 71 § i föreskrifterna. 
  
 145 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 SOU 2004:95 
  
 innebär en garanti bör dock enligt utredningens mening alltjämt äga tillämpning. 
 Områden som kan vara lämpliga att fokusera på är sådana som exempelvis inte har kontrollerats av utgivarens revisorer. Förord- ningen innehåller i vissa fall krav på att ett prospekt skall vara granskat av en revisor i vissa delar, men alla typer av prospekt eller delar av ett prospekt behöver inte vara granskat av en revisor. Den finansiella informationen kan dessutom vara granskad av en revisor vid det tillfälle den togs fram, vilket inte behöver överensstämma med den tidpunkt då prospektet upprättades. Vilka delar av ett prospekt som granskats av en revisor framgår normalt av prospektet.  
 5 
  
 Ett annat exempel på ett område för Finansinspektionens granskning kan vara resultatprognoser. Av punkten 13 i bilaga I till förordningen framgår att om ett registreringsdokument innehåller en resultatprognos skall den innehålla särskilda upplysningar som framgår av 13.1. Upplysningarna är av karaktären att antagandena bakom prognosen måste vara lätta att förstå för investerarna och de skall vara specifika och exakta. Av 13.2 framgår det att en revisor eller räkenskapsförare dessutom skall avge ett yttrande om prog- nosen. Om det någonstans i prospektet, t.ex. i  
 VD-ordet, 
  står att resultatet för innevarande år förväntas bli något bättre än fjolårets så betyder det att sådan information antingen måste verifieras i enlighet med punkterna 13.1 och 13.2 eller utgå ur prospektet. 
  
 5  
 Se t.ex. bilaga I 20.4  
 –20.4.3 
  i förordningen. 
 146 
  
 SOU 2004:95 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 5.1.1 
  
 Former för godkännande av prospekt 
  
 Utredningens förslag:  
 Finansinspektionen skall inom tio vardagar meddela beslut om godkännande av prospekt från det att ansökan kommit in. Tidsfristen utsträcks till 20 vardagar om sökanden är en emittent som inte tidigare har fått några finansi- ella instrument upptagna till handel på en reglerad marknad och som inte tidigare har erbjudit allmänheten finansiella instru- ment. Förutsättningen för att ett beslut kan meddelas inom tidsfristerna är dock att Finansinspektionen finner att informa- tionen är fullständig och inte behöver kompletteras. I annat fall räknas tidsfristen från det att kompletterande information har kommit in. 
 Om Finansinspektionen inte meddelar beslut inom den angivna tidsfristen får sökanden begära förklaring hos kammarrätten att ärendet onödigt uppehålls. Om Finansinspektionen inte med- delar beslut inom en månad från att en sådan förklaring har getts skall det anses att ansökan har avslagits. Sökanden har därefter möjlighet att överklaga beslutet i sak. 
 Finner Finansinspektionen att det är bättre att en annan med- lemsstats behöriga myndighet godkänner prospektet får inspek- tionen överlämna prospektet till denna myndighet, under förutsättning att myndigheten går med på att ett överlämnande sker. 
  
 Skälen för förslaget:  
 I artikel 13 i prospektdirektivets anges former och tidsgränser för godkännande av ett prospekt. 
 Den behöriga myndigheten måste inom tio vardagar efter inlämnandet av utkastet till prospekt besluta om ett prospekt är godkänt eller inte. Tidsfristen utsträcks till 20 vardagar om prospektet avser ett erbjudande till allmänheten av finansiella instrument som utfärdas av en emittent som inte tidigare har fått några finansiella instrument upptagna till handel på en reglerad marknad, och som inte tidigare har erbjudit allmänheten finansiella instrument. 
 Det finns en möjlighet för myndigheten att utsträcka tidsgräns- erna om den anser att informationen är ofullständig eller om det krävs kompletterande information. I sådana fall kan myndigheten räkna tidsgränserna från tidpunkten när den nya informationen kommit in. Det kan dock rimligen inte komma ifråga att förlänga 
 147 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 SOU 2004:95 
  
 tidsfristen om det är fråga om mindre brister i materialet. När någon eller några specifika uppgifter saknas och dessa snabbt kan kompletteras behöver nödvändigtvis inte prospektets godkännande försenas. Så kan dock bli fallet om ett flertal uppgifter saknas eller om inspektionens allmänna intryck av prospektet är att det är osammanhängande eller svårbegripligt. 
 Det finns alltså ett visst utrymme för myndigheten att bestämma när tidsgränsen börjar löpa. Inspektionen får dock inte vänta mer än tio vardagar med att begära kompletterande information. 
 Skulle inte myndigheten lämna ett godkännande inom före- skriven tid skall det inte betraktas som att ansökan har godkänts. Något mer om vad som då händer är inte föreskrivet i direktivet, utan detta får avgöras genom nationella regler. 
 6  
 Enligt utredningen bör denna situation lämpligen regleras på så sätt att om Finansinspek- tionen inte meddelar beslut inom den angivna tidsfristen, skall inspektionen underrätta sökanden skälen för detta. Sökanden får därefter begära att kammarrätten uttalar att ärendet onödigt uppehållits, dvs. att inspektionen inte har haft några skäl för att inte fatta beslut. Om Finansinspektionen inte meddelar beslut inom en månad från att en sådan förklaring har getts skall det anses att ansökan har avslagits. Sökanden har därefter möjlighet att över- klaga beslutet i sak. Samma form av reglering förekommer i annan lagstiftning inom det finansiella området. 
 7 
  
 Om Finansinspektionen finner att det är bättre att en annan medlemsstats behöriga myndighet granskar och godkänner prospektet får Finansinspektionen besluta att överlämna prospektet till denna myndighet. Så skulle exempelvis kunna ske när ett prospekt har upprättas på grekiska för att det är avsett för den grekiska kapital- marknaden. Ett överlämnande förutsätter dock att mottagande myndighet ger sitt medgivande 
 8  
 och att emittenten eller den som ansökt om upptagande till handel meddelas inom tre vardagar efter ett beslut om överlämnandet. Tidsfristerna för godkännande är i övrigt desamma som ovan och skall räknas från den dag som beslut om överlämnandet togs. Det bör noteras att inspektionen endast har möjlighet att överlämna ett prospekt i de fall där inspektionen varit behörig att uppta en ansökan till prövning, dvs. i de fall där 
  
 6  
 Se rådets motivering till artikel 13. Rådets motivering 5390/5/03, interinstitutionellt ärende: 2001/0117 (COD). Gemensam ståndpunkt antagen av rådet den 24 mars 2003 inför antagande om direktiv om prospekt. 
  
 7 
  
 Se exempelvis 7 kap. 2 § lagen om värdepappersrörelse och 12 kap. 2 § lagen om investeringsfonder. 
  
 8 
  
 Skulle myndigheten inte ge sitt medgivande kan Finansinspektionen för sin granskning kräva att prospektet upprättas på svenska, se avsnitt 4.6. 
  
 148 
  
 SOU 2004:95 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 inspektionen är prospektets hemlandsmyndighet. I de fall inspek- tionen inte har denna behörighet skall ansökan avvisas. 
  
 5.2 
  
 Offentliggörande av prospekt 
  
 Utredningens förslag:  
 Ett godkänt prospekt bör offentliggöras så snart som möjligt och allra senast dagen innan erbjudandet börjar gälla eller de finansiella instrumenten tas upp till handel. I det fall det rör sig om ett första erbjudande till allmänheten av en kategori av aktier som tidigare inte upptagits till handel och nu skall tas upp till handel för första gången skall prospektet vara tillgängligt minst sex vardagar innan erbjudandet löper ut. 
 Prospektet kan offentliggöras på vissa angivna sätt. Prospektet skall dock alltid finnas offentliggjort i elektronisk form samtidigt som en investerare kostnadsfritt skall kunna få en papperskopia. 
 Finansinspektionen skall på sin hemsida offentliggöra en förteck- ning över samtliga godkända och registrerade prospekt samt prospekten i dess helhet eller länkar till de hemsidor där prospekten har offentliggjorts. 
 Om prospektet består av flera dokument får dessa offentlig- göras och spridas separat. De skall göras tillgängliga på samma sätt som övriga dokument. I varje dokument skall det framgå var de övriga dokumenten finns tillgängliga. 
  
 Skälen för förslaget:  
 När Finansinspektionen har godkänt ett prospekt skall det enligt artikel 14 registreras och offentliggöras så snart som möjligt, eller allra senast vid den tidpunkt då erbjudandet börjar gälla. Bestämmelserna om offentliggörande i det nya prospekt- direktivet har utvidgats något och blivit mer precisa med tidsfrister och olika former för offentliggörande, jämfört med bestämmelserna i tidigare direktiv. 
 Bestämmelser om hur prospekt skall offentliggöras finns för närvarande i 19 kap. i Finansinspektionens föreskrifter. Av 2 § framgår att prospektet skall offentliggöras innan anmälnings- perioden för deltagande i emissionen påbörjas. Enligt 4 kap. 25 § i aktiebolagslagen skall emissionsprospekt tillhandahållas senast tre dagar före den dag då teckning tidigast kan ske. 
 149 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 SOU 2004:95 
  
 Direktivets lydelse bör preciseras för att undvika oklarheter om när ett prospekt skall offentliggöras. Utredningen anser därför att det bör framgå av lagtexten att ett prospekt bör offentliggöras så snart det är praktiskt möjligt efter att det har godkänts och allra senast dagen innan erbjudandet eller upptagandet till handel påbörjas. En sådan precisering bör vara möjlig inom direktivets ram i syfte att undvika att regeln utnyttjas på ett sätt så att investerare i praktiken inte får möjlighet att ta del av erbjudandet. Det finns nämligen ingen särskild tid angiven för hur länge ett erbjudande skall vara tillgängligt. I teorin skulle ett erbjudande endast kunna gälla under ett fåtal minuter. 
 Ett undantag från denna regel skall dock finnas om det rör sig om ett erbjudande av en kategori av aktier som inte tidigare erbjudits allmänheten och nu för första gången skall tas upp till handel på en reglerad marknad. Då skall gälla att prospektet skall offentliggöras minst sex vardagar innan erbjudandet löper ut. 
 9 
  
 Med tillgängligt för allmänheten menas när prospektet har införts i en eller flera rikstäckande dagstidningar eller om det i tryckt form finns tillgängligt hos emittenten, medverkande värde- pappersinstitut eller hos den reglerade marknad där notering avses att ske. Av artikel 30 i förordningen framgår vilka tidningar som avses. Det går också bra att göra prospektet tillgängligt genom att publicera det i elektronisk form på hemsidor hos nämnda parter. 
 Av artikel 29 i förordningen framgår vilka krav som ställs vid ett offentliggörande i elektronisk form. Prospektet skall t.ex. vara lätt att hitta och filformatet vara av sådant slag att det inte går att göra ändringar i texten. Det skall också vara möjligt att hämta hem prospektet från hemsidan och att skriva ut det. 
 Det bör också noteras att det finns en särskild bestämmelse om offentliggörande av de slutgiltiga villkoren av grundprospekt i förordningens artikel 33. Där framgår att de slutgiltiga villkoren kan offentliggöras på annat sätt än grundprospektets offentlig- görande så länge det sker i enlighet med de olika metoder som tillåts enligt artikel 14 i direktivet. 
 Om prospektet består av flera dokument, antingen genom hänvisningar till olika dokument eller när det är uppdelat i olika dokument (registreringsdokument, värdepappersnot, sammanfattning) får dessa offentliggöras och spridas separat. En förutsättning är dock att alla dokument som tillsammans utgör prospektet offentliggörs 
  
 9  
 Artikel 14.1. 
 150 
  
 SOU 2004:95 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 på något av de tillåtna sätten. I varje dokument skall det dessutom anges var övriga dokument tillhandahålls. 
 10 
  
 5.2.1 
  
 Prospekten skall offentliggöras i elektronisk form 
  
 Prospektdirektivet kräver inte att prospektet skall offentliggöras i elektronisk form, men lämnar denna möjlighet till medlemsstaterna. För enhetlighetens skull och av praktiska skäl bör denna möjlighet utnyttjas. Internet är dessutom ett känt informationsmedium som underlättar snabb och kostnadseffektiv distribution till investerare. Det bör alltså slås fast i lag att prospekten alltid skall offentliggöras i elektronisk form och inte bara i en tryckt publikation. Det bör emellertid noteras att det inte räcker med att tillhandahålla prospektet i elektronisk form utan det skall även finnas som en papperskopia. En investerare skall på begäran kostnadsfritt kunna få prospektet som en papperskopia, av emittenten eller den person som ansöker om upptagande till handel eller mellanhänderna. 
 11 
  
 En invändning mot elektronisk publicering är att erbjudandet kan komma i konflikt med lagstiftningen i andra länder. Det är t.ex. förbjudet att i USA rikta ett erbjudande till allmänheten utan att det är godkänt av dess behöriga myndighet (SEC). Offentliggör- anden av erbjudanden på Internet som kan läsas av den amerikanska allmänheten är därför förbjudet även om erbjudandet inte riktar sig till dem. För att undvika konflikter med de amerikanska myndig- heterna har erbjudanden som offentliggjorts på Internet av t.ex. svenska emittenter skyddats med lösenord eller annan teknisk lösning. 
 Problemet med förhållandet till andra länders lagstiftning blir alltså inte nytt med de nya bestämmelserna. På samma sätt som problemet idag hanteras med hjälp av tekniska lösningar kommer det att kunna hanteras även i framtiden när det blir obligatoriskt med elektroniskt offentliggörande av prospekt. 
  
 10 
  
 Artikel 14.5. 
  
 11 
  
 Artikel 14.7. 
  
 151 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 SOU 2004:95 
  
 5.2.2 
  
 Finansinspektionen skall offentliggöra prospekten på sin hemsida 
  
 Av artikel 14.4 i prospektdirektivet framgår att den behöriga myndighet som har till uppgift att godkänna prospekten måste på sin hemsida offentliggöra samtliga godkända prospekt. Offentlig- görandet skall omfatta alla prospekt som har godkänts av Finans- inspektionen under den senaste tolvmånadersperioden. Den behöriga myndigheten kan enligt direktivet välja att ha prospekten i dess helhet tillgängliga eller enbart en förteckning med länkar till de hemsidor där prospekten är officiellt publicerade (marknadsplatsen eller emittenternas egna sidor). Mot denna bakgrund bör enligt utredningen bestämmelsen genomföras på så sätt att Finans- inspektionen ges möjlighet att själv välja vilket av de två alternativen som inspektionen vill använda sig av. 
 Enligt artikel 32 i förordninge skall förteckningen med prospekt innehålla uppgifter om hur prospekten har gjorts tillgängliga och var man kan få tillgång till dem. 
  
 5.3 
  
 Offentliggörande via meddelande 
  
 Utredningens förslag:  
 Prospekt behöver inte annonseras genom ett särskilt meddelande. 
  
 Skälen för förslaget:  
 I artikel 14.3 i prospektdirektivet anges att hemmedlemsstaten kan kräva att det i ett meddelande offentlig- görs att ett prospekt har gjorts tillgängligt och hur allmänheten kan få tag i det. I förordningen ges närmare anvisningar om hur bestämmelsen skall tillämpas om den införs i lag. I princip skall en annons införas i en rikstäckande dagstidning eller specialtidning med finansiell information. Kraven är mindre omfattande om prospektet avser finansiella instrument av en kategori som redan finns upptagen på samma reglerade marknad. Det preciseras också i förordningen vilken information annonsen skall innehålla. 
 12 
  
 Mot bakgrund av att utredningen ställer krav på publikation i elektronisk form och att den behöriga myndigheten kommer att behöva hålla en förteckning över godkända prospekt kan ett 
  
 12  
 Artikel 30 och 31 i förordningen. 
 152 
  
 SOU 2004:95 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 offentliggörande genom ett meddelande inte anses nödvändigt. Behovet av att få tillgång till information får anses vara väl tillgodosett genom övriga bestämmelser Det finns också anledning att tro att prospekten kommer att omnämnas i relevanta tidningar genom vanlig pressförmedling. Det ingår också ofta i emittenternas strategi att försöka få sådana artiklar publicerade i media. De som står bakom erbjudandet eller upptagandet till handel kan också annonsera om att prospektet finns. Regler om hur det bör gå till behandlas i nästa avsnitt. 
  
 5.4 
  
 Annonsering 
  
 5.4.1 
  
 Annonsernas innehåll 
  
 Utredningens förslag:  
 Annonser för prospekt skall innehålla viss bestämd information. Vissa bestämmelser om annonsering i direktivet täcks redan av bestämmelserna i marknadsförings- lagen och kräver därför inte särskild lagstiftning för att genom- föras. 
 All information till allmänheten skall överensstämma med den information som lämnas i prospektet. Även för de fall något prospekt inte behöver upprättas vid ett erbjudande finns ett särskilt informationskrav. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Prospektdirektivet innehåller bestämmelser om annonsering avseende ett prospekt. Dessa bestämmelser återfinns i artikel 15. De principer som uppställs skall respekteras i varje annons som gäller ett erbjudande till allmänheten eller ett upp- tagande till handel. Principerna är övergripande och kan betraktas som en uppstramning av marknadsföringen av prospekt. 
 Av annonserna skall det framgå att prospektet har offentliggjorts eller kommer att offentliggöras och var det kan erhållas. Det skall också klart framgå att det är en annons. Vidare skall informationen i annonsen vara förenlig med innehållet i prospektet och får inte vara vilseledande eller felaktig. Dessutom anger direktivet att all information om erbjudandet eller upptagandet till handel som lämnas muntligt eller skriftligt alltid skall överensstämma med 
 153 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 SOU 2004:95 
  
 innehållet i prospektet. Det påpekas särskilt att detta gäller även om informationen inte lämnas i reklamsyfte. 
 13 
  
 I artikel 15.3 i direktivet anges att det skall klart framgå av en annons att det är en annons och att informationen inte får vara felaktig eller vilseledande. Informationen skall också vara förenlig med informationen i prospektet. Av artikel 15.4 framgår att all information som lämnas muntligt och skriftligt skall överens- stämma med den information som lämnas i prospektet. 
 Bestämmelserna om annonsering avseende prospektet är i viss utsträckning i överensstämmelse med innehållet i 5 och 6 § § marknadsföringslagen 
 14  
 som handlar om reklamidentifiering och vilse- ledande reklam. Enligt 5 § skall all marknadsföring utformas och presenteras så att det tydligt framgår att det är fråga om marknads- föring. Det skall också tydligt framgå vem som svarar för mark- nadsföringen. Enligt 6 § får en näringsidkare vid marknadsföringen inte använda påståenden eller andra framställningar som är vilseledande i fråga om näringsidkarens egen eller någon annan näringsidkares näringsverksamhet. 
 Förordningen tar i fråga om annonsering bara upp vilka medier som anses särskilt viktiga vid annonsering. Listan med medier är lång, men inte uttömmande, och anges i artikel 34. 
 Utredningen anser att de mer allmänt formulerade paragraferna i marknadsföringslagen täcker direktivets bestämmelser om annonsering avseende punkten 3 i artikel 15. Den behöver därför inte föras in i lagen om handel med finansiella instrument. Även för punkten 4 kan det ifrågasättas om bestämmelsen inte täcks av marknadsförings- lagens regler. Utredningen har dock valt att genomföra denna punkt genom en särskild bestämmelse i lagen om handel med finansiella instrument. 
 I artikel 15.5 finns en regel som i första hand avser de fall då ett prospekt – till följd av något undantag – inte behöver upprättas och godkännas. Bestämmelsen anger att om ett erbjudande riktar sig till exempelvis kvalificerade investerare eller färre än hundra invest- erare och det sålunda inte krävs något prospekt, skall väsentlig information som lämnas av en emittent eller en erbjudare meddelas alla investerare som erbjudandet uteslutande riktar sig till. När ett prospekt måste upprättas och godkännas skall sådan information ingå i prospektet eller i ett tillägg till prospektet. Bestämmelsens syfte torde vara säkerställa att alla aktörer får samma information i 
  
 13 
  
 Artikel  
  
 15.2–4 
  
 14 
  
 SFS 1995:450. 
  
 154 
  
 SOU 2004:95 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 samband med ett erbjudande, oavsett om detta sker genom ett prospekt eller på något annat sätt. 
 Det är inte ovanligt att det i samband med ett erbjudande till allmänheten även genomförs ett erbjudande till kvalificerade investerare, som inte omfattas av prospektskyldighet. Sådana investerare får ofta träffa bolagsledning och företrädare för investmentbanken. Dessa möten kan ske innan prospektet offentliggjorts för att den som lämnar erbjudandet skall kunna förhöra sig om intresset för erbjudandet, eller efter att prospektet har offentliggjorts för att göra en muntlig presentation av innehållet i prospektet. Vid dessa möten måste enligt bestämmelsen samma information lämnas till alla investerare. Vidare så skall informationen också ingå i prospektet när det offentliggörs. Skulle det dessutom vid sammankomster som sker efter det att prospektet har offentliggjorts redovisas nya omständigheter eller annat som påverkar bedömningen av de finansiella instrumentet måste ett tillägg till prospekten göras i enlighet med bestämmelserna i artikel 16.1 (se nedan i avsnitt 5.5). 
  
 5.4.2 
  
 Kontrollbefogenheter rörande annonseringen 
  
 Utredningens förslag:  
 Finansinspektionen föreslås bli behörig myndighet enligt prospektdirektivet avseende kontroll av bestäm- melserna om annonsering. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Enligt vad som anges i artikel 15.6 skall den behöriga myndigheten ha kontrollbefogenheter rörande annonseringen. För vissa konsumentrelaterade frågor är det i Sverige Konsumentverket som är ansvarig myndighet. Verket har t.ex. tillsyn över marknads- föringslagen, avtalsvillkorslagen, konsumentförsäkringslagen och konsumentkreditlagen som alla kan tillämpas också i frågor som rör finansiella tjänster. För den nya lagen om finansiell rådgivning är det Konsumentverket och Finansinspektionen som utövar till- syn över lagen och dess föreskrifter. 
 15  
 Vidare kan Konsument- ombudsmannen (KO) i syfte att klargöra rättspraxis på det finansiella området biträda enskilda i tvister vid allmän domstol. KO kan också anmäla grupptalan i Allmänna reklamationsnämnden och även i allmän domstol. 
  
 15  
 SFS 2003:862 8§. 
 155 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 SOU 2004:95 
  
 Finansinspektionen och Konsumentverket har ett samarbete i konsumentrelaterade frågor rörande finansiella tjänster. Samarbetet sker utifrån respektive myndigheters mål och ansvarsområden. En fråga som brukar handhas av Konsumentverket är när det finns invändningar mot annonsering rörande finansiella tjänster. Om Finansinspektionen avser att ingripa i ett sådant ärende bör inspek- tionen enligt en överenskommelse mellan myndigheterna samråda med Konsumentverket som genom ansvaret för marknadsförings- lagen har kunskap om frågorna. 
 Ett exempel där ett sådant samråd kan bli aktuellt är Finans- inspektionens tillsynsansvar när det gäller annonsering av fond- bolag. Om fondbolag gör reklam eller liknande för sina fonder skall det av reklamen framgå att det finns ett faktablad och en informations- broschyr och var dessa handlingar finns tillgängliga. 
 16  
 Om Finans- inspektionen avser att göra ett ingripande i enlighet med denna bestämmelse bör inspektionen enligt överenskommelsen först samråda med Konsumentverket. 
 Konsumentverket har också samarbeten med branschföreningar rörande annonsering. Den varningstext som finns med i alla annonser rörande fonder är framtagen genom ett samarbete mellan Fondbolagens Förening och Konsumentverket. Att varningstexten skall finnas med följer av riktlinjer för marknadsföring av fonder som är framtagna av Fondbolagens Förening. 
 17 
  
 Eftersom det vanligen är Konsumentverket/KO som handhar frågor rörande annonsering även för finansiella tjänster kan det synas lämpligt att denna myndighet också får de kontrollbefogen- heter som ges i artikel 15.6 och 21.3 e. Dessa går ut på att myndigheten skall kontrollera att principerna för annonsering följs, och att myndigheten skall ha befogenhet att förbjuda annonsering helt eller delvis under högst tio vardagar, om myndigheten har skälig anledning att anta att bestämmelserna i prospektdirektivet har överträtts. Denna uppgift skulle kunna överföras till Konsument- verket från Finansinspektionen enlighet med artikel 21.1. Där anges att den behöriga myndigheten får utse andra administrativa myndigheter för tillämpningen av kapitel III i direktivet. Artikeln om annonsering ingår i kapitel III. 
 Emellertid anser utredningen att det också finns skäl som talar för att inte utnyttja denna möjlighet. Ett ingripande mot felaktig annonsering gällande ett erbjudande eller upptagande till handel 
  
 16 
  
 Lagen (2003:) om investeringsfonder 4 kap. 21 §. 
  
 17 
  
 www.fondbolagen.se Riktlinjer för marknadsföring av fonder. 
  
 156 
  
 SOU 2004:95 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 bör ske förhållandevis snabbt. Ett erbjudande är vanligtvis aktuellt under en kort period. Om det finns synpunkter på annonsering bör den myndighet som redan är insatt i erbjudandet ha betydligt bättre möjligheter att snabbt kunna agera för att förhindra att den annonseringen medför skada. Genom att Finansinspektionen har granskat och godkänt prospektet kan inspektionen snabbt bilda sig en uppfattning om huruvida innehållet i en annons är förenlig med innehållet i prospektet. 
 Utredningen förordar därför att Finansinspektionen får kontroll- befogenheterna för annonsering då inspektionen avseende aktuell annonsering har bättre förutsättningar att kunna ingripa snabbt. Inspektionen har här även möjlighet att välja att tillfälligt stoppa erbjudandet eller upptagandet till handel, på sätt som närmare redogörs för i avsnitt 7.6.3. 
 Även om utredningen således förordar att kontrollbefogen- heterna i första hand skall finnas hos Finansinspektionen är det inget som hindrar att Konsumentverket/KO agerar i enlighet med marknadsföringslagen i fråga om annonsering med anknytning till ett prospekt. Oavsett om Finansinspektionen eller Konsumentverket avser att agera, bör samråd ske mellan myndigheterna innan en åtgärd vidtas, om detta är möjligt. 
  
 5.5 
  
 Tillägg till prospekt 
  
 Utredningens förslag:  
 I de fall ett prospekt har godkänts och en ny omständighet av betydelse inträffar, eller ett sakfel eller förbiseende upptäcks eller uppmärksammas, och omständigheten, sakfelet eller förbiseendet kan påverka bedömningen av de finansiella instru- menten skall ett tillägg till prospektet upprättas. Skyldigheten att upprätta ett tillägg gäller fram till dess anmälningstiden för erbjudandet har löpt ut eller de finansiella instrumenten upptas till handel på en reglerad marknad. 
 Tilläggen skall godkännas av Finansinspektionen på samma sätt som det ursprungliga prospektet men tidsfristen anges till maximalt sju vardagar. Det skall därefter offentliggöras med åtminstone samma metoder som tillämpades vid offentliggör- andet av prospektet. Investerare har rätt att återkalla en redan gjord anmälan eller samtycke till teckning under minst fem vardagar efter att tillägget offentliggjorts. 
 157 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 SOU 2004:95 
  
 Skälen för förslaget:  
 Enligt artikel 16 i prospektdirektivet skall ett tillägg till ett prospekt upprättas om något särskilt inträffar eller om felaktigheter eller förbiseenden avseende innehållet i ett prospekt upptäcks eller uppmärksammas. En förutsättning är dock omständigheten, felaktigheten eller förbiseendet kan påverka bedömningen av de finansiella instrumenten. Mindre stav- eller räknefel är inte relevanta för att ett tillägg måste göras. Det skall vara felaktigheter eller inträffade omständigheter av betydelse för hur informationen i prospektet bedöms. Motsvarande bestäm- melser finns redan i Finansinspektionens föreskrifter, se 19 kap. 4 § i FFFS 1995:21. Skyldigheten att upprätta ett tillägg till prospektet gäller från det att prospektet har godkänts tills dess anmälnings- tiden för erbjudandet har löpt ut eller de finansiella instrumenten har upptagits till handel på en reglerad marknad. 
 Tilläggen måste godkännas på samma sätt som det ursprungliga prospektet. Den tid som Finansinspektionen har till sitt förfogande för granskning är högst sju vardagar, till skillnad från tio eller i vissa fall 20 vardagar som annars gäller för godkännande av prospekt. Offentliggörande av tillägget skall ske med minst samma metod som vid offentliggörandet av prospektet. Det går emellertid bra att också använda sig av någon ytterligare metod än den som användes för prospektet, så länge det sker i enlighet med någon av de godkända metoder som nämndes i avsnitt 5.2. 
 Sammanfattningen och eventuella översättningar skall också kom- pletteras om tilläggsinformationen även påverkar dessa handlingar. 
 Investerare som har lämnat en anmälan om teckning eller köp av finansiella instrument, eller på annat sätt samtyckt till att teckna eller köpa instrumenten, skall ha rätt att ångra sig om ett tillägg till prospektet görs. Direktivet har här angivit att investerare skall ha rätt att återkalla sin anmälan eller sitt samtycke under  
 minst  
 två vardagar. 
 18  
 Utredningen anser att denna minimitidsfrist i normal- fallet måste anses för kort för att en investerare skall hinna ta del av den nya informationen i tillägget och om investeraren skall åter- kalla sin anmälan eller samtycke. För mindre tillägg som kanske beror på ett förbiseende vid upprättande av prospektet kan en tidsfrist på två vardagar vara tillräcklig. Om det däremot inträffar något som väsentligen påverkar värdet av de finansiella instrument som omfattas av erbjudandet kan längre betänketid behövas. Ett tillägg kan också vara föranlett av något avslöjande i media. I sådana 
  
 18  
 Artikel 16.2. 
 158 
  
 SOU 2004:95 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 situationer kan det behövas tid för att reda ut vad som hänt och för att verifiera uppgifter som lämnats. 
 Tidsfristen om två vardagar kan visserligen inte ses isolerat. Efter det att en situation har uppstått som kräver tillägg till prospektet tar det tid att upprätta tillägget. Sedan har – som framgått – den behöriga myndigheten sju vardagar på sig att godkänna tillägget. 
 Utredningen anser vid en samlad bedömning att den tidsfrist som här diskuteras skall vara minst fem vardagar. Denna tidsfrist bör i normalfallet vara tillräcklig för att investerare skall hinna ta ställning till om en återkallelse av en anmälan om köp eller teckning bör göras. 
  
 5.6 
  
 Gränsöverskridanden – tillräckligt att anmäla prospektet 
  
 Utredningens förslag:  
 Finansinspektionen skall på begäran av den som upprättat prospektet meddela behöriga myndigheter i andra medlemsstater om att ett prospekt har godkänts. Till meddelandet skall bifogas ett intyg om prospektets godkännande och om information utelämnats samt i förekommande fall skälen till detta. I de fall ett prospekt har godkänts i en annan medlemsstat får Finansinspektionen begära att en sammanfattning översätts till svenska. Finansinspektionen får ett upplysnings- och ingripandeansvar för prospekt som är godkända i andra medlems- stater. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Det kanske främsta syftet med att ändra prospekt- reglerna har varit att göra det enklare att genomföra ett gräns- överskridande erbjudande. Enligt bestämmelserna i prospekt- direktivet är det tillräckligt för de emittenter som planerar ett erbjudande till allmänheten eller ett upptagande till handel i flera länder att få prospektet godkänt hos en behörig myndighet. Där- efter kan emittenten begära att myndigheten inom tre vardagar från begäran, eller inom en vardag efter godkännandet, meddelar behöriga myndigheter i andra länder att prospektet är godkänt. 
 Av intyget skall det framgå att prospektet är upprättat i enlighet med prospektdirektivet och en kopia av prospektet skall bifogas. 
 19 
  
 19  
 Artikel 18.1. 
 159 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 SOU 2004:95 
  
 Om det i prospektet har utelämnats information som normalt krävs enligt bilagorna till förordningen skall detta framgå av intyget. I avsnitt 4.4 redogjordes för olika typer av utelämnande av information som kan vara tillåtet. I intyget skall det anges skälen till att information har utelämnats. 
 20  
 Det torde räcka med att ange vilka punkter i direktivet som myndigheten stött sig på när de medgett att information kunnat utelämnas. 
 Enligt artikel 17.1 får den mottagande myndigheten när den erhåller ett meddelats om att ett prospekt har godkänts inte företa något godkännande eller annat administrativt förfarande i fråga om prospektet. Den enda åtgärden som myndigheten i värdlandet kan vidta är att kräva att sammanfattningen måste översättas till svenska. 
 21  
 Taylor skall i så fall ske på emittentens ansvar eller på den som utformar prospektet. 
  
 5.6.1 
  
 Värdmedlemsstaten får ett upplysnings- och ingripandeansvar 
  
 I det fall ett prospekt har godkänts av en behörig myndighet i en annan stat inom EES, kan det som framgått ovan även omfatta ett erbjudande till allmänheten till Sverige. Som framgår av föregående avsnitt kan inspektionen i en sådan situation inte kräva att prospektet även godkänns av inspektionen. Dock kan inspektionen kräva att sammanfattningen av prospektet översätts till svenska. I förevarande fall är inspektionen att betrakta som värdlandsmyndig- het avseende prospektet i direktivets mening. Den myndighet som har godkänt prospektet är dess hemlandsmyndighet. 
 I det fall Finansinspektionen i egenskap av värdlandsmyndighet skulle finna att det i samband med erbjudandet eller upptagandet till handel begås oegentligheter av emittenten eller det finansiella institut som ansvarar för emissionen eller att emittenten inte upp- fyller de skyldigheter som kan finnas när det gäller ett upptagande till handel, skall den meddela den behöriga myndigheten i hem- medlemsstaten. Den behöriga hemlandsmyndigheten förväntas då vidta åtgärder. Visar det sig att överträdelserna fortsätter skall myndigheten i värdlandet vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda 
  
 20 
  
 Artikel 18.2. 
  
 21 
  
 Artikel 19.2. 
  
 160 
  
 SOU 2004:95 
  
 Former för godkännande och offentliggörande av prospekt 
  
 investerarna. Denna åtgärd skall emellertid föregås av att den ansvariga myndigheten i hemlandet informeras. 
 22 
  
 5.7 
  
 Om prospekt kommer från ett land utanför EES- området 
  
 Utredningens förslag:  
 Under vissa förutsättningar får Finans- inspektionen godkänna prospekt från länder utanför  
 EES-området. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Det finns möjligheter för emittenter med säte utanför EES att få sina prospekt godkända av en behörig myndighet i någon av medlemsstaterna. 
 23  
 Prospektet måste i så fall vara utformat i enlighet med regelverket i emittentens hemland, och måste även leva upp till internationella standarder framtagna av de internationella organisationerna för tillsyn av värdepappers- marknaderna, vilket i praktiken innebär de regler och riktlinjer som utfärdas av IOSCO. 
 24  
 Vidare skall informationskraven motsvara dem som är i direktivet och förordningen. Det kan noteras att denna skrivning har skärpts i direktivets slutliga utformning till att motsvara istället för i stort sett motsvara. 
 25  
 Ett tänkbart exempel skulle kunna vara ett bolag med säte i USA som upprättar sitt prospekt i enlighet med amerikanska regler. 
 Om ett prospekt från ett land utanför  
 EES-området 
  blir godkänt i någon av medlemsstaterna gäller – för spridning av erbjudandet till andra medlemsländer – samma regler som gäller för spridande av prospekt som upprättas av en emittent med säte inom EU. Bestäm- melserna om räckvidden för godkännande, anmälningsförfarande och språkbestämmelser som det redogjordes för i föregående avsnitt blir alltså tillämpliga. 
 Kommissionen har möjlighet att anta genomförandeåtgärder beträffande prospekt från tredje land (utanför EES). 
 26  
 Den förord- ning som antagits innehåller dock inga bestämmelser avseende denna kategori av prospekt. 
  
 22 
  
 Artikel 23. 
  
 23 
  
 Artikel 20. 
  
 24 
  
 International Organization of Securities Commissions,  
  
 www.iosco.org 
 . Se exempelvis International Disclosure Standards for cross border offering and initial listings for foreign issuers, 1998. 
  
 25 
  
 Rådets motivering 5390/5/03, interinstitutionellt ärende: 2001/0117 (COD). Gemensam stånd- punkt antagen av rådet den 24 mars 2003 inför antagande om direktiv om prospekt. 
  
 26 
  
 Se artikel 20.3.Kommittéförfarandet framgår av artikel 24. 
  
 161 
 6 Ansvar för prospektet 
  
 6.1 
  
 Prospektansvaret skall regleras 
  
 Av artikel 6 i prospektdirektivet framgår att ansvaret för den information som lämnas i prospektet åtminstone skall åvila emit- tenten eller dess  
 förvaltnings-, 
  lednings- eller kontrollorgan, erbjudaren, den person som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad eller garanten, beroende på omständigheterna. Den eller de fysiska eller juridiska personer som är ansvariga skall klart anges i prospektet med uppgift om namn och befattning, eller beträffande juridiska personer, namn och säte, tillsammans med förklaringar angivna av dem om att enligt deras kännedom överens- stämmer den information som ges i prospektet med sakförhållan- dena och att någon uppgift som skulle påverka innehållet i prospektet inte har utelämnats. Nyssnämnda informationskrav återfinns även i förordningen, se punkten 1 i bilaga I,  
 III-V, 
  VII,  
 IX-XIII, 
  XVI och XVII till förordningen. 
 Medlemsstaterna skall vid införlivandet av bestämmelsen säker- ställa att deras lagar och andra författningar om civilrättsligt ansvar är tillämpliga på de personer som är ansvariga för den information som ges i prospektet. 
 Utredningen avser att återkomma till frågor som bl.a. rör juridiska personers ansvar för fel och brister i ett prospekt i sitt slut- betänkande. Inom ramen för detta betänkande har dock utred- ningen haft möjlighet att behandla vissa frågor rörande upprättande av prospekt och ansvar för prospekt, som har anknytning till andra förslag som lämnas. Utredningen har valt att redovisa dessa ställnings- taganden redan nu, för att prospektdirektivet därigenom skall kunna genomföras i sin helhet före den 1 juli 2005 i enlighet med vad som föreskrivs i direktivet. Det hade naturligtvis varit att föredra om utredningen hade kunnat behandla alla frågor rörande ansvar för prospektet i ett sammanhang, men detta har av tidsskäl inte varit möjligt. 
 163 
  
 Ansvar för prospektet 
  
 SOU 2004:95 
  
 6.2 
  
 Skyldigheten att upprätta prospekt 
  
 Gällande bestämmelser om prospekt innehåller vissa mindre skill- nader mellan bestämmelserna i aktiebolagslagen och lagen om handel med finansiella instrument när det gäller vem som är skyldig att upprätta ett prospekt. 
 Enligt 4 kap. 18 §, 5 kap. 16 § och 7 kap. 27 § i aktiebolagslagen åvilar skyldigheten att upprätta ett prospekt styrelsen i aktiebolaget, när ett publikt bolag eller en aktieägare i ett sådant bolag offentliggör eller på annat sätt till en vidare krets riktar inbjudan att förvärva aktier, teckningsrätter, skuldebrev, optionsbevis eller vinstandels- bevis utgivna av bolaget. Bestämmelserna ålägger således inte bolaget utan ett särskilt organ inom bolaget ansvaret att upprätta prospektet. Skyldigheten för styrelsen att upprätta ett prospekt även då en aktieägare säljer fondpapper som givits ut av bolaget har motiverats med att investerarna därigenom får tillgång till mer fullständig information, än om aktieägaren själv upprättade det. 
 Enligt 2 kap. 2 § i lagen om handel med finansiella instrument skall vid emission av fondpapper, som inte är inregistrerade eller föremål för ansökan om inregistrering vid en börs, utgivaren upp- rätta prospekt. Motsvarande krav uppställs i 5 kap. 1 § och 6 kap. 1 § i lagen om börs- och clearingverksamhet, som anger att vid en ansökan om inregistrering och notering av fondpapper skall en ansökan göras av den som har gett ut fondpapperna. Utgivaren skall vid inregistrering av fondpapper bifoga ett börsprospekt till ansökan, se 5 kap. 5 § sistnämnda lag. När det gäller erbjudanden om köp eller försäljning av finansiella instrument, som inte inkluderar emission av fondpapper, anges i 2 kap. 3 § lagen om handel med finansiella instrument att den som lämnar erbjudandet skall upprätta prospekt. Bestämmelserna pekar således inte ut något särskilt organ inom en juridisk person som ansvarigt för att upprätta ett prospekt. Det är dock den juridiska personens styrelse eller motsvarande ledande organ som har det övergripande ansvaret för att tillse att ett prospekt upprättas, när skyldighet föreligger för den juridiska personen att göra detta. 
 164 
  
 SOU 2004:95 
  
 Ansvar för prospektet 
  
 6.3 
  
 Informationskravet avseende ansvariga för prospektets innehåll, m.m. 
  
 Som redovisades i avsnitt 6.1 skall prospektet innehålla uppgift om vem eller vilka som är ansvariga för prospektets innehåll samt en försäkran från dessa. Motsvarande krav uppställs för närvarande i föreskrifter från Finansinspektionen avseende innehållet i börs- prospekt enligt 5 kap. 5 § lagen om börs- och clearingverksamhet och emissionsprospekt enligt 2 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument. 
  
 6.4 
  
 Ett aktiebolags organföreträdares ansvar för fel och brister i ett prospekt 
  
 I kapitel 1 har närmare redogjorts för gällande svensk rätt avseende ansvar för innehållet i ett prospekt. Som där nämnts föreslog Aktie- bolagskommittén i delbetänkandet från 1997 att bestämmelserna om prospekt i aktiebolagslagen skulle upphävas, då kommittén ansåg det olyckligt att den som avser att emittera eller sälja fondpapper skulle behöva beakta prospektregler i flera lagar. Som framgår ovan i kapitel 2.2. har utredningen samma uppfattning. Av betydelse i detta sammanhang är dock att Aktiebolagskommittén ansåg att upphävande av aktiebolagslagens prospektregler förutsatte en särskild bestämmelse om styrelses och revisors ansvar för emissionsprospekt. Kommittén anförde härvidlag följande. 
 1 
  
 Enligt aktiebolagslagen bereds aktietecknare eller annan i förevarande fall skydd genom bestämmelsen att styrelsen är skyldig att upprätta prospekt. Enligt 15 kap. 1 § ABL gäller nämligen att styrelseledamot, som uppsåtligen eller av oaktsamhet genom överträdelse av aktie- bolagslagen eller bolagsordningen skadar aktieägare eller annan, skall ersätta skadan. På grund av detta stadgande kan en styrelseledamot bli skadeståndsskyldig, om prospekt inte upprättats trots att skyldighet därtill förelegat enligt aktiebolagslagen eller sådant prospekt inte erhållit i lagen föreskrivet innehåll. Av 15 kap. 2 § ABL följer att skade- ståndsskyldighet även kan drabba revisor som medverkat vid tillkomsten av emissionsprospekt. 
 I den mån en aktieägare, som säljer ut aktier eller teckningsrätter under sådana förhållanden att prospektskyldighet föreligger, åberopar sig på uppgifter i prospektet, kan köparen på grund av köpeavtalet föra talan mot honom om skadestånd eller andra köprättsliga påföljder i anledning av fel eller brist i prospektet. Eftersom styrelsen enligt 
  
 1  
 SOU 1997:22 s. 228 ff. och SOU 2001:1 s. 260. 
 165 
  
 Ansvar för prospektet 
  
 SOU 2004:95 
  
 aktiebolagslagen är skyldig att upprätta prospektet, kan även i detta fall styrelsens ansvar aktualiseras enligt 15 kap. 1 § ABL. 
 Aktiebolagslagens regler innebär således att styrelsen kan åläggas skadeståndsskyldighet för skada, som vållas av överträdelse av prospekt- reglerna, även i de fall där ersättning av aktiebolagsrättsliga skäl inte kan utkrävas av bolaget. Frågan blir då, om ett avskaffande av aktie- bolagslagens prospektregler nödvändiggör särskilda bestämmelser om ansvar för styrelsen med avseende på prospekt. Ett sådant avskaffande medför nämligen att något skadeståndsansvar för styrelsen för fel eller brist i prospekt inte längre kan grundas på 15 kap. 1 § ABL som ju gäller överträdelser av den lagen eller bolagsordningen. 
 Eftersom styrelsen i andra angelägenheter än den löpande förvalt- ningen företräder bolaget, torde ett för ett aktiebolags räkning fram- taget prospekt som regel komma att upprättas av styrelsen även utan uttrycklig lagföreskrift därom. Något kontraktsförhållande föreligger inte mellan aktietecknare eller aktieköpare och styrelsen. Styrelsens skadeståndsansvar skulle därför bli att pröva enligt reglerna om utom- obligatorisk skadeståndsskyldighet. I den mån styrelsen förfarit brottsligt när den överträtt prospektbestämmelserna – t.ex. när överträdelsen utgjort ett led i ett svindleribrott – står det klart att styrelsen på grund av 2 kap. 4 § skadeståndslagen skall ersätta ren förmögenhetsskada som den åsamkar den som förlitat sig på uppgifter i prospektet. Har styrelsen visserligen förfarit oaktsamt men inte brottsligt, är läget mindre tydligt. I förarbetena till skadeståndslagen uttalades att 2 kap. 4 § inte var avsedd att utgöra någon ändring av gällande rätts principiella uppfattning att ersättning för ren förmögenhetsskada i utomkontr- aktuella förhållanden förutsatte att skadan vållats genom brott eller att skadeståndsskyldighet föreskrevs i lag. Paragrafen var dock inte avsedd att utgöra hinder för en rättsutveckling genom praxis i riktning mot ett vidgat ansvar för ren förmögenhetsskada. Den fick därför inte för- anleda motsatsslut (NJA II 1972 s. 609). I praxis där HD utvidgat ansvaret för ren förmögenhetsskada i utomkontraktuella förhållanden, har domstolen samtidigt understrukit att ersättningsskyldighet för ren förmögenhetsskada, som inte vållats genom brott, utanför kontrakts- förhållanden i princip kräver stöd i lag (NJA 1987 s. 692). I doktrinen har företrädare för den s.k. normskyddsläran för förevarande fall före- språkat ett vidare ansvar för ren förmögenhetsskada. Enligt deras uppfattning skall man vid prövningen av styrelsens ansvar för prospekt undersöka om prospektreglerna givits för att bereda ett direkt skydd åt investerare. Om så är fallet, bör styrelseledamot som av oaktsamhet åsidosatt prospektreglerna kunna åläggas skadeståndsskyldighet även utan uttryckligt lagstöd (White s.  
 315–316). 
  
 Enligt kommitténs mening talar visserligen skäl för att prospekt- reglerna i LHF utgör normer, avsedda att skydda investerare. Betraktar man dem däremot som offentligrättsliga, är det, som ovan nämnts, tydligt att åsidosättande av dem inte kan föranleda skadeståndsskyldig- het. Och även om man bedömer prospektreglerna som privaträttsliga synes det, med beaktande av den restriktiva ställning som svensk 
 166 
  
 SOU 2004:95 
  
 Ansvar för prospektet 
  
 skadeståndsrätt intar, inte tillrådligt att utgå från att domstolarna utan lagstöd skulle ålägga prospektansvariga utomkontraktuell ersättnings- skyldighet för ren förmögenhetsskada som de av oaktsamhet vållar genom överträdelse av de ifrågavarande prospektreglerna. Kommittén anser därför att ett upphävande av aktiebolagslagens prospektregler förutsätter en särskild bestämmelse om styrelses ansvar för emissions- prospekt. Genom en sådan bestämmelse blir det liksom i gällande rätt möjligt för den som lidit skada på grund av fel eller brist i emissions- prospekt att utkräva skadestånd av styrelsen i de fall där han på grund av aktiebolagsrättsliga regler inte kan rikta sitt anspråk mot bolaget. Styrelsens skyldighet att upprätta prospekt bör på samma sätt som i gällande rätt inträda även när det är fråga om att upprätta ett prospekt med erbjudande om försäljning åt en aktieägare. För en sådan ordning finns visserligen inga skadeståndsrättsliga skäl. Emellertid måste beaktas att den granskning som Finansinspektionen gör av prospekt enligt LHF är av formell natur och att ett åläggande för styrelsen att även i dessa fall upprätta prospektet torde bereda starkare garantier för prospektets riktighet än om aktieägaren själv får upprätta det. Styrelsens skyldighet att upprätta prospekt bör i likhet med vad som gäller enligt aktie- bolagslagen sanktioneras med skadeståndsskyldighet vid uppsåtlig eller oaktsam överträdelse av prospektskyldigheten. Att denna skadestånds- sanktion får betydelse för den konstitutionella kvalificeringen av prospektreglerna har kommittén konstaterat ovan. 
 Lagtekniskt kan skadeståndsbestämmelsen placeras i 15 kap. aktie- bolagslagen på motsvarande sätt som gäller beträffande bl.a. styrelse- ledamöters ansvar för överträdelse av tillämplig lag om årsredovisning. 
 Övervägandena beträffande möjligheten att utan lagstöd ålägga styrelseledamot ansvar utanför kontraktsförhållanden för ren förmögen- hetsskada, som inte vållats genom brott, äger motsvarande tillämpning på revisor som granskat prospektet. Även för en sådan revisor bör lagfästas en bestämmelse om skadeståndsskyldighet för culpöst åsidosättande av granskningsplikten. 
 Aktiebolagskommitténs förslag har remissbehandlats och i nu aktuellt avsnitt tillstyrkts eller lämnats utan erinran. 
 167 
  
 Ansvar för prospektet 
  
 SOU 2004:95 
  
 6.5 
  
 Överväganden 
  
 Utredningens förslag:  
 I lagen om handel med finansiella instru- ment bör intas reviderade regler om vem som är skyldig att upp- rätta ett prospekt. Huvudregeln bör vara att prospektet skall upprättas av den som ger ut de finansiella instrumenten som omfattas av prospektet. 
 Skadeståndsbestämmelserna i 15 kap. 1 och 2 §§ aktiebolagslagen och 16 kap. 1 och 2 §§ försäkringsrörelselagen bör även omfatta överträdelser av bestämmelserna om prospekt och uppköpserbjud- anden i lagen om handel med finansiella instrument. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Vid införlivandet av prospektdirektivet bör det i likhet med vad som nu är fallet enligt bestämmelserna i aktie- bolagslagen finnas lagregler som klargör vem som är skyldig att upprätta ett prospekt. Enligt utredningen bör prospektet vid erbjud- anden till allmänheten som innefattar emission av finansiella instru- ment och vid en ansökan om handel på en reglerad marknad av finansiella instrument upprättas av utgivaren, vilket således är i linje med vad som redan i dag är fallet enligt vad som anges i lagen om handel med finansiella instrument och lagen om börs- och clearing- verksamhet. Vid andra fall av erbjudanden bör som huvudregel den som lämnar erbjudandet vara ansvarig för att ett prospekt upprättas. Utredningen delar dock aktiebolagskommitténs bedömning att när en aktieägare säljer fondpapper som givits ut av ett aktiebolag under sådana förhållanden att prospektskyldighet föreligger, skall prospektet upprättas av bolaget. Denna princip har varit gällande under lång tid i Sverige och genom att bolaget skall upprätta prospektet torde investeraren normalt få en mer fullständig bild av bolaget, än om aktieägaren själv upprättade det, och som aktiebolagskommittén anförde beredas starkare garantier för prospektets giltighet. Bolaget bör som tidigare ha rätt att få ersättning från aktieägaren för kostnader i anledning av upprättandet av prospektet. 
 Vad gäller kraven i prospektdirektivet att de personer som är ansvariga för informationen i prospektet skall anges i detsamma och avge en försäkran avseende prospektets innehåll, återfinns dessa krav även i förordningen. Bestämmelserna i förordningen är direkt tillämpliga i svensk rätt. Några skäl att införa nämnda 
 168 
  
 SOU 2004:95 
  
 Ansvar för prospektet 
  
 bestämmelser i lagen om handel med finansiella instrument före- ligger därför inte. 
 När det gäller Aktiebolagskommitténs förslag om styrelsens och revisorers ansvar för prospekt är dessa enligt utredningen väl underbyggda och bör läggas till grund för lagstiftning, avseende dessa företrädares ansvar. Därigenom bibehålls och förstärks det skydd som för närvarande föreligger enligt reglerna i aktiebolags- lagen, då ansvarsbestämmelsen nu uttryckligen kommer att omfatta samtliga regler om prospekt och inte som nu endast de regler som återfinns i aktiebolagslagen. Ansvarsbestämmelsen bör även omfatta fel och brister i sådana uppköpserbjudanden som omfattas av de före- slagna reglerna i 2 a kap. lagen om handel med finansiella instrument. 
 Ovan redovisade överväganden bör även gälla skadestånds- bestämmelserna i försäkringsrörelselagen. 
 169 
  
 7 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 7.1 
  
 Befogenheter vid tillsynen 
  
 7.1.1 
  
 Direktivets bestämmelser 
  
 Som redan nämndes i kapitel 3 får den behöriga myndigheten ett antal befogenheter i det nya direktivet. Dessa anges i artikel 21. Den behöriga myndigheten skall ha alla befogenheter som den behöver för att fullgöra sina arbetsuppgifter, och skall åtminstone ha befogenhet att utföra de åtgärder som anges i artikel 21.3 och 21.4. 
 Åtgärderna innefattar rätt att få tillgång till upplysningar och handlingar, utföra inspektioner på plats, meddela ett tillfälligt eller permanent förbud för ett erbjudande till allmänheten eller handel på en reglerad marknad och förbjuda annonsering. Myndigheten skall exempelvis kunna kräva att det tas med kompletterande uppgifter i prospektet och att upplysningar lämnas av emittenten, företagsledning och revisorer. Myndigheten skall även kunna offentliggöra att en emittent inte har iakttagit sina skyldigheter. 
 Av artikel 25 i direktivet framgår att medlemsstaterna skall se till att lämpliga administrativa åtgärder kan vidtas eller administrativa sanktioner utdömas mot de ansvariga när bestämmelser i direktivet inte följs. Åtgärderna skall vara effektiva, proportionerliga och avskräckande. Vidare nämns att medlemsstaterna får tillåta att åtgärderna offentliggörs av myndigheten. Den skall dock ta hänsyn till huruvida offentliggörandet riskerar att skapa allvarlig oro på finansmarknaderna eller orsakar de berörda parterna oproportion- erligt stor skada. 
 I artikel 22 i direktivet finns bestämmelser om samarbete mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter. Myndigheterna skall bistå varandra och utbyta upplysningar, särskilt i de fall där en emittent har mer än en behörig hemlandsmyndighet därför att den har olika kategorier av finansiella instrument eller där godkännandet av ett 
 171 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 SOU 2004:95 
  
 prospekt överlämnats till en annan myndighet. Vidare anges att ett nära samarbete också skall ske i samband med krav på att meddela tillfälligt förbud mot eller förbjuda handel med finansiella instru- ment som handlas i olika medlemsstater så att lika villkor för marknadsplatser kan skapas och investerarskyddet säkras. När så bedöms lämpligt får den behöriga myndigheten i värdmedlems- staten begära hjälp av den behöriga myndigheten i hemmedlems- staten när ett ärende granskas. 
  
 7.1.2 
  
 Nuvarande bestämmelser med sanktioner avseende prospektregler 
  
 De befogenheter som Finansinspektionen har enligt gällande rätt avseende tillsyn av reglerna om prospekt är mer begränsade än de som föreskrivs i direktivet. Bestämmelserna återfinns i 6 kap. lagen om handel med finansiella instrument. Inspektionens möjligheter att begära in upplysningar framgår av 6 kap. 1 a §. Vidare kan i det fall någon underlåter att ge in ett prospekt till inspektionen för granskning inspektionen enligt 6 kap. 3 § 1 förelägga denne att göra rättelse genom att upprätta prospekt och lämnar in det till inspektionen. Inspektionen har även möjlighet att enligt 6 kap. 2 § 1 förelägga den som deltar eller medverkar i handel med ett finansiellt instrument att upphöra därmed. En förutsättning är att handeln strider mot kravet att den skall bedrivas så att allmänhetens förtroende för värdepappersmarknaden upprätthålls och enskilda kapitalinsatser inte otillbörligen äventyras. När Finansinspektionen meddelar ett föreläggande får inspektionen även förelägga vite. Inspektionen har dock ingen rätt att döma ut förelagt vite utan får ansöka hos länsrätten om detta. 
 I de flesta fall behöver inte inspektionen ansöka om att vite utdöms. Enligt vad som framkommit vid kontakter med inspek- tionen är det ofta fråga om att ta kontakt med den som lämnar erbjudandet för att göra denne uppmärksam på regelverket. Där- efter brukar erbjudandet avbrytas på eget initiativ och en ny process påbörjas i enlighet med gällande regler. Vidare har Finans- inspektionen i kraft av sitt mandat att godkänna prospekt kunnat begära in upplysningar. Såtillvida torde de nya befogenheterna inte betyda så mycket. Möjligheterna att meddela förbud om bestäm- melserna i direktivet har överträtts eller om det finns skälig anled- 
 172 
  
 SOU 2004:95 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 ning att anta detta ger dock inspektionen nya mer verkningsfulla verktyg vid tillsynsverksamheten. 
  
 7.1.3 
  
 Marknadsmissbruksutredningens genomgång av sanktionsavgifter 
  
 Marknadsmissbruksutredningen har gjort en genomgång av tidigare uttalanden av administrativa sanktionsavgifter, som är av betydelse även för denna utredning. Det finns därför skäl att i detta samman- hang redovisa genomgången. 
 1 
  
 Riktlinjer om sanktionsavgifter 
 För att tillgodose önskemålet att sanktionsavgifter utformas utifrån enhetliga principer ställde regeringen i förarbetena till bestämmelserna om förverkande i 36 kap. 4 § brottsbalken upp riktlinjer för hur sanktionsavgifter borde utformas (prop. 1981/82:142 s. 26). Rikt- linjerna godtogs av riksdagen. I riktlinjerna sägs bl.a. att avgifter bör förekomma endast inom speciella och klart avgränsade rättsområden. I den mån de används inom näringsregleringens område bör de vara knutna till särskilda föreskrifter som näringsutövarna har att iaktta i denna egenskap. Beroende på det aktuella rättsområdets karaktär bör det särskilt prövas om uppsåt eller oaktsamhet skall förutsättas för avgiftsskyldighet eller om denna skyldighet kan bygga på strikt ansvar. För att en konstruktion med strikt ansvar skall vara försvarbar från rättssäkerhetssynpunkt bör förutsättas att det finns starkt stöd för en presumtion om att överträdelser på området inte kan förekomma annat än som en följd av uppsåt eller oaktsamhet. Det bör inte före- ligga något hinder mot att låta avgiftsregler som i första hand riktar sig mot juridiska personer och straffrättsliga bestämmelser som riktar sig mot fysiska personer vara tillämpliga vid sidan av varandra. Åläggande av avgiftsskyldighet bör i viss utsträckning kunna överlämnas till en administrativ myndighet som är verksam på det aktuella området. I vissa fall är det emellertid lämpligt att överlämna prövningen till all- männa domstolar. Det gäller främst när avgiftsskyldigheten görs beroende av huruvida överträdelsen skett av uppsåt eller oaktsamhet och när reglerna är utformade på ett sådant sätt att det finns utrymme för betydande skönsmässiga bedömningar. I sådant fall kan sakkunniga administrativa myndigheter ges ställning som initiativtagare till eller part i domstolsprocessen. 
  
 1  
 Se avsnitt4.2.2 i SOU 2004:69. 
 173 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 SOU 2004:95 
  
 Exempel på avkriminalisering 
 Regeringen har vid olika tillfällen uttryckt uppfattningen att förseelser med lågt straffvärde bör avföras från det kriminaliserade området för att rättsväsendets resurser skall kunna användas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt (se t.ex. prop. 1994/95:23 Ett effektivare brottmåls- förfarande s. 52 ff). I samband med att straffsanktionen för brott mot anmälningsskyldigheten avskaffades uttalades också att detta låg väl i linje med denna uppfattning. Avgiftsskyldigheten utformades också med beaktande av de riktlinjer som redovisats i det föregående. Regeringen uttalade att normgivningskompetensen när det gäller regler om sanktions- avgifter är exklusivt förbehållen riksdagen varför de närmare förutsätt- ningarna för åläggande av avgiftsskyldighet bör framgå direkt av lag- texten. När det gällde frågan om huruvida prövningen av avgiftsskyldig- heten skulle ske i domstol eller av administrativ myndighet uttalade regeringen att de överträdelser det då var fråga om var sådana där det fick anses föreligga en presumtion för att åtminstone oaktsamhet före- låg. Som huvudregel borde man kunna utgå från att den personkrets det handlar om huvudsakligen känner till de regler som gäller på området. Regeringen ansåg därför inte att det kunde riktas någon invändning mot en övergång till strikt ansvar. Beslutanderätten kunde därför läggas på Finansinspektionen och genom rätten att överklaga inspektionens beslut till allmän förvaltningsdomstol kunde rättssäkerhets- aspekterna tillgodoses på ett tillfredsställande sätt (prop. 1995/96:215 s. 47 f). 
 Sanktionsavgifter vid brott i näringsverksamhet 
 I betänkandet Straffansvar för juridiska personer (SOU 1997:127) behandlades frågan om sanktionsavgifter kunde anses vara en lämplig eller möjlig väg för en allmän effektivisering av sanktionssystemet vid brott i näringsverksamhet. Utredningen uttalade bl.a. att det viktigaste skälet för att införa sanktionsavgifter är att lagstiftaren har velat öka efterlevnaden av reglerna inom särskilda områden. Det har varit fråga om en önskan att effektivisera tillämpningen så att avgiftshotet, till skillnad från vad som ibland gäller ett straffhot, framstår som över- hängande vid varje överträdelse. I princip eftersträvas automatik på det sättet att varje avvikelse från föreskrifterna leder till skyldighet att betala en avgift. Sanktionsavgifter har ofta förmodats medföra en bättre effektivitet eftersom de anses erbjuda en snabb, enkel och billig lösning på de problem som beivrandet av regelöverträdelser utgör. Ur effektivitetssynpunkt har det varit en fördel att skyldigheten att betala avgiften uppkommer utan att man behöver fastställa skuld hos någon och att avgifternas storlek kan bestämmas på ett schablonmässigt sätt. Det blir ofta möjligt att utforma tabeller där avgiftens storlek anges. Det antas att själva publiceringen skall ha preventiv effekt. Genom att sanktionsavgifter kan användas mot såväl fysiska som juridiska personer har det ansetts att en mer ändamålsenlig ansvarsfördelning kunnat uppnås och det har varit möjligt att använda avgiften för vinsteliminering. 
 174 
  
 SOU 2004:95 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 Genom att förvaltningsmyndigheter beslutar om avgifterna har en önskad omprioritering av rättsvårdande myndigheters resurser upp- nåtts och myndigheternas specialkunskaper har tagits till vara. Utred- ningen gjorde bedömningen att sanktionsavgifter kunde vara befogade när det gäller vissa slags särskilt frekventa lagöverträdelser som är bagatellartade eller av mindre allvarlig karaktär. Utredningen ansåg att sanktionsavgifter endast var ägnade att tillgodose intresset av effektivitet inom vissa särskilda avgränsade områden och uteslöt inte att det kunde gälla även områden där avgiftsskyldighet ännu inte förekom. Bedöm- ningen blev emellertid att en utveckling av sanktionsavgiftssystemet inte var en lämplig eller möjlig väg för en allmän effektivisering av sanktionssystemet vid brott i näringsverksamhet. 
 Frågans behandling i förarbetena till insiderstrafflagen 
 I samband med införandet av insiderstrafflagen behandlades frågan om ett administrativt sanktionssystem borde införas för att komplettera det straffrättsliga påföljdssystemet när det gäller insiderbrott. Finans- inspektionen och Ekobrottsmyndigheten hade i en rapport den 9 juli 1999 (Fi 1999:2477) pekat på att det fanns skäl som talade för att en sådan komplettering skulle kunna medföra en snabbare reaktion från samhällets sida än vad som tidigare var fallet. Vidare skulle det inne- bära att resurser hos polis- och åklagarmyndighet frigjordes och skulle kunna användas för bekämpning av annan brottslighet. I propositionen uttalades att en prövningen av gärningar enligt insiderlagen på admini- strativ väg skulle kräva att strikt ansvar infördes. Detta ansågs inte aktuellt vid insiderbrott, och inte heller vid insiderbrott med lågt straffvärde, vilket föreslagits vid remissbehandlingen. Att vid sidan av ett straffrättligt förfarande införa ett administrativt sanktionssystem kunde inte heller anses förenligt med svensk rättsordning. Regeringen anförde dock att det kunde finnas anledning att återkomma till frågan med hänsyn till det arbete som pågick inom EU med förslag till det nu föreliggande marknadsmissbruksdirektivet (prop. 1999/2000:109 s. 40 f). 
 175 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 SOU 2004:95 
  
 7.2 
  
 Överväganden avseende Finansinspektionens befogenheter, m.m. 
  
 Utredningens förslag:  
 Finansinspektionen får utökade befogen- heter avseende rätt att få tillgång till upplysningar och hand- lingar, utföra inspektioner på plats, meddela ett tillfälligt eller permanent förbud för ett erbjudande till allmänheten eller handel på en reglerad marknad, förbjuda annonsering, samt möjlighet att utdöma särskilda avgifter vid situationer där bestämmelserna om offentliggörande, annonsering eller handel på en reglerad marknad överträtts. 
 Direktivets bestämmelse om samarbete mellan medlems- staternas behöriga myndigheter fordrar inte särskild lagstiftning. 
 Bestämmelserna om överklagande bör ändras och särskilda regler om handläggning i domstol bör införas, för att klargöra hur olika typer av överklagade beslut bör hanteras. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Utredningen redovisar nedan sina överväganden beträffande de befogenheter som Finansinspektionen skall ges enligt prospektdirektivet. Många av befogenheterna är desamma som anges i marknadsmissbruksdirektivet och som nyligen varit föremål för prövning av marknadsmissbruksutredningen. 
 2  
 Det finns därför anledning att i det följande beakta nämnda utrednings förslag, i syfte att tillse att direktiven genomförs på samma sätt om det inte finns goda skäl som talar för en annan lösning. 
 Vissa befogenheter har redan berörts i anslutning till andra avsnitt. Att inspektionen enligt artikel 21.3. a i direktivet skall ha rätt att kräva att kompletterande uppgifter tas in i prospektet om det är nödvändigt för att skydda investerarna har behandlats i avsnitt 5.1. Möjligheten att enligt artikel 21.3 e förbjuda annonsering har behandlats i avsnitt 5.4.1. 
 Utredningen har vid sin genomgång av befogenheterna även funnit anledning att överväga om bestämmelserna om överklagande och handläggning av överklagade beslut i länsrätten bör ändras, och om särskilda bestämmelser om handläggningen i domstol bör införas. Övervägandena har resulterat i slutsatsen att vissa ändringar och tillägg bör göras. Utredningens bedömning och förslag i dessa delar kommenteras i kapitel 11, författningskommentaren. 
  
 2  
 Se direktiv 2003/6/EG och avsnitt 10 i SOU 2004:69. 
 176 
  
 SOU 2004:95 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 7.2.1 
  
 Rätten att begära upplysningar och få ta del av handlingar 
  
 Enligt artikel 21.3 b och c skall den behöriga myndigheten vid sin prövning om ett prospekt skall godkännas ha rätt att begära upp- lysningar och handlingar från emittenter, erbjudare, den som ansöker om upptagande till handel på en reglerad marknad, revisorer, företagsledning och finansiella mellanhänder. När det gäller företagsled- ning, revisorer och finansiella mellanhänder skall befogenheterna åtminstone omfatta möjligheten att kräva in upplysningar. 
 Enligt gällande rätt kan inspektionen i viss utsträckning få tillgång till upplysningar från företag som står under dess tillsyn, se exempelvis 6 kap. 1 § lagen om värdepappersrörelse och 11 kap. 1 § lagen om börs- och clearingverksamhet. Nämnda institut omfattas även av bestämmelsen i 6 kap. 1 a § lagen om handel med finansiella instrument. Med stöd av denna bestämmelse kan inspektionen även begära in upplysningar från vissa uppräknade juridiska personer. 
 För institut som står under inspektionens tillsyn samt juridiska personer finns således goda möjligheter för inspektionen att få de upplysningar och handlingar som den behöver vid sin granskning av ett prospekt. Beträffande övriga angivna personer i prospekt- direktivet krävs dock att bestämmelsen i 6 kap. 1 a § utvidgas till att omfatta även dessa personer, för att direktivet skall vara genomfört i denna del. Lagtexten bör förtydligas så att det där framgår att inspektionen även har rätt att ålägga någon att tillhandahålla handlingar. Denna skyldighet bör omfatta samtliga de juridiska och fysiska personer som inspektionen finner nödvändigt att rikta ett åliggande mot, för att kunna uppfylla sitt tillsynsansvar. 
 Utredningens förslag går i denna del således längre än vad som följer av direktivets minimiregler. Det kan dock antas att inspek- tionen i första hand kommer att rikta sina frågor till den som lämnat in ansökan, som därefter har att besvara frågorna genom att i vissa fall själv inhämta handlingar och upplysningar från andra personer. I förevarande fall riskerar ingivaren att prospektet inte godkännas av inspektionen, om upplysningarna inte tillhandahålls. Inspektionen torde därför inte ha anledning att vidta någon annan åtgärd om det inte finns särskilda skäl för detta. 
 Marknadsmissbruksutredningen har, mot bakgrund av bestäm- melsen i artikel 12.2. b i marknadsmissbruksdirektivet föreslagit att Finansinspektionen ges rätt att kalla en person till förhör, om detta behövs för att inspektionen skall kunna fullgöra sina uppgifter som 
 177 
 Finansinspektionens befogenheter SOU 2004:95 
 myndighet. 
 3  
 Utredningen delar marknadsmissbruksutredningens upp- fattning i denna del, och lämnar således samma förslag. 
 Om någon inte fullgör sina skyldigheter enligt 6 kap. 1 a § lagen om handel med finansiella instrument kan inspektionen enligt 6 kap. 3 § vid vite förelägga denne att göra rättelse. Utredningen föreslår att denna sanktionsmöjlighet nu skall omfatta även inspek- tionens nya befogenheter enligt förslaget till ny lydelse av 6 kap. 1 a §. För den enskilde innebär detta när det gäller en kallelse till förhör, att i det fall han inte inställer sig kan han vid vite föreläggas att göra rättelse. Inställer han sig trots detta inte till förhöret kan inspektionen vända sig till länsrätten för att få vitet utdömt. Vid handläggningen av denna fråga i länsrätten kan den enskilde då framföra sina skäl till varför han vägrat inställa sig, och, då det är fråga om en åtgärd av tvångsliknande karaktär, även begära muntlig förhandling. Sistnämnda möjlighet bör klarläggas genom att det införs en särskild bestämmelse om handläggningen i länsrätt i 7 kap. lagen om handel med finansiella instrument. 
  
 7.2.2 
  
 Rätten att utföra inspektioner på plats 
  
 Enligt artikel 21.4 d i prospektdirektivet skall den behöriga myndig- heten, efter att de finansiella instrumenten tagits upp till handel på en reglerad marknad, ha befogenhet att utföra inspektioner på plats, för att kontrollera att bestämmelserna i prospektdirektivet och förord- ningen följs. När så är nödvändigt enligt nationell lagstiftning får den eller de behöriga myndigheterna utnyttja denna befogenhet genom ansökan hos den behöriga rättsliga myndigheten och/eller i samarbete med andra myndigheter. 
 Bestämmelser om att den behöriga myndigheten skall ha rätt att utföra platsundersökningar finns även i andra direktiv avseende den finansiella sektorn som antagits eller kommer att antas inom kort. 
 4  
 I dessa direktiv ges dessutom den behöriga myndigheten mer vid- sträckta möjligheter att genomföra platsundersökningar, än vad som följer av bestämmelsen i prospektdirektivet. Enligt utredningen finns det mot denna bakgrund skäl att nu inte enbart behandla prospektdirektivets bestämmelse om möjligheten att utföra inspek- tioner på plats, utan istället om möjligt lämna förslag till en 
  
 3 
  
 SOU 2004:69 s. 139 f. 
  
 4 
  
 Se artikel 12.2 c i marknadsmissbruksdirektivet (2003/6/EG), artikel 50.2 c i MiFID (2004/39/EG) och artikel 20.4 i förslaget till öppenhetsdirektiv (se rådets dokument 8765/04 som innehåller en informell och inofficiell kodifierad version av direktivet). 
  
 178 
  
 SOU 2004:95 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 reglering som kan få allmän tillämpning avseende inspektionens möjligheter att utföra platsundersökningar. Utredningen har avse- ende denna fråga även samrått med utredningen om värdepappers- marknadsfrågor. 
 5 
  
 I förarbetena till lagen om värdepappersrörelse och lagen om börs- och clearingverksamhet har anförts att upplysningsskyldig- heten innebär att företagen är skyldiga att lämna upplysningar om sin verksamhet till inspektionen samt att upplysningsskyldigheten även innefattar en rätt att för inspektionen att göra platsunder- sökningar och ta del av handlingar. 
 6  
 Dessa lagar innehåller inte några uttryckliga bestämmelser som ger inspektionen rätt att utföra plats- undersökningar, utan dessa torde utföras med stöd av de uttalanden som gjorts i förarbetena. 
 Beträffande kreditinstitut har i 13 kap. 4 § lag om bank och finansieringsrörelse intagits en bestämmelse som uttryckligen anger att Finansinspektionen får, när inspektionen anser att det är nödvändigt, genomföra en undersökning hos ett kreditinstitut och vissa utländska kreditinstitut som inrättat filial i Sverige. Enligt 13 kap. 6 § nämnda lag har inspektionen även rätt att genomföra undersökningar hos andra företag, som har fått i uppdrag av ett kreditinstitut att driva någon del av institutets rörelse. Av för- arbetena framgår att Lagrådet, med hänvisning till 2 kap. 6 och 10 §§ regeringsformen, ifrågasatte hur långt möjligheterna att utföra undersökningar sträcker sig. Regeringen, som gjorde bedömningen att de bestämmelser som infördes var förenliga med regerings- formen, anförde att bestämmelserna innebar att Finansinspektionen genom en undersökning på plats kan inspektera alla aspekter av institutets verksamhet som inspektionen har tillsyn över. När det gäller möjligheten att göra undersökningar hos den som fått i uppdrag av institutet att driva någon del av institutets rörelse anförde regeringen att denna utvidgning är kopplad till institutets sätt att driva sin verksamhet och att vad som hade anförts om undersökningar hos kreditinstitut också gäller för uppdragstagarna. 
 7 
  
 Enligt utredningens uppfattning bör möjligheten för inspek- tionen att utföra platsundersökningar i företag under dess tillsyn uttryckligen framgå av lag. Att inspektionen skall ha denna möjlig- het gentemot företag som frivilligt valt att underkasta sig inspek- tionens tillsyn framstår för utredningen som naturligt. Men åtgärden är 
  
 5 
  
 Fi 2004:11 
  
 6 
  
 Se prop. 1990/91:142 s. 170 f och 1991/92:113 s. 131 och 206. 
  
 7 
  
 Prop. 2002/03:139, del 1, s. 544 f. och del 2 s. 151 f. 
  
 179 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 SOU 2004:95 
  
 i sig ingripande och det bör inte råda någon oklarhet att inspek- tionen kan utföra sådana undersökningar. Utredningen föreslår därför att det införs en ny bestämmelse i lagen om handel med finansiella instrument, 6 kap. 1 b §, som klargör detta. Några särskilda bestämmelser om när inspektionen bör utnyttja sin rätt att genomföra platsundersökningar avseende institut under tillsyn bör inte införas. Det kan antas att inspektionen alltid prövar om mindre ingripande åtgärder är tillräckliga för att inspektionen skall kunna utöva sin tillsyn på ett effektivt sätt. 
 När det gäller juridiska och fysiska personer, som inte står under inspektionens tillsyn enligt någon näringsrättslig lagstiftning, följer av vad som anförts ovan att inspektionen skall ha möjlighet att utföra platsundersökningar även hos dessa om detta är nödvändigt för att inspektionen skall kunna utöva sin tillsyn. Det kan antas att det endast vid mycket speciella omständigheter kan bli aktuellt för inspektionen att använda sig av denna möjlighet. Möjligheterna att begära in handlingar och upplysningar, kalla personer till förhör och utföra platsundersökningar hos institut under dess tillsyn bör regelmässigt utgöra tillräckliga verktyg för inspektionens tillsyns- verksamhet. Oavsett om utredningens bedömning är riktig eller inte finns dock anledning att noga överväga under vilka omständ- ligheter inspektionen skall kunna genomföra en platsundersökning hos personer som inte står under dess tillsyn. Regleringen skall uppfylla de rättssäkerhetskrav som uppställs i 2 kap. 6 och 10 §§ i regeringsformen. 
 Bestämmelser som ger en myndighet befogenhet att utföra platsundersökningar är inte ovanliga. Exempelvis finns bestämmelser i 8 § lagen (2004:16) om finansiell rådgivning till konsumenter, som ger Konsumentverket rätt att utföra platsundersökningar hos företag under dess tillsyn. 
 8  
 Vidare finns bestämmelser i  
 47–53 
  § § konkurrenslagen (1993:20). Av dessa bestämmelser framgår bl.a. att åtgärden endast får tillgripas om vissa särskilda omständigheter är vid handen och att beslutet att en platsundersökning skall genom- föras skall fattas av Stockholms tingsrätt på ansökan av Konkurrens- verket. 
 9  
 Därutöver finns bestämmelser om platsundersökningar exempelvis i 3 kap. taxeringslagen (1990:324). Här är utgångspunkten att taxeringsbesök och revisioner skall ske i samverkan med den som undersökningen avser, och att en platsunderökning får ske endast 
  
 8 
  
 Prop. 2002/03:133 s. 42 f och 57. 
  
 9 
  
 Prop. 1992/93:56 s. 108 ff. 
  
 180 
  
 SOU 2004:95 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 om den som undersökningen avser medger detta. 
 10  
 Möjlighet finns dock att med stöd av bestämmelserna i lag (1994:466) om särskilda tvångsåtgärder i beskattningsförfarandet genomföra undersökningen, även i de fall den som undersökningen avser motsatt sig detta. Beslut om åtgärden fattas i så fall av länsrätten. I lagens 4 § anges att beslut om åtgärd endast får fattas om skälen för åtgärden uppväger det intrång eller men i övrigt som åtgärden innebär för den enskilde. 
 Mot denna bakgrund bör Finansinspektionen i första hand söka få samtycke att genomföra platsundersökningen av den som undersökningen avser. I det fall denne vägrar att medverka bör inspektionen ha möjlighet att fatta beslut att ändå genomföra en platsundersökning. Beslutet bör dock inte kunna genomföras förrän det har vunnit laga kraft eller prövats av domstol. Finans- inspektionen skall när så har skett kunna begära handräckning av kronofogdemyndigheten för att genomföra åtgärden. 
 I de regelverk som berörts ovan finns regler som ger myndig- heterna rätt att under vissa omständigheter genomföra en plats- undersökning utan att den som ansökan berör först fått tillfälle att yttra sig. Utredningen kan inte finna att det finns skäl att införa denna möjlighet för Finansinspektionen. Detta gäller även om inspektionen skulle ha skäl att anta att undersökningen skulle förlora i betydelse om den som ansökan avser får tillfälle att yttra sig. Det allmännas intresse av att ge Skatteverket, Konkurrens- myndigheten, och därutöver exempelvis åklagar- och polismyndig- heten befogenheter i aktuellt avseende har uppenbarligen bedömts vara viktigare än intresset att skydda den personliga integriteten. Men när det gäller den tillsynsverksamhet som inspektionen bedriver, vilken enligt utredningens uppfattning definitivt är av stor betydelse och värde, kan det allmännas intresse inte anses väga lika tungt som intresset att skydda den personliga integriteten. Inspek- tionen har självfallet möjlighet att offentliggöra sitt beslut om att genomföra en platsundersökning, varvid allmänheten kommer att få kännedom om att en person inte vill medverka till att en undersökning sker. Utredningen vill i sammanhanget även erinra om att inspektionen exempelvis vid misstanke om marknadsmiss- bruk kan överlämna upplysningar till Ekobrottsmyndigheten, som har behörighet att genomföra undersökningar utan att den som ansökan berör först fått tillfälle att yttra sig. 
  
 10  
 Prop. 1993/94:151 s. 76 ff. jfr s. 69 f. 
 181 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 SOU 2004:95 
  
 7.2.3 
  
 Rätten att förbjuda ett erbjudande eller handel med finansiella instrument 
  
 Det förekommer att en emittent eller annan genom en annons eller på något annat sätt riktar ett erbjudande till allmänheten att för- värva finansiella instrument, utan att först har fått prospektet godkänt och registrerat hos Finansinspektionen. I förevarande fall kan inspektionen enligt gällande rätt vidta den åtgärden att enligt 6 kap. 3 § lagen om handel med finansiella instrument förelägga emittenten att ge in ett prospekt till inspektionen för granskning. 
 Genom prospektdirektivet får nu inspektionen nya befogen- heter. Enligt artikel 21.3 d), f) g) och h) i direktivet skall den behöriga myndigheten kunna meddela ett tillfälligt förbud för ett erbjudande till allmänheten eller ett upptagande till handel på en reglerad marknad, om inspektionen har skälig anledning anta att bestämmelserna i prospektdirektivet har överträtts. Inspektionen kan även meddela ett permanent förbud, om den finner att bestämmelserna har överträtts. Befogenheterna kan således utnyttjas såväl i en situation som beskrevs i första stycket, och även i andra situationer, exempelvis där en emittent underlåter att registrera och offentliggöra ett tillägg till prospektet trots att ny väsentlig information framkommit. Direktivet bör i denna del genomföras genom att när det gäller ett erbjudande till allmänheten en ny bestämmelse införs i 6 kap. lagen om handel med finansiella instrument. Bestämmelsen bör även omfatta de situationer då ett prospekt upprättats i anledning av upptagande av finansiella instrument till handel på en reglerad marknad, men dessa instrument ännu inte blivit föremål för handel. När det gäller befogenheterna att enligt artikel 23.3 g) och h), tillfälligt eller permanent stoppa handeln på en reglerad marknad avseende ett visst finansiellt instrument, bör gällande bestämmelser i 10 kap. lagen om börs- och clearingverksamhet anses uppfylla de krav som direktivet ställer. 
 11 
  
 Bestämmelserna om förhandsgranskning av ett prospekt är viktiga för att säkerställa att ett prospekt innehåller den information som krävs. Om någon bryter mot denna regel sker överträdelsen antingen av uppsåt eller av oaktsamhet, och utgör enligt utred- ningens mening en allvarlig överträdelse som kan skada tilltron till värdepappersmarknaden. Detsamma gäller det fall där den som lämnar ett erbjudande inte gör ett tillägg till prospektet när så krävs, eller bryter mot reglerna om offentliggörande. En investerare 
  
 11  
 Jfr SOU 2004:69 s. 142 f. 
 182 
  
 SOU 2004:95 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 skall kunna utgå från att den som riktar ett erbjudande till all- mänheten har uppfyllt gällande krav på förhandsgodkännande, offentliggörande och informationskrav. Mot denna bakgrund bör befogenheterna att kunna stoppa handeln kompletteras med en möjlighet för inspektionen att kunna ålägga den som bryter mot nämnda regler en särskild avgift. De regelbrott som redovisats måste anses väl lämpade att prövas inom ramen för administrativa sanktioner och Finansinspektionen har erfarenhet av att handlägga ärenden där sådana sanktioner kan komma att åläggas någon. Inspektionen måste vidare anses väl lämpad att som tillsynsmyn- dighet avseende de finansiella marknaderna i förevarande fall kunna bedöma om det finns skäl att ålägga någon en särskild avgift, och förfarandet bör därigenom även bli effektivare än om det redan i första instans hanterades av domstol. 
 Utgångspunkten bör vara att en särskild avgift bör tas ut. Vid fastställande av den särskilda avgiftens storlek bör inspektionen ta särskild hänsyn till om och i vilken omfattning överträdelsen kan antas ha påverkat allmänhetens förtroende för värdepappers- marknaden. Vidare bör vid bestämmandet av avgiftens storlek hänsyn tas till om den som lämnar erbjudandet vidtagit rättelse efter att inspektionen meddelat ett förbud för erbjudandet. 
 I detta sammanhang bör prövas om inspektionens nuvarande rätt att, i det fall någon inte ger in ett prospekt till inspektionen för granskning förelägga denne att göra rättelse genom att upprätta prospekt och lämna in detta till inspektionen, bör behållas. Då inspektionen nu ges uttrycklig befogenhet att stoppa ett erbjudande i det fall någon inte gett in prospektet till inspektionen för gransk- ning, torde inte längre något behov finnas att rikta något före- läggande till den som är skyldig att upprätta prospektet. Inspek- tionens nya befogenhet framstår dessutom som betydligt mer verk- ningsfull än möjligheten att förelägga någon att vidta rättelse enligt gällande rätt. Den som har fått se sitt erbjudande stoppat av inspektionen torde dessutom ha ett starkt incitament att självmant vidta rättelse och påbörja processen på nytt och då på rätt sätt i enlighet med gällande regler. 
 183 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 SOU 2004:95 
  
 7.2.4 
  
 Övriga befogenheter enligt direktivet 
  
 Enligt artikel 21.3 i) i prospektdirektivet skall den behöriga myn- digheten ha befogenhet att offentliggöra det faktum att en emittent inte har iakttagit sina skyldigheter. Vidare anges i artikel 25.2 att den behöriga myndigheten skall kunna offentliggöra varje åtgärd som har vidtagits eller sanktion som har använts före överträdelser av bestämmelserna i direktivet. Utredningen kan inte se att Finans- inspektionen skulle vara förhindrad att vidta nämnda åtgärder enligt nu gällande regler. Bestämmelserna fordrar således enligt utredningens bedömning inte någon särskild lagstiftning för att genomföras. 
 I artikel 21.4 a, b och c finns bestämmelser som föreskriver att den behöriga myndigheten, efter det att de finansiella instrumenten som omfattas av ett prospekt upptagits till handel på en reglerad marknad, skall ha vissa befogenheter. Där anges att myndigheten skall kunna kräva att emittenten låter investerarna ta del av all väsentlig information som kan tänkas påverka bedömningen av ett finansiellt instrument som har tagits upp på en reglerad marknad, för att skydda investerarna eller för att säkerställa att marknaden fungerar störningsfritt. Vidare skall myndigheten ha behörighet att meddela eller begära att den berörda reglerade marknaden meddelar ett tillfälligt förbud för handeln med ett finansiellt instrument, om emittentens ställning är sådan att handeln skulle skada invest- erarnas intressen. Slutligen skall den behöriga myndigheten ha behörighet att tillse att de emittenter som har noterade värde- papper följer bestämmelserna om information och språk i artiklarna 102 och 103 i direktiv 2001/34/EG och att alla medlemsstaters investerare behandlas lika i informationsgivningen. 
 Bestämmelser om informationsplikt återfinns i 5 kap. 2 § och 6 kap. 2 § lagen om börs- och clearingverksamhet samt i före- skrifter från Finansinspektionen, FFFS 1995:43. Bestämmelserna omfattar de situationer som beskrivs i artikel 21.4 a och c, med den skillnaden att den primära skyldigheten att agera åligger den reglerade marknaden. I sin tillsyn över börser och auktoriserade marknadsplatser har dock inspektionen möjlighet att agera i det fall marknadsplatsen inte följer sina skyldigheter enligt regelverket. Mot denna bakgrund bör gällande regler anses uppfylla de krav som direktivet ställer. 
 Bestämmelser om handelsstopp finns i 10 kap. lagen om börs- och clearingverksamhet. Det är börsen eller den auktoriserade 
 184 
  
 SOU 2004:95 
  
 Finansinspektionens befogenheter 
  
 marknadsplatsen som primärt har rätt att besluta om handelsstopp. I bestämmelsen anges att ett sådant beslut skall fattas, om allmän- heten inte har tillgång till information om ett visst finansiellt instrument på lika villkor eller inte i tillräcklig omfattning har till- gång till information om utgivaren, eller om det finns särskilda skäl. För den händelse att en börs eller auktoriserad marknadsplats inte meddelar ett sådant beslut har även Finansinspektionen en uttrycklig rätt att meddela ett handelsstopp. Dessutom kan inspek- tionen även vid sin tillsyn kontrollera att beslut om handelsstopp är befogade. Mot denna bakgrund skulle kunna hävdas att de svenska reglerna uppfyller direktivets krav. För undvikande av tveksamhet bör dock 10 kap. 1 § ändras, på så sätt att det i bestämmelsen uttryckligen framgår att handeln kan stoppas om emittentens ställning är sådan att handeln skulle skada investerarnas intressen. 
 I artikel 22 i prospektdirektivet finns bestämmelser som reglerar samarbete och informationsutbyte mellan de behöriga myndig- heterna. Utredningen har övervägt huruvida bestämmelserna fordra särskild lagstiftning, men gjort bedömningen att så inte är fallet. Om behov skulle uppkomma att införa regler som ger stöd för inspektionens agerande i enlighet med prospektdirektivet kan sådana regler tas in i förordningen (1996:596) med instruktion för Finansinspektionen. 
 12 
  
 Som nämnts i avsnitt 5.6.1. har Finansinspektionen i vissa fall skyldighet att ingripa beträffande erbjudanden eller upptaganden till handel av finansiella instrument, som har godkänts av en an utländsk behörig myndighet. Detta följer av artikel 23 i prospekt- direktivet. I första hand skall inspektionen, i egenskap av värd- landsmyndighet, kontakta den behöriga myndighet som godkänt prospektet och redovisa sina iakttagelser. Om överträdelsen eller oegentligheterna i samband med erbjudandet eller upptagandet till handel ändå fortsätter, skall inspektionen, efter att ha underrättat hemlandsmyndigheten, vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda investerarna och informera kommissionen om sådana åtgärder snarast möjligt. Enligt utredningens uppfattning krävs ingen ytterligare lagstiftning än den som föreslås i avsnitt  
 7.6.1-7.6.3 
  ovan för att genomföra artikel 23 i direktivet. 
  
 12  
 Marknadsmissbruksutredningen har i denna del gjort samma bedömning vid sin prövning av mot- svarande bestämmelser i marknadsmissbruksdirektivet, artikel 16, se SOU 2004:69 s. 71. Jfr prop. 1992/93:90 s.42 och prop. 1994/95:50 s.134 f. 
 185 
  
 8 
  
 Särskilda regler om uppköpserbjudanden, m.m. 
  
 8.1 
  
 Allmänt om uppköpserbjudanden 
  
 Utredningen har i avsnitt 2.3 och 2.5.1. redogjort för vissa konse- kvenser av bestämmelserna i prospektdirektivet när det gäller upp- köpserbjudanden. Som där nämnts är direktivets tillämpningsområde för erbjudanden snävare än vad som följer av gällande svenska regler om prospekt eftersom den svenska lagstiftningen även om- fattar erbjudanden till allmänheten om  
 köp  
 av finansiella instru- ment. Exempel på det sistnämnda fallen av erbjudanden är situa- tioner där någon genom ett uppköpserbjudande erbjuder sig att förvärva finansiella instrument från allmänheten och som vederlag erbjuder antingen finansiella instrument eller kontant betalning. 
 Om betalningen utgörs av fondpapper som emitteras i samband med uppköpserbjudandet omfattas emissionen för närvarande av bestämmelserna i 2 kap. 2 § lagen om handel med finansiella instrument och  
 17–18 
  kap. i FFFS 1995:21, samt bestämmelserna om prospekt i aktiebolagslagen i det fall emittenten är ett aktie- bolag. Om enbart kontant betalning erbjuds, omfattas erbjudandet av bestämmelsen i 2 kap. 3 § lagen om handel med finansiella instrument. I det sistnämnda fallet finns inga bestämmelser i lag eller föreskrifter avseende den information som ett sådant prospekt skall innehålla. 
 Näringslivets Börskommitté har utfärdat regler om offentliga erbjudanden, som bl.a. innehåller bestämmelser om vilken information som det prospekt som skall upprättas i anledning av erbjudandet skall innehålla. Reglerna avser såväl det fall betalningen utgörs av finansiella instrument som i det fall det utgörs av kontant betal- ning. 
 1  
 Reglerna är tillämpliga vid offentliga erbjudanden som riktas till innehavare av finansiella instrument i svenska aktiebolag som är 
  
 1  
 Näringslivets Börskommittés regler rörande offentliga erbjudanden om aktieförvärv  
 (2003-09-01), 
  se avsnitt V, Bestämmelser om utformning av prospekt m.m., samt bilagan. 
 187 
  
 Särskilda regler om uppköpserbjudanden, m.m. 
  
 SOU 2004:95 
  
 noterade på svensk börs eller auktoriserad marknadsplats. 
 2  
 Syftet är att reglerna skall följas och tillämpas av samtliga aktörer på den svenska värdepappersmarknaden. Reglerna är dock formellt endast bindande för de bolag som är noterade på Stockholmsbörsen, Nordic Growth Market och Aktietorget, då de utgör en del av de bestämmelser som ett noterat bolag har att följa enligt villkoren i noteringsavtalet. 
 Europaparlamentet och rådet antog i april 2004 ett direktiv om uppköpserbjudanden,  
 take-over 
  direktivet. 
 3  
 Regeringen har tillsatt en särskild utredare som skall lämna förslag till hur  
 take-over 
  direktivet skall genomföras i svensk rätt. 
 4  
 I artikel 6.3 i direktivet finns bestämmelser som anger vilken information som den erbjudande- handling, som skall upprättas av budgivaren vid ett uppköpserbjud- ande, åtminstone skall innehålla. Enligt artikel 21 i  
 take-over 
  direktivet skall detta vara genomfört av medlemsstaterna senast den 20 maj 2006. Bestämmelserna i prospektdirektivet skall vara genomförda senast den 1 juli 2005. 
 När en budgivare som ersättning erbjuder nyemitterade finansiella instrument, vanligtvis aktier, innefattar en sådan situation såväl ett erbjudande att förvärva finansiella instrument av allmänheten som ett erbjudande att sälja finansiella instrument till samma krets. En nyemission av finansiella instrument som riktar sig till allmänheten faller som huvudregel in under prospektdirektivets tillämpnings- område. Emellertid framgår av artikel 4.1 b och 4.2 c i prospekt- direktivet att ett prospekt inte skall upprättas när ett erbjudande av finansiella instrument görs för att dessa instrument skall utgöra ersättning vid ett uppköp. Däremot finns det en skyldighet att upp- rätta ett dokument, som den behöriga myndigheten anser innehålla information som är likvärdig med den i ett prospekt, med beaktande av vad som krävs enligt gemenskapslagstiftningen. Syftet med bestäm- melsen torde således vara att reglera vad som skall gälla när båda direktiven kan bli tillämpliga. Med likvärdig handling avses enligt utredningens uppfattning den erbjudandehandling som skall upp- rättas i samband med ett uppköpserbjudande. Någon handling betitlad prospekt behöver således inte upprättas. 
  
 2 
  
 Aktiemarknadsnämnden har i några uttalanden berört innebörden av begreppet offentligt erbjudande, se AMN 1998:7 och 2001:17. 
  
 3 
  
 Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/25/EG av den 21 april 2004 om uppköpserbjudanden. 
  
 4 
  
 Dir. 2004:38. 
  
 188 
  
 SOU 2004:95 
  
 Särskilda regler om uppköpserbjudanden, m.m. 
  
 8.2 
  
 Förslag till regler avseende uppköpserbjudanden 
  
 Utredningens förslag:  
 Särskilda regler om information som skall lämnas i samband med ett uppköpserbjudande bör träda i kraft samtidigt som de nya reglerna om prospekt. Prospekt- reglerna avseende godkännande, offentliggörande, annonsering, tillägg och ansvar för prospekt bör äga motsvarande tillämpning vid ett uppköpserbjudande. 
  
 Skälen för förslaget:  
 När de nya lagreglerna avseende prospekt träder i kraft kommer dessa inte att omfatta uppköpserbjudanden. Beträffande kontanterbjudanden synes i och för sig inga hinder föreligga mot att införa särskilda nationella bestämmelser som föreskriver att ett prospekt skall upprättas i sådana situationer. Dessa bestämmelser kommer dock att behöva upphävas i samband med att  
 take-over 
  direktivet genomförs. Till detta kommer att prospektdirektivet såvitt avser uppköpserbjudanden där vederlaget utgörs av finansiella instrument särskilt föreskrivit att i detta fall något prospekt inte behöver upprättas. I stället kan en likvärdig handling upprättas. Handlingen skall granskas av den behöriga myndigheten. För en budgivare torde det framstå som ologiskt att vid ett kontanterbjudande behöva följa särskilda regler om vad ett prospekt skall innehålla, men vid ett erbjudande där vederlaget utgörs av finansiella instrument särskilda regler om en likvärdig handling. 
 Mot denna bakgrund synes en mer naturlig lösning vara att redan nu införa enhetliga regler om uppköpserbjudanden, som anger vissa minimikrav avseende erbjudandehandlingens innehåll oavsett om vederlaget utgörs av finansiella instrument eller kontant betalning. Erbjudandehandlingen utgör då den likvärdiga handling som den behöriga myndigheten skall granska enligt artikel 4.1 b och 4.2 c i prospektdirektivet. Då artikel 4.1 b uppställer ett krav på att en likvärdig handling skall upprättas vid alla former av övertaganden genom ett erbjudande om utbyte av värdepapper, bör reglerna om uppköpserbjudanden omfatta alla offentliga erbjudanden. Således blir reglerna tillämpliga oavsett om den juridiska person vars finansiella instrument omfattas av erbjudandet, har givit ut finansiella instrument som är föremål för handel på en reglerad marknad eller inte. 
 189 
  
 Särskilda regler om uppköpserbjudanden, m.m. 
  
 SOU 2004:95 
  
 Vid införandet av särskilda regler om uppköpserbjudanden bör som en utgångspunkt endast regler om erbjudandehandlingens innehåll införas, då sådana regler anknyter till artikel 4.1 b och 4.2 c i prospektdirektivet. Bestämmelserna bör i avvaktan på resultatet av den särskilda utredningen avseende genomförandet av  
 take-over 
  direktivet utgöras av de minimiregler som återfinns i artikel 6.3 i nämnda direktiv. När det gäller erbjudanden där ersättningen utgörs av finansiella instrument bör dock, för att uppfylla kravet på en likvärdig handling, krävas att budgivaren ser till att kom- pletterande information lämnas. Denna information bör uppfylla de krav som ställs avseende olika kategorier av finansiella instru- ment i förordningen. Erbjuds en ersättning i form av aktier skall således erbjudandehandlingen innehålla de uppgifter som framgår av bilaga  
 I-III 
  till förordningen, i tillämpliga delar. Därigenom upp- ställs samma krav vid en emission av finansiella instrument till all- mänheten som görs utan samband med ett uppköpserbjudande som sådana som görs inom ramen för ett sådant erbjudande. 
 De bestämmelser om godkännande, offentliggörande, annonsering, tillägg och ansvar som föreslås gälla avseende prospekt bör äga motsvarande tillämpning avseende ett uppköpserbjudande. Kraven bör vara desamma oavsett om den handling som skall upprättas är ett prospekt eller en erbjudandehandling. 
  
 8.3 
  
 Upprättande av ett särskilt dokument vid vissa fusioner 
  
 Enligt artikel 4.1 c och 4.2 d i prospektdirektivet skall ett prospekt inte upprättas vid ett erbjudande till allmänheten eller ett upp- tagande till handel på en reglerad marknad, när finansiella instru- ment erbjuds, tilldelas eller skall tilldelas i samband med en fusion. Detta gäller dock under förutsättning att det föreligger ett dokument som den behöriga myndigheten anser innehålla information som är likvärdig med den i ett prospekt, med beaktande av vad som krävs enligt gemenskapslagstiftningen. Enligt utredningen torde informa- tionen i dokumentet för att kunna bedömas som likvärdigt med den i ett prospekt behöva uppfylla de krav som uppställs i förord- ningen; om de finansiella instrument som erbjuds, tilldelas eller skall tilldelas utgörs av aktier blir bilaga  
 I-III 
  till förordningen tillämplig. 
 190 
  
 SOU 2004:95 
  
 Särskilda regler om uppköpserbjudanden, m.m. 
  
 Bestämmelser om fusion återfinns i 14 kap. aktiebolagslagen och 15 a kap. försäkringsrörelselagen. Av bestämmelserna framgår att vid en fusion kan betalningen utgå i form av aktier i det över- tagande bolaget eller pengar. Några bestämmelser om skyldighet att upprätta ett prospekt vid en fusion finns inte. Däremot finns det bestämmelser om att en fusionsplan skall upprättas vid en fusion och den information som fusionsplanen skall innehålla. Kraven avseende information är dock inte så omfattande som de krav som uppställs i förordningen. 
  
 8.4 
  
 Ny bestämmelse avseende upprättande av ett särskilt dokument vid vissa fusioner 
  
 Utredningens förslag:  
 En ny bestämmelse om skyldighet att upprätta ett särskilt dokument vid vissa former av fusioner bör införas i aktiebolagslagen och försäkringsrörelselagen. 
  
 Skälen för förslaget:  
 Prospektdirektivets bestämmelser avseende upprättande av ett särskilt dokument vid vissa fusioner har ingen motsvarighet i gällande rätt. En särskild bestämmelse måste således införas för att prospektdirektivet i denna del skall anses genomfört i Sverige. 
 Enligt utredningens mening framstår det som lämpligt att bestäm- melsen införlivas i svensk rätt genom en ny lagbestämmelse i 14 kap. aktiebolagslagen respektive 15 a kap. försäkringsrörelse- lagen, där andra bestämmelser om fusion finns samlade. Bestäm- melsen har inte heller något naturligt samband med övriga regler som föreslås införas i lagen om handel med finansiella instrument. 
 Ansvaret att upprätta dokumentet och inge detta till Finans- inspektionen bör åläggas styrelserna för överlåtande, och vid absorp- tion, övertagande bolag. Det är inget som hindrar att dokumentet utgörs av fusionsplanen, under förutsättning att denna innehåller all den information som krävs för att den skall anses likvärdig med ett prospekt. Det bör noteras att skyldigheten enligt artikel 4.1 c och 4.2 d i prospektdirektivet att upprätta ett dokument aldrig blir aktuell vid sådana fusioner där ett helägt dotterbolag skall gå upp i moderbolaget, eftersom vid en sådan fusion några finansiella 
 191 
  
 Särskilda regler om uppköpserbjudanden, m.m. 
  
 SOU 2004:95 
  
 instrument inte emitteras och moderbolaget får anses ha full insyn i dotterbolaget. 
 Finansinspektionen bör åläggas att avge ett skriftligt yttrande över sin granskning. Om granskningen har utmynnat i att inspektionen har funnit att dokumentets innehåll är likvärdigt med den information som skall finnas i ett prospekt som upprättas vid en emission av aktier, är det tillräckligt att inspektionens yttrande innehåller denna informa- tion. I annat fall bör inspektionen närmare utveckla på vilka på punkter dokumentet inte har bedömts likvärdigt. 
 Dokumentet och yttrandet bör hållas tillgängliga under minst en vecka före den bolagsstämma som skall fatta beslut om godkännande av fusionsplanen, se 14 kap. 10 § aktiebolagslagen och 15 a kap. 10 § försäkringsrörelselagen. 
 I det fall ersättningen vid en fusion utgörs av kontant betalning finns inte någon bestämmelse i prospektdirektivet att en särskild handling skall upprättas eller att den behöriga myndigheten skall granska denna handling. Sådana fusioner där ersättningen utgörs av kontant betalning uppvisar dock likheter med sådana uppköps- erbjudanden där den ersättning som erbjuds är kontanter. Aktie- marknadsnämnden har diskuterat huruvida ett prospektkrav bör uppställas när kontant ersättning lämnas vid fusioner, men funnit att något sådant krav inte bör ställas.  
 5  
 Nämnden uttalade dock att fusionsplanen måste utformas så att den ger samma information som i tillämpliga delar skall lämnas vid kontanterbjudanden enligt NBK:s  
 take-over 
  regler. Utredningen anser att någon särskild lagreglering avseende skyldighet att upprätta prospekt inte bör införas när kontant betalning lämnas vid en fusion. Frågan får anses väl omhändertagen av självreglering. 
  
 5  
 Aktiemarknadsnämndens uttalande 2004:2. 
 192 
 9 Övergångsbestämmelser 
 Samtliga förslag till ändringar i lagen om handel med finansiella instrument och ändringarna i övriga lagar föreslås träda i kraft den 1 juli 2005, som är den dag då prospektdirektivet enligt artikel 29 skall vara genomfört. 
 I fråga om ändringarna i lagen om handel med finansiella instru- ment och lagen om börs- och clearingverksamhet bör vidare före- skrivas att för de ansökningar om godkännande och registrering av prospekt som inkommit före den 1 juli 2005 gäller äldre bestäm- melser. Detta innebär exempelvis att en emittent som fortlöpande emitterar räntebärande finansiella instrument inom ramen för ett emissionsprogram och fått ett prospekt avseende detta program godkänt före de nya bestämmelsernas ikraftträdande, inte behöver få ett nytt prospekt godkänt enligt de nya reglerna förrän emissionsramen har utnyttjats till fullo eller prospektet till följd av andra villkor upphört att gälla. Detsamma gäller i det fall emittenten ger in prospektet före den 1 juli 2005 och först efter detta datum får prospektet godkänt. 
 193 
 10 Konsekvenser av förslagen 
  
 10.1 
  
 Ekonomiska konsekvenser 
  
 10.1.1 
  
 Utökade krav på innehållet i ett prospekt 
  
 De nya reglerna om prospekt är mer omfattande än tidigare. Det ställs i allmänhet större krav på information som skall lämnas i prospekten än vad som för närvarande är fallet. Detta gäller särskilt vid erbjudanden avseende olika former av derivat som warranter. Större krav på information innebär sammantaget mer arbete och därmed högre kostnader för att upprätta ett prospekt. 
 Ett vanligt företag eller aktieägare som söker kapital genom att vända sig till allmänheten eller som ansöker om att få sina finansiella instrument upptagna till handel på en reglerad marknadsplats torde dock inte märka någon större skillnad i arbetet med att upprätta ett prospekt när de nya reglerna träder i kraft. Många företag vänder sig ytterst sällan till kapitalmarknaden och det är för dessa företag således en ovanlig upplevelse att genomgå en process som resulterar i ett prospekt. Om informationskraven då är mer omfattande än vad som är fallet redan idag torde inte ha någon avgörande betydelse. Processen som skall gås igenom för att upprätta ett prospekt är redan krävande för företaget, särskilt om företaget genomför såväl ett erbjudande till allmänheten som ett upptagande till handel av finansiella instrument. Merkostnaden för denna grupp är inte oväsentlig men knappast av den art att antalet emissioner eller ansökan om upptagande till handel minskar. 
 Däremot kommer banker och andra kreditinstitut samt företag som finansierar sin verksamhet via kapitalmarknaderna att behöva upprätta mer omfattande prospekt i sin emissionsverksamhet, vilket kan leda till ökade kostnader. Visserligen är förfarandet tänkt att kunna hållas på en rimlig nivå genom upprättande av s.k. grund- prospekt eller med hjälp av prospekt som består av olika dokument. Uppdateringen av dokumenten kommer dock att kräva insatser som går 
 195 
  
 Konsekvenser av förslagen 
  
 SOU 2004:95 
  
 utöver nu gällande bestämmelser. Hos dessa företag finns dock en vana och betydande expertis när det gäller upprättande av prospekt, som bör få till följd att kostnaderna inte ökar i alltför stor omfattning. 
 Fördelen med de nya reglerna är att det kommer att bli enklare att genomföra ett erbjudande eller upptagande till handel i flera  
 EES-stater 
  samtidigt. Företagen och instituten får genom ett starkt förenklat förfarande tillgång till stora delar av den europeiska kapitalmarknaden. I takt med att marknaderna integreras kommer bestämmelserna att underlätta för aktörerna på området. Detta torde på sikt få positiva konsekvenser för kapitalförsörjningen. 
 Skyddet för investerarna stärks genom att de får mer utförlig information att grunda sina beslut på. 
  
 10.1.2 
  
 Konsekvenser för små företag 
  
 När det gäller små företag och andra företag som är onoterade kommer dessa med stor sannolikhet att drabbas av ökade kostnader för att upprätta ett prospekt. Nya kraven på ett prospekts innehåll för dessa bolag är i allt väsentligt desamma som för noterade bolag. Mindre bolag och onoterade bolag har tidigare kunnat upprätta prospekt som inte har haft samma grundläggande krav på information. 
 1  
 Dessa bolag jämställs nu med noterade företag som normalt har bättre tillgång till de resurser som krävs för den process det innebär med ett erbjudande till allmänheten. Bördan att upprätta ett prospekt enligt de nya reglerna kommer således att vara mest kännbar för de mindre företagen. 
 De mindre bolagen kommer emellertid att kunna använda de undantag från prospektlagstiftningen som blir mer generösa genom de nya reglerna. Ett erbjudande kan exempelvis vända sig till färre än 100 personer och/eller till s.k. kvalificerade investerare utan att ett prospekt behöver upprättas. Dessa undantagsbestämmelser är tydligare och i vissa avseenden mer generösa än nu gällande bestämmelser (se kapitel 1). Att ett mindre företag kan vända sig till kvalificerade investerare och de ytterligare 100 personerna utan att behöva upprätta ett prospekt enligt dessa bestämmelser är en klar förbättring för dessa företag (se också författningskommentaren till 2 kap. 2 § i kapitel 11). 
  
 1  
 Prospekt för onoterade företag har hittills kunnat upprättas i enlighet med 17 kap. i Finans- inspektionens föreskrifter om prospekt FFFS 1995:21 
 196 
  
 SOU 2004:95 
  
 Konsekvenser av förslagen 
  
 En viss risk finns dock att riskkapitalförsörjningen via erbjud- anden till en större allmänhet kommer att minska för denna typ av företag. En finansieringskälla mindre får förstås negativa konsekvenser för riskkapitalförsörjningen vilket också är samhällsekonomiskt negativt. Denna risk uppvägs dock av att mängden erbjudanden som blir prospektpliktiga minskar. 
 Ett sätt att motverka de negativa effekterna för små företag skulle eventuellt kunna vara att införa ett register över kvalificerade investerare som diskuterades i kapitel 2. Utredningen förordar dock inte att ett sådant register införs i detta sammanhang. Skälen till det framgår av avsnitt 2.6. 
  
 10.2 
  
 Finansinspektionens arbete 
  
 10.2.1 
  
 Utökat ansvar 
  
 Finansinspektionen kommer att få ett utökat ansvar med anledning av de nya reglerna. Inspektionen skall granska och godkänna prospekten i enlighet med de regler som finns i direktivet. Den kommer också att få ett utvidgat tillsynsansvar. De främsta skälen till att de nya reglerna ställer utvidgade krav på inspektionen är att: 
  
 den granskning som idag sker av börsprospekt hos framför allt Stockholmsbörsen kommer att överföras till Finansinspek- tionen, 
  
 s.k. erbjudandeprospekt (inklusive warrantprospekt) kommer att bli betydligt mer omfattande och behöva granskas mer ingående, 
  
 utökade krav på innehållet i samtliga kategorier av prospekt, vilket medför att granskningen tar längre tid, 
  
 en allmän höjning av ambitionsnivån vid prospektgranskningen, 
  
 utökad tillsyn med anledning av de nya reglerna om annonsering och, 
  
 utökade sanktionsmöjligheter kommer att leda till mer arbete, särskilt om sanktionsmöjligheterna till följd av olika aktörers agerande måste tillämpas ofta. 
  
 Dessutom förväntas en viss ökad belastning under en övergångs- period då nya rutiner måste trimmas in och frågor från allmänheten och ingivare av prospekt kan förväntas öka. 
 Samtidigt bör det beaktas att ett antal prospekt som idag granskas kommer att bortfalla när företagen kan rikta erbjudanden 
 197 
  
 Konsekvenser av förslagen 
  
 SOU 2004:95 
  
 till kvalificerade investerare och till en krets av 100 personer utan att behöva upprätta ett prospekt. Det är svårt att bedöma hur många prospekt som bortfaller, men det torde emellertid innebära lättnader eftersom små erbjudanden dessutom för närvarande tar relativt stora resurser i anspråk hos Finansinspektionen. Små erbjudanden brukar enligt uppgift från inspektionen vara för- hållandevis arbetskrävande eftersom de ofta är ofullständiga och en större mängd av kompletteringar behövs. 
 Sammantaget kommer emellertid de nya reglernas omfattning och ökade krav på prospektens innehåll att innebära att Finans- inspektionen får ett utökat ansvar för prospektgranskning och uppföljning av regelverket samt tillsyn. 
  
 10.2.2 
  
 Nuvarande och kommande resursbehov 
  
 Nuvarande organisation för prospektgranskning hos Finansinspek- tionen består av 3,5 årsarbetskrafter för granskning och en års- arbetskraft för tillsyn och uppföljning och utveckling av prospekt- regleringen. På Stockholmsbörsen arbetar personal motsvarande 1 årsarbetskraft med att granska börsprospekt (börsens börsfähig- hetsgranskning i samband med marknadsnoteringar är inte inräknad). 
 Finansinspektionens egen bedömning är att tillkommande resurs- behov uppgår till fem personer varav fyra personer kommer att syssla med prospektgranskning och en person med tillsyn och uppföljning av regelarbetet i enlighet med Lamfalussymodellen. Till detta kommer också motsvarigheten till den tjänst som f.n. finns hos Stockholmsbörsen. Sammantaget motsvarar antalet personer som krävs i den nya organisationen för prospektgranskning, tillsyn och regeluppföljning i så fall 10,5 årsarbetskrafter. 
 Den angivna organisationen för prospektgranskning betecknar Finansinspektionen som en startorganisation och vill inte utesluta att ett allmänt ökat krav från omvärlden på bättre prospekt- granskning kan kräva ytterligare resurser i framtiden. Resurs- behovet som har redovisats här är dessutom beräknade utifrån ett normalläge. I tider av stor efterfrågan på godkännande av prospekt eller i samband med omfattande prospekt kan det komma att krävas mer resurser. För detta ändamål kan det eventuellt bli nödvändigt för Finansinspektionen att hyra in konsulter. 
 Därtill kommer ökade krav på  
 IT-resurser. 
  Finansinspektionen kommer enligt det nya prospektdirektivet att årligen ta emot och 
 198 
 SOU 2004:95 Konsekvenser av förslagen 
 lagra ett dokument från ca 500 företag som har upptagit finansiella instrument till handel på reglerad marknad. Dokumenten skall innehålla eller referera till viss information som bolaget offent- liggjort till de finansiella marknaderna under de senaste 12 månaderna. Vidare kommer inspektionen att på sin hemsida hålla en förteckning över samtliga prospekt som godkänts under den senaste tolvmånaders- perioden (se avsnitten 4.7 och 5.2). För upprättande av datarutiner för att hantera detta uppkommer enligt inspektionen en engångskostnad om 1 000 000 kr och för det löpande underhållet av informationen en kostnad om 1 000 000 kr per år. 
 Beräknat resursbehov för Finansinspektionen framgår av nedan- stående tabell. Praxis är att räkna 1 000 000 kr per tjänst. Då ingår alla omkostnader som lokaler, resor, utbildning etc. 
  
 Tabell  
 Beräknade resurser för Finansinspektionen 
  
 Nuvarande granskning av prospekt 
  
 3,5 personer 
  
 3 500 000 
  
 Nuvarande tillsyn och regeluppföljning 
  
 1 person 
  
 1 000 000 
  
 Summa nuvarande kostnad 
  
 4 500 000 
  
 Motsvarande resurs hos Stockholmsbörsen 
  
 1 person 
  
 1 000 000 
  
 Tillkommande för granskning av prospekt 
  
 4 personer 
  
 4 000 000 
  
 Tillkommande för tillsyn och regeluppföljning 
  
 1 personer 
  
 1 000 000 
  
 Utökade  
 IT-resurser 
  
 1 000 000 
  
 Summa tillkommande resurser 
  
 7 000 000 
  
 Summa årliga resurser för prospekt 
  
 11 500 000 
  
 IT - upprättande av nya rutiner 
  
 1 000 000 
  
 Nuvarande beräknade kostnader för granskning av prospekt och tillsyn och regeluppföljning hos Finansinspektionen är 4 500 000 kr. Kostnaden för tillkommande resurser är 7 000 000 kr inklusive IT och Stockholmsbörsens kostnader för granskning av börsprospekt. Den sammanlagda årliga kostnaden för att granska prospekt och bevaka regeluppföljning och tillsyn beräknas bli 11 500 000 kr. 
  
 10.2.3 
  
 Finansiering av Finansinspektionens verksamhet 
  
 I finansieringshänseende bör man skilja på granskning av prospekt och en allmän tillsyn som följer av prospektreglerna. Granskningen av prospekt finansieras via direkta avgifter från dem som lämnar in 
 199 
  
 Konsekvenser av förslagen 
  
 SOU 2004:95 
  
 ett prospekt om godkännande. Tillsynen finansieras via myndig- hetens anslag som går via statsbudgeten. Det är dock i praktiken företagen under tillsyn som finansierar inspektionens tillsynsverk- samhet, då dessa betalar in avgifter som i allt väsentligt motsvarar inspektionens anslag. 
 2  
 Ökade anslag till inspektionen över stads- budgeten innebär således regelmässigt ökade avgifter för de företag som står under inspektionens tillsyn. 
 3 
  
 Finansinspektionens verksamhet för granskning av prospekt skall sedan början av år 2004 helt finansieras via avgifter. Av förordning (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos Finansinspektionen framgår det i 1 § att avgifter som tas ut enligt förordningen skall täcka Finansinspektionens kostnader för pröv- ning av ansökningar och anmälningar inom inspektionens ansvars- område. Av bilagan till förordningen framgår det att prospekt- granskning är en sådan verksamhet. 
 Avgifterna är 7 300 kr för nyemissionsprospekt och 1 700 kr för erbjudandeprospekt. 
 4  
 Dessa avgifter kommer att behöva höjas för att Finansinspektionen skall kunna finansiera granskningen av prospekt genom avgifter. De avgifter som idag täcker 3,5 personer måste i framtiden antagligen minst dubbleras för att täcka de tillkommande 5 personerna som Finansinspektionen anser behövs för granskning av prospekt. 
 De utökade avgifterna kan eventuellt verka hämmande på den krets som upprättar prospekt. Utredningen anser att det bör finnas en lämplig avvägning mellan storleken på avgifter för att få ett prospekt godkänt och de resurser som läggs ned på granskningen. Det bör inte vara så att avgifternas nivå blir så höga att det får en avskräckande inverkan på finansiering av företag via erbjudanden till allmänheten eller för ansökan om upptagande till handel på en reglerad marknad. Kostnaden för att få ett prospekt godkänt skall dock inte överdrivas i jämförelse med andra kostnader som följer med ett erbjudande till allmänheten eller vid en ansökan om upptagande till handel. Kostnaderna torde bara vara kännbara för de mindre företagen med små resurser. Dessa kommer å andra sidan – som nämnts – att i mindre utsträckning behöva få sina prospekt godkända. 
  
 2 
  
 Förordning (2002:1042) om årliga avgifter för finansiering av Finansinspektionens verksamhet. 
  
 3 
  
 Det har i olika sammanhang diskuterats om kostnaderna för inspektionens tillsynsverk- samhet i alla delar skall bekostas av instituten under dess tillsyn, se exempelvis SOU 2004:69 s.183. 
  
 4 
  
 Förordningen (2001:911) om avgifter för prövning av ärenden hos Finansinspektionen, 4 § och bilagan. 
  
 200 
  
 SOU 2004:95 
  
 Konsekvenser av förslagen 
  
 Sannolikt måste avgiftstabellens olika poster ändras så att den speglar den granskning som följer av den nya lagstiftningen. Hur posterna skall förändras bestäms som idag av regeringen efter för- slag från Finansinspektionen. 
 Den verksamhet som inte får finansieras via avgifter finansieras via statsbudgeten. Verksamheten med regeluppföljning och tillsyn samt utökade  
 IT-resurser 
  beräknas bli 3 000 000 kr vilket således kommer att finansieras via statsbudgeten. Dessutom tillkommer ett extra anslag på 1 000 000 kr för uppbyggnad av  
 IT-resurser. 
  Som redogjorts för ovan betalar dock företagen under tillsyn in mot- svarande avgifter till en särskild inkomsttitel på statsbudgeten. 
  
 10.3 
  
 Allmän översyn av ökad reglering 
  
 Till marknadsmissbruksutredningen var bifogat ett särskilt yttrande, där kritik framfördes mot att utredningen inte i tillräcklig grad analyserat motivet till och konsekvenserna av sina förslag. I denna utredning finns inte heller någon sådan analys av det slag som efterfrågades i yttrandet. 
 Det kan dock ifrågasättas om det är lämpligt att inom ramen för en enskild utredning, som har som huvudsaklig arbetsuppgift att genomföra ett redan antaget  
 EG-direktiv, 
  göra en sådan analys. Nya prospektregler är dessutom bara ett av flera nya lagstiftnings- initiativ som tagits på värdepappersområdet under senare år. Som framgått av utredningen pågår för närvarande en ytterligare utred- ning för genomförande av ett direktiv med samma övergripande syfte som prospektdirektivet, dvs. att skapa en integrerad marknad för finansiella tjänster och kapital inom EU, och ytterligare direktiv skall sannolikt genomföras under de närmaste åren. Den analys som efterfrågas bör enligt utredningens uppfattning göras innan direktiven antas, eller av en särskild utredning med uppgift att göra en övergripande utredning som omfattar en samlad bedömning av alla nya regler. Vid en sådan bedömning vore det intressant att få de frågor som ställs i det särskilda yttrandet belysta. 
  
 10.4 
  
 Övriga konsekvensanalyser 
  
 Några andra effekter på de områden som räknas upp i 15 § kom- mittéförordningen (1998:1474) finns inte. Inte heller förutses några andra negativa effekter på samhällsfunktioner eller samhälls- intressen. 
 201 
 11 Författningskommentar 
  
 11.1 
  
 Förslaget till lag om ändring i aktiebolagslagen (1975:1385) 
  
 1 kap. 4 § 
 Bestämmelsens  
 första och andra stycke  
 har ändrats, för att bättre överensstämma med bestämmelserna i prospektdirektivet och 2 kap. lagen om handel med finansiella instrument. Ett privat aktie- bolag eller innehavare av finansiella instrument i ett sådant bolag får inte rikta ett erbjudande till allmänheten att teckna eller köpa finansiella instrument utgivna av bolaget. Möjlighet finns dock att vända sig till kvalificerade investerare och till ytterligare högst 100 personer. Begreppet kvalificerad investerare har definierats i 1 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument. När det gäller publika aktiebolag blir reglerna i 2 kap. lagen om handel med finansiella instrument tillämpliga. Med finansiella instrument avses i detta sammanhang i likhet med gällande rätt aktier eller teckningsrätter i bolaget eller av bolaget utgivna skuldebrev eller optionsbevis. 
 I  
 tredje stycket  
 har en redaktionell ändring gjorts, i syfte att tillse att samma begrepp används i denna bestämmelse i fråga om platsen för handeln som vid publika erbjudanden eller upptagande till handel av finansiella instrument. 
 7 kap. 21 § 
 I bestämmelsen har en hänvisning till 4 kap. 18 och  
 20–25 
  §§ i aktiebolagslagen om emissionsprospekt strukits, då dessa bestäm- melser enligt utredningens förslag skall upphävas. Samtliga bestäm- melser om prospekt kommer enligt förslaget i stället att återfinnas i lagen om handel med finansiella instrument. Ändringen i bestäm- melsen innebär dock ingen skillnad i sak. Av 2 kap. 1 § sistnämnda 
 203 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 lag framgår att ett prospekt skall upprättas vid erbjudanden till allmänheten. I det fall ett aktiebolag överlåter egna aktier genom ett erbjudande till allmänheten, blir aktiebolaget således skyldigt att upprätta ett prospekt. Av 2 kap. 2 § lagen om handel med finansi- ella instrument framgår dock att i vissa fall kan undantag från prospektskyldigheten föreligga. 
 14 kap. 1 a § 
 Bestämmelsen är ny och grundar sig på artikel 4.1 c och 4.2 d i prospektdirektivet. Den har kommenterats i avsnitt 8.3 och 8.4. 
 Enligt  
 första stycket  
 skall vid en fusion, i det fall ersättningen utgår i form av aktier, ett särskilt dokument upprättas. Dokumentets innehåll skall vara likvärdigt med innehållet i ett prospekt, som upprättas vid ett erbjudande till allmänheten av aktier. Av 2 kap. 1 § lagen om handel med finansiella instrument framgår att ett prospekt inte behöver upprättas, om en likvärdig handling enligt 14 kap. 1 a § aktiebolagslagen har upprättats. I det fall den som är skyldig att upprätta en likvärdig handling inte gör detta, och inte heller upp- rättar ett prospekt enligt lagen om handel med finansiella instru- ment, innebär detta ett åsidosättande av såväl reglerna i aktie- bolagslagen som av reglerna i lagen om handel med finansiella instrument. I det fall någon lider ekonomisk skada till följd av denna underlåtenhet finns möjlighet att begära ersättning enligt 15 kap. 1 § aktiebolagslagen. Vidare kan Finansinspektionen agera enligt bestämmelserna i 6 kap. lagen om handel med finansiella instrument. 
 Av  
 andra stycket  
 framgår att Finansinspektionen skall avge ett skriftligt yttrande över sin granskning. Om dokumentet bedöms vara likvärdigt med innehållet i ett prospekt behöver yttrandet endast innehålla denna upplysning. I annat fall bör inspektionen utveckla på vilka punkter dokumentet inte har bedömts vara likvärdigt. 
  
 Tredje stycket  
 anger den minsta tid som dokumentet och Finans- inspektionens yttrande måste finnas tillgängliga före den bolags- stämma då respektive bolag skall fatta beslut om fusionsplanen. 
 204 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 15 kap. 1 § 
 Utredningens överväganden finns redovisade i avsnitt 6.4. Ändringen är föranledd av att bestämmelserna om emissionsprospekt i aktiebolags- lagen upphävs och avser att klargöra att organföreträdarna blir skyldiga att ersätta ren förmögenhetsskada som de vållar genom att överträda reglerna i 2 kap. eller 2 a kap. lagen om handel med finansiella instrument. Genom hänvisningen till denna paragraf i 15 kap. 2 § aktiebolagslagen kommer skadeståndsansvaret att gälla även bolagets revisorer. 
 Som framgår av avsnitt 2.2 föreslår utredningen att aktiebolags- lagens bestämmelser om prospekt upphävs, och att samtliga regler om prospekt samlas i en och samma lag, lagen om handel med finansiella instrument. 
  
 11.2 
  
 Förslaget till lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713) 
  
 1 kap. 11 § 
 Jfr kommentaren till 1 kap. 4 § aktiebolagslagen. 
 6 a kap. 21 § 
 Jfr kommentaren till 7 kap. 21 § aktiebolagslagen. 
 15 a kap. 1 a § 
 Jfr kommentaren till 14 kap. 1 a § aktiebolagslagen. 
 16 kap. 1 § 
 Jfr kommentaren till 15 kap. 1 § aktiebolagslagen. 
 205 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 11.3 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:980) om handel med finansiella instrument 
  
 1 kap. 1 § 
 I bestämmelsen har införts ett antal nya definitioner. Dessa har i huvudsak hämtats från artikel 2 i prospektdirektivet. Artikeln innehåller fler definitioner än de som intagits i bestämmelsen. Utredningen har gjort den bedömningen att övriga begrepp som definieras antingen har kunnat behandlas i andra lagbestämmelser eller i motiven till dessa, eller att begreppen måste anses så självklara att några särskilda definitioner inte behöver intas i svensk lag för att direktivet skall anses genomfört i dessa delar. 
 Definitionen av uppköpserbjudande har sin förebild i mot- svarande definition i  
 take-over 
  direktivet. Definitionen av reglerad marknad är hämtad från artikel 4.14 i direktivet om marknader för finansiella instrument, MiFID. Sådana multilaterala handelsplatt- formar,  
 MTF-plattformar, 
  som definieras i artikel 4.15 i sistnämnda direktiv omfattas således inte av definitionen av reglerad marknad. 
 De nya definitionerna kommenteras i anslutning till de lagrum där de återfinns i lagtexten. Många av definitionerna är svårtill- gängliga. Utredningen har dock gjort den bedömningen att definitioner är nödvändiga för tolkningen av övriga bestämmelser. 
 2 kap. 1 § 
 Paragrafens  
 första stycke  
 innehåller det grundläggande kravet att ett prospekt skall upprättas när finansiella instrument erbjuds till allmänheten eller upptas till handel på en reglerad marknad. Ett prospekt skall upprättas oavsett om det är fråga om nyemitterade finansiella instrument eller instrument som redan har utgivits. Det avgörande är om erbjudandet riktar sig till allmänheten. 
 Med ett erbjudande till allmänheten av finansiella instrument avses enligt artikel 2.1 d i prospektdirektivet ett meddelande till personer, oavsett form och medium, som innehåller tillräcklig information om villkoren för erbjudandet och de finansiella instru- ment som erbjuds för att en investerare skall ha förutsättningar att fatta beslut om att teckna eller köpa de finansiella instrumenten. Ett typexempel är när ett publikt aktiebolag genomför en före- trädesemission. Ett annat exempel är när stiftare av ett aktiebolag genom annonsering på en hemsida vänder sig till allmänheten för 
 206 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 att finna investerare som vill delta vid bildandet av bolaget. Andra situationer när ett erbjudande bör anses lämnat är när en annons innehåller uppgift om att ett prospekt finns tillgängligt eller att den som lämnar erbjudandet skickar brev eller  
 e-post 
  till en krets av personer, exempelvis medlemmar i en idrottsklubb, aktieägarna i ett bolag eller invånarna i en kommun. Som följer av andra och tredje stycket och innehållet i 2 § finns dock undantag från skyldigheten att upprätta ett prospekt. 
 Begreppet reglerad marknad har definierats i 1 kap. 1 §. I Sverige finns två kategorier av marknadsplatser som faller in under begreppet reglerad marknad, börs och auktoriserad marknadsplats. När det gäller utländska reglerade marknader framgår av artikel 47 i MiFID att varje medlemsstat skall upprätta en förteckning över de reglerade marknader för vilka de är hemmedlemsstat och översända denna till övriga medlemsstater och till kommissionen. Varje ändring av denna förteckning skall översändas på motsvarande sätt. Kommissionen skall även offentliggöra en förteckning över samtliga reglerade marknader. 
 1  
 Således finns goda möjligheter för den intresserade att få tillgång till information om vilka marknads- platser som har bedömts vara reglerade marknader. 
 Enligt utredningens förslag föreligger inte någon skyldighet att upprätta ett prospekt vid sådana erbjudanden till allmänheten, där någon riktar ett erbjudande om att köpa finansiella instrument från en krets av innehavare. Så är fallet vid ett uppköpserbjudande. Vid en sådan situation skall dock en erbjudandehandling upprättas, enligt vad som föreskrivs i 2 a kap. 1 §. Denna handling skall, i det fall den ersättning som lämnas utgörs av finansiella instrument, i princip innehålla samma information som skall finnas i ett prospekt. 
 I  
 andra och tredje stycket  
 har införts undantag från skyldigheten att upprätta prospekt. Dessa undantag, som har behandlats i avsnitt 2.4.3 och 2.5, är tillämpliga såväl när ett prospekt skall upprättas vid ett erbjudande till allmänheten eller vid upptagande till handel av finansiella instrument. Ytterligare undantag från skyldigheten att upprätta prospekt vid ett erbjudande till allmänheten finns i 2 kap. 2 § och vid upptagande till handel i 2 kap. 3 och 4 §§. 
 I  
 andra stycket första punkten  
 slås fast att prospektskyldighet inte föreligger i de fall de finansiella instrumenten inte är överlåtbara, vilket exempelvis är fallet med många av de derivat som upptagits till handel på Stockholmsbörsen. 
  
 1  
 En motsvarande bestämmelse fanns i artikel 16 i 93/22/EEG av den 10 maj 1993 om investeringstjänster inom värdepappersområdet. 
 207 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 Beträffande undantagen i  
 andra stycket andra och tredje punkten  
 motiveras dessa av att regler med samma syfte redan finns i lagen om investeringsfonder. En grundläggande förutsättning för att undantagen skall bli tillämpliga att det fondbolag som förvaltar fonden har erhållit tillstånd enligt lagen om investeringsfonder, eller annars är behörig att bedriva verksamhet här i landet med stöd av  
  
 UCITS-direktivet 
  
 2 
  
 . 
  
  Utredningen har ansett det befogat att undanta angivna fonder och företag, då det för varje investerings- fond skall finnas en aktuell informationsbroschyr och ett aktuellt faktablad. Dessa handlingar skall bl.a. innehålla den information som krävs för att man skall kunna bedöma fonden och den risk som är förenad med att investera i den, och uppfyller således samma syfte som ett prospekt. Samtliga företag som har erhållit tillstånd att driva verksamhet i enlighet med  
  
 UCITS-direktivet 
  
  är skyldiga att upprätta en informationsbroschyr och ett faktablad. Som framgår av tredje punkten kan dock även andra företag få tillstånd enligt lagen om investeringsfonder. Under förutsättning att dessa företag erhållit tillstånd av Finansinspektionen och tillhandahåller handlingar som innehåller information som motsvarar innehållet i en informations- broschyr eller ett faktablad, krävs inte att dessa företag upprättar ett prospekt. Handlingarnas innehåll behöver som framgår av lag- texten inte exakt motsvara innehållet i en informationsbroschyr eller ett faktablad. Syftet är att Finansinspektionen vid sin till- ståndsprövning enligt lagen om investeringsfonder skall ha ett visst utrymme att göra en bedömning om informationen är tillräcklig. 
  
 Vad gäller undantaget i  
 andra stycket fjärde punkten,  
 som redan tidigare har funnits i svensk rätt, har dessa instrument undantagits från prospektdirektivets tillämpningsområde och utredningen har inte funnit några starka skäl för att låta dessa instrument omfattas av särskilda nationella regler om prospektskyldighet. 
 I  
 andra stycket femte punkten  
 finns ett undantag från prospekt- skyldighet vid uppköpserbjudanden. Utredningen har berört detta undantag i avsnitt 2.3, 2.5.1, 8.1. och 8.2, och föreslagit att i en sådan situation skall en särskild erbjudandehandling upprättas enligt bestämmelserna i 2 a kap. 
  
 Andra stycket sjätte punkten  
 undantar erbjudanden av aktier i samband med en fusion. Utredningen har dock föreslagit att det vid en sådan situation skall upprättas ett särskilt dokument som 
  
 2  
 Rådets direktiv 85/611/EEG av den 20 december 1985 om samordning av lagar och andra författningar som avser företag för kollektiva investeringar i överlåtbara värdepapper, senast ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/108/EG. 
 208 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 skall granskas av Finansinspektionen. Denna handling skall innehålla information som är likvärdig med innehållet i ett prospekt. De närmare övervägandena i denna del har redovisats i avsnitt 8.4 och kommentaren till 14 kap. 1 a § aktiebolagslagen. 
 Undantagen i  
 tredje stycket  
 har sin grund i att angivna emittenter måste anses ha en sådan kreditvärdighet att det inte kan anses motiverat att uppställa krav på prospektskyldighet, vid emissioner av de finansiella instrument som omfattas av undantagen. Det bör dock understrykas att prospektskyldighet föreligger i det fall angivna emittenter säljer ut exempelvis ett innehav av aktier i ett hel- eller delägt bolag, om inte något annat undantag från prospektskyldig- het blir tillämpligt. 
 I  
 fjärde stycket  
 anges att en emittent kan välja att upprätta ett prospekt i de situationer som anges i tredje stycket. Om emit- tenten väljer att göra detta blir övriga bestämmelser i lagen om handel med finansiella instrument tillämpliga, exempelvis bestäm- melserna om prospektets innehåll samt godkännande och offentlig- görande av ett prospekt. Om ett prospekt upprättas frivilligt enligt denna regel så får de finansiella instrumenten spridas över gränserna på samma sätt som om ett prospekt upprättats enligt direktivets övriga regler. Genom fjärde stycket genomförs artikel 1.3 i prospektdirektivet. 
 2 kap. 2 § 
 Bestämmelsen innehåller ytterligare undantag från skyldigheten att upprätta ett prospekt vid erbjudanden till allmänheten. Undantagen har berörts i avsnitt 2.5. 
 I  
 första punkten  
 undantas erbjudanden som endast riktar sig till kvalificerade investerare. Begreppet kvalificerade investerare har definierats i 1 kap. 1 § och omfattar i huvudsak professionella aktörer på de finansiella marknaderna samt stora företag. Dessa investerare har bedömts väl skickade att kunna bedöma om de skall delta i ett erbjudande, utan att ha tillgång till den information som skall finnas i ett prospekt. Även mindre företag och fysiska personer kan vara att betrakta som kvalificerade investerare, om en behörig myndighet i en stat inom EES tillåtit detta. Som framgår av avsnitt 2.6 kommer det inte att finnas någon möjlighet för mindre svenska företag eller fysiska personer med hemvist i Sverige att få tillstånd att bli betraktade som kvalificerade investerare. För en emittent som avser att rikta ett erbjudande till andra länder inom 
 209 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 EES men endast vill vända sig till kvalificerade investerare, kan det dock vara av intresse att i respektive land kontrollera vilka personer som där skall betraktas som kvalificerade investerare, då denna krets kan vara vidare än i Sverige. Vid en prövning om juridiska personer uppfyller kraven för att vara kvalificerade kan hänvisas de anvisningar som ges i kommissionens rekommendation (2003/361EG). 
 3 
  
 Andra punkten  
 undantar erbjudanden som endast vänder sig till ett begränsat antal personer från prospektskyldighet. Det är viktigt att den som vill använda sig av denna möjlighet noga dokumenterar vilka personer som har kontaktats för att tillse att gränsen om 100 personer inte överskrids. När information lämnas till potentiella investerare, följer av 21 § att väsentlig information om erbjudandet skall lämnas till alla som får ta del av detta. 
 I det fall någon i en annons eller på en hemsida lämnar ett erbjudande kan detta aldrig anses lämnat till endast 100 personer. Det finns inte heller någon möjlighet att vid ett sådant offentlig- görande söka undgå prospektskyldighet genom att t.ex. skriva att maximalt 100 personer kommer att tilldelas finansiella instrument i erbjudandet. Gränsen om 100 personer avser det antalet personer som den som lämnar erbjudandet vänder sig till, inte det slutliga antalet personer som köper finansiella instrument genom erbjud- andet. För att undgå prospektskyldighet måste således den som lämnar erbjudandet söka individuell kontakt med potentiella investerare, exempelvis genom brev,  
 e-post 
  eller personliga samman- träffanden. Det bör noteras att detta undantag kan kombineras med undantaget enligt första punkten, och att begränsningen om 100 per- soner endast gäller varje enskild stat inom EES. 
 I den  
 tredje och fjärde punkten  
 undantas erbjudanden som ställer krav på en minsta investering om ett belopp om minst 50 000 euro eller motsvarande belopp i annan valuta. 
  
 Femte punkten  
 undantar sådana erbjudanden som kan inbringa högst 100 000 euro eller motsvarande belopp i annan valuta för den som lämnar erbjudandet, oavsett hur detta erbjudande lämnas. Utredningen har i avsnitt 2.5.2. redovisat skälen till varför utredningen har valt denna nedre beloppsgräns avseende prospektskyldighet. 
  
 3  
 Kommissionens rekommendation av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (2003/361/EG). Se även kommissionens rekommendation av den 3 april 1996 om definitioner på små och medelstora företag (96/280/EG) och artikel 11 och 27 i rådets direktiv 78/660/EG av den 25 juli 1978 grundat på artikel 54 i fördraget om årsbokslut i vissa typer av bolag, med senare ändringar 
 210 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 När det gäller undantagen i  
 första-femte 
  punkterna påpekas i artikel 3.2 i prospektdirektivet att i det fall en person förvärvat finansiella instrument med stöd av något av dessa undantag och därefter vidareförsäljer de finansiella instrumenten, skall vidare- försäljningen betraktas som ett separat erbjudande. Det sagda inne- bär exempelvis att en bank som i egenskap av kvalificerad investerare köper en större post nyemitterade aktier av ett bolag, och därefter riktar ett erbjudande till fler än 100 personer som inte är kvalifi- cerade investerare, måste upprätta ett prospekt avseende detta erbjudande. I det fall bolaget i exemplet vid överlåtelsen är med- veten om att banken kommer att rikta ett erbjudande till fler än 100 per- soner, är det bolaget som är skyldigt att upprätta prospektet. Att en bank eller ett värdepappersbolag är mellanhand är vanligt förekom- mande vid erbjudanden till allmänheten. 
 I den  
 sjätte punkten  
 görs undantag för vissa aktiebolagsrättsliga åtgärder, exempelvis en split eller en omvänd split, dvs. en uppdel- ning eller sammanläggning av aktier. 
 I den  
 sjunde punkten  
 finns ett undantag från prospektskyldighet när ett erbjudande riktar sig till nuvarande eller tidigare anställda och styrelseledamöter i ett företag eller inom en koncern. Det bör noteras att undantaget endast gäller under de förutsättningar som anges i aktuell punkt. Det faktum att undantaget införts är inte avsett att få till följd att de som kan komma att omfattas av ett sådant erbjudande inte får tillgång till väsentlig information om erbjudandet. Det bör därför åligga företaget att se till att det dokument som skall tillhandahållas innehåller den information som är nödvändig för att investeraren skall kunna göra en välgrundad bedömning av företagets erbjudande. Företaget bör vid erbjudandet även beakta andra regler av betydelse, exempelvis bestämmelserna i aktiebolagslagen och lagen (1987:464) om vissa riktade emissioner i aktiemarknadsbolag m.m., avseende möjligheterna att frångå aktie- ägarnas företrädesrätt. Även uttalanden från Aktiemarknadsnämnden och innehållet i olika policyer utgivna av aktörer på finansmarknaden kan vara av betydelse. 
 4 
  
 4  
 Se exempelvis Aktiemarknadsnämndens uttalande 2002:1 och avsnitt 7 i Aktiespararnas ägarpolicy, december 2003. 
 211 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 2 kap. 3 § 
 I bestämmelsen, som har berörts i avsnitt 2.5, finns ytterligare undantag utöver de som har angivits i 2 kap. 1 § från skyldighet att upprätta prospekt, i det fall finansiella instrument skall upptas till handel på en reglerad marknad. 
 I  
 första punkten  
 undantas de fall där endast ett mindre antal nya aktier upptas till handel. När exempelvis antalet aktier som emitteras motsvarar fem procent av det antal aktier av samma slag som vid inledningen av en föregående tolvmånadersperiod redan var not- erade, behöver något prospekt inte upprättas. Ett prospekt kan dock behöva upprättas i nämnda situation, om det inom den senaste tolvmånadersperioden har genomförs en annan emission som motsvarade 5,1 procent av det antal aktier av samma slag som redan har noterats, och det inte heller vid detta tillfälle upprättades något prospekt. Prospekt kan även behöva upprättas om upp- tagandet till handel kombineras med ett erbjudande till allmän- heten, och något undantag avseende erbjudandet inte är tillämpligt. 
  
 Andra punkten  
 motsvarar i sak undantaget i sjätte punkten i 2 §, och avser exempelvis aktier som emitteras vid en split. 
 Den  
 tredje punkten  
 undantar överlåtelser av aktier där någon ersättning inte utgår, t.ex. vid en sakutdelning, från prospekt- skyldighet. Beträffande det dokument som skall finnas tillgängligt torde i allmänhet den information som i sådana fall tillställs eller finns tillgänglig för aktieägarna enligt bestämmelserna i aktiebolagslagen vara tillräcklig. 
 Beträffande den  
 fjärde punkten  
 hänvisas till kommentaren till sjunde punkten i 2 §. 
 I  
 femte punkten  
 undantas aktier som emitteras vid konvertering, utbyte och utnyttjande av andra finansiella instrument. Som exempel kan nämnas aktier som emitteras vid konvertering av konvertibla skuldebrev eller vid utnyttjande av teckningsoptioner. 
 2 kap. 4 § 
 Paragrafen innehåller ett undantag från prospektskyldighet i de fall finansiella instrument av samma slag tas upp till handel på flera reglerade marknader inom EES. Det bör noteras att undantaget endast blir tillämpligt om samtliga krav som anges i punkterna  
 1–5 
  är uppfyllda. 
 212 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 2 kap. 5 § 
 I bestämmelsen klargörs vem som är ansvarig för att upprätta ett prospekt, när sådan skyldighet föreligger. Bestämmelsen har kom- menterats i avsnitt 6.2. Som huvudregel åligger skyldigheten emittenten eller den som lämnar erbjudandet. I vissa fall, som framgår av bestämmelsen, blir dock ett aktiebolag skyldigt att också upprätta ett prospekt, när ett erbjudande lämnas av en annan person. Syftet med detta är att tillse att investerare får en mer fullständig bild av aktiebolaget än som annars skulle bli fallet, dvs. om den som lämnar erbjudandet själv upprättar prospektet. 
 2 kap. 6 § 
 Bestämmelsen ger ett aktiebolag möjlighet att få ersättning för kostnader vid upprättandet av ett prospekt, i det fall prospektet upprättats av bolaget i anledning av ett erbjudande från en annan person. 
 2 kap. 7 § 
 I bestämmelsen anges i  
 första stycket  
 de grundläggande kraven avseende innehållet i ett prospekt. Motsvarande bestämmelse i prospektdirektivet återfinns i artikel 5.1, och kraven har även berörts i ingressatserna  
 18-20 
  i direktivet. Där framhålls bl.a. att investeringar i finansiella instrument liksom andra investeringar innebär en risktagning. Innehållet i prospektet skall ge en potentiell investerare möjlighet att göra en välgrundad bedömning av de risker som kan vara förknippade med en investering. 
 Med garantigivare avses enligt bilaga VI till förordningen en person som har åtagit sig att säkerställa att alla skyldigheter i samband med en emission utförs enligt givna regler, antingen detta sker i form av en garanti, en säkerhet, ett försäkringsavtal, ett s.k. keep well- avtal, ett försäkringsavtal eller ett motsvarande åtagande. Som utredningen tolkar förordningen omfattar skyldigheten att lämna information avseende vissa garantigivare inte personer som lämnar en garanti att teckna ett visst antal aktier. Bilaga VI blir således inte tillämplig avseende denna typ av garantier. 
 Av  
 andra stycket  
 framgår att detaljerade bestämmelser om ett prospekts innehåll finns i kommissionens förordning. Sådana 
 213 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 bestämmelser återfinns för närvarande i Finansinspektionens före- skrifter, FFFS 1995:21. Den som skall upprätta ett prospekt måste i fortsättningen följa bestämmelserna i förordningen, som utgör gällande rätt i Sverige från och med den dag då direktivet senast skall vara genomfört i Sverige, dvs. den 1 juli 2005. Bestämmelserna i förordningen har bl.a. behandlats i avsnitt 4.3. Vid upprättandet av ett prospekt blir en eller flera bilagor till förordningen tillämpliga. I dessa bilagor anges vilka uppgifter ett prospekt skall innehålla. I 14 § ges Finansinspektionen möjlighet att i vissa fall medge att uppgifter som enligt förordningen skall ingå i ett prospekt utelämnas. 
 Av ingressats 3 i förordningen framgår att information som lämnas i ett prospekt omfattas av EU:s bestämmelser om person- uppgifter. Dessa bestämmelser har i Sverige genomförts genom personuppgiftslagen. Behandling av uppgifter i syfte att upprätta ett prospekt skall således ske med iakttagande av reglerna i nämnda lag. Enligt utredningens bedömning bör dock bestämmelserna i personuppgiftslagen inte utgöra något hinder vid behandling av uppgifter vid upprättande eller spridning av ett prospekt, dock med följande undantag. I förordningen uppställs ett krav om att upp- gifter om personer i ledande befattning som har dömts i bedrägeri- relaterade mål under de senaste fem åren skall finnas med i prospektet. Sådana uppgifter får enligt 21 § personuppgiftslagen endast behandlas av myndighet. Med hänsyn härtill har utred- ningen med stöd av 2 § personuppgiftslagen i  
 tredje stycket  
 infört ett generellt undantag från personuppgiftslagens bestämmelser vid behandling av uppgifter i syfte att upprätta och sprida ett prospekt. 
 2 kap. 8 § 
 Paragrafen reglerar vilket språk som ett prospekt skall avfattas på. Ytterligare språkregler finns i 23 § andra stycket. Genom dessa bestämmelser genomförs artikel 19 i prospektdirektivet. Bestäm- melserna har kommenterats i avsnitt 4.6. 
 Av  
 första stycket  
 framgår att för det fall ett prospekt har anknytning till Sverige skall det upprättas på svenska, vilket ur en svensk investerares perspektiv torde framstå som det mest naturliga. Ett undantag från denna regel anges i första stycket andra meningen. Undantaget motiveras av det höga nominella värdet på de finansiella instrument som omfattas av undantaget. Sådana instrument torde regelmässigt endast handlas av erfarna aktörer på 
 214 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 finansmarknaderna som har stor vana att läsa dokument upprättade på ett språk som normalt används i internationella finanskretsar. 
 I  
 andra stycket  
 ges Finansinspektionen möjlighet att om särskilda skäl föreligger medge undantag från skyldigheten i första stycket första meningen att ett prospekt skall upprättas på svenska. Inspektionen kan t.ex. medge undantag i det fall en mindre del av prospektet upprättats på norska eller den krets av investerare som erbjudandet omfattar bedöms ha goda möjligheter att ta del av information på ett annat språk. 
  
 Tredje stycket  
 berör den situationen, att ett erbjudande eller upptagande till handel av finansiella instrument inte har någon anknytning till Sverige. Finansinspektionen kan trots det vara behörig att granska prospektet, se kommentaren till 16 § första stycket. Ett sådant prospekt behöver inte upprättas på svenska. Det prospekt som ges in till inspektionen skall dock antingen vara upprättat på svenska eller ett språk som allmänt används i inter- nationella finanskretsar. 
 Av  
 fjärde stycket  
 framgår att Finansinspektionen inte kan ställa krav på att ett prospekt i sin helhet skall upprättas på svenska, när prospektet har godkänts av en annan behörig myndighet inom EES och upprättas på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar. Detsamma gäller för den behöriga myndigheten avseende andra språk i den omvända situationen, när ett prospekt har godkänts av Finansinspektionen och prospektet skall användas vid ett erbjudande till allmänheten eller upptagande till handel i ett annat land inom EES. Denna situation regleras i 23 §. Finans- inspektionen kan dock uppställa krav på att en sammanfattning av prospektet upprättas på svenska. Som framgår av 10 § tredje stycket behöver ett prospekt inte innehålla en sammanfattning om det upprättas i anledning av upptagande till handel av finansiella instrument som vart och ett har ett nominellt värde som motsvarar minst 50 000 euro. I en sådan situation kan således Finansinspektionen vare sig kräva att en sammanfattning upprättas eller översätts till svenska. 
 De behöriga myndigheterna har som framgår av bestämmelsen begränsade möjligheter att begära översättning av ett prospekt när det har godkänts av en annan behörig myndighet. Syftet är att förenkla möjligheterna att genomföra ett erbjudande eller upp- tagande till handel av finansiella instrument i flera länder. I ingres- sats 35 i prospektdirektivet anges bl.a. att ett krav på emittenten att översätta hela prospektet till samtliga berörda länders språk verkar 
 215 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 hämmande på gränsöverskridande erbjudanden eller upptagande till handel i flera medlemsstater. 
 2 kap. 9 § 
 Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 4.4. Av  
 första stycket  
 framgår att i det fall det slutgiltiga priset eller antalet finansiella instrument som omfattas av ett erbjudande inte anges i prospektet, skall i vart fall det högsta tänkbara priset och det högsta antalet finansiella instrument anges i prospektet. Därigenom får en investerare redan innan en anmälan om köp eller teckning inges vetskap om bl.a. den maximala kostnaden för teckning eller köp av de finansiella instrumenten. 
 Under vissa förutsättningar skall en investerare ha möjlighet att återkalla en anmälan om köp eller teckning av finansiella instru- ment. Dessa förutsättningar framgår av  
 andra stycket 
 . Det bör noteras att möjligheten att återkalla en anmälan endast blir aktuell i det fall prospektet varken innehåller det slutgiltiga priset och det antal finansiella instrument som erbjuds till allmänheten eller de kriterier eller villkor som skall tillämpas för att fastställda dessa uppgifter, det högsta antalet finansiella instrument som erbjudan- det omfattar och det högsta priset. 
 I samtliga fall när det slutgiltiga priset eller antalet finansiella instrument inte framgår av prospektet skall dessa uppgifter inges till Finansinspektionen när de finns tillgängliga, och offentliggöras enligt 18 §. 
 2 kap. 10 § 
 I bestämmelsen uppställs i  
 första stycket  
 ett krav på att ett prospekt alltid skall innehålla en sammanfattning. Genom denna skall en investerare utan att behöva ta del av all information i prospektet bl.a. kunna ta del av väsentliga uppgifter om emittenten och risker som är förknippade med en investering i de finansiella instrument som omfattas av prospektet. Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 4.2.2. 
 I  
 andra stycket  
 uppställs krav på att sammanfattningen innehåller vissa upplysningar. Dessa bör, i likhet med upplysningar om risk- faktorer, lämnas på en central plats i sammanfattningen och i ett 
 216 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 textformat som inte är avsevärt mindre än det textformat som annars används i sammanfattningen. 
 Av  
 tredje stycket  
 framgår att ett prospekt inte behöver innehålla en sammanfattning, när prospektet avser upptagande till handel av vissa kategorier av finansiella instrument som vart och ett har ett nominellt värde av minst 50 000 euro eller motsvarande belopp i annan valuta. Det bör noteras att erbjudanden avseende sådana instrument är undantagna från prospektskyldighet enligt 2 § fjärde punkten. 
 2 kap. 11 § 
 Prospektdirektivet ger den som upprättar ett prospekt möjlighet att upprätta prospektet antingen som ett sammanhängande dokument eller i form av flera separata dokument som tillsammans utgör prospektet. Direktivet innehåller även bestämmelser som ger den som upprättar ett prospekt möjlighet att i prospektet inta dokument som redan tidigare har godkänts av den behöriga myndigheten, och dessutom att i vissa fall även hänvisa till sådana dokument eller andra dokument som har offentliggjorts och ingivits till myndigheten, Dessa bestämmelser som återfinns i artikel 5 och  
 10–12 
  i prospektdirektivet, har kommenterats i avsnitt 4.2 och 4.5, och genomförs genom att nya lagbestämmelser införs i 2 kap. 11– 13 §§. 
 Av  
 första stycket  
 framgår att ett prospekt kan bestå av ett eller flera dokument. Det väsentliga är att de uppgifter som krävs enligt förordningen finns med i prospektet.  
 Andra stycket  
 ger en emittent möjlighet att endast komplettera vissa delar av ett tidigare godkänt prospekt, vid ett nytt erbjudande eller upptagande till handel av finansiella instrument. En förutsättning är dock att de delar av det prospekt som tidigare godkänts alltjämt är giltiga enligt vad som anges i 15 §. 
 2 kap. 12 § 
 Bestämmelsen ger den person som upprättar ett prospekt möjlighet att i prospektet hänvisa till andra dokument, som tidigare har ingivits till Finansinspektionen. Informationen i dessa dokument skall tillsammans med prospektets övriga uppgifter uppfylla de krav 
 217 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 som uppställs i förordningen. Exempelvis kan ett registrerings- dokument avseende vissa av de uppgifter som krävs innehålla en hänvisning till en årsredovisning. 
 2 kap. 13 § 
 Bestämmelsen ger en emittent möjlighet att i vissa fall upprätta ett grundprospekt. Som framgår av  
 första stycket  
 skall även ett sådant prospekt innehålla all relevant information om emittenten och de finansiella instrumenten. I avsnitt 4.2.3 ges exempel på när det kan bli aktuellt för en emittent att välja att upprätta ett grundprospekt. 
 Av  
 andra stycket första punkten  
 framgår att ett grundprospekt kan upprättas när angivna finansiella instrument emitteras inom ramen för ett emissionsprogram. Begreppet emissionsprogram har definierats i 1 kap. 1 §. Av ingressats 13 till prospektdirektivet framgår att vid utgivande av finansiella instrument inom ramen för ett emissionsprogram behöver inte bara identiska finansiella instru- ment omfattas, utan även finansiella instrument som rent allmänt tillhör en viss kategori. Inom ramen för samma program kan även olika produkter ges ut, såsom skuldförbindelser, certifikat, tecknings- optioner och warranter och dessa kan ha olika egenskaper när det gäller exempelvis underliggande tillgång eller grunden för att bestämma inlösenbelopp eller kupongbetalning. I avsnitt 4.2.3 behandlas även begreppen teckningsoption och warrant. 
 I  
 andra stycket andra punkten  
 behandlas möjligheten att upprätta ett grundprospekt, när  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument emitteras fortlöpande eller vid upprepade tillfällen. Av definitionen av sistnämnda begrepp i 1 kap. 1 § framgår att emissioner skall ske i omgångar eller vid minst två separata emissioner under en tolv- månadersperiod. Till skillnad från andra prospekt kan således ett grundprospekt som upprättats och godkänts enligt aktuell punkt vara giltigt under en längre period än tolv månader, så länge som kraven i definitionen uppfylls. Detta framgår av 15 § tredje stycket. När det gäller svenska emittenter är möjligheten att få ett grund- prospekt godkänt med stöd av denna punkt endast tillämplig vid utgivning av säkerställda obligationer. Utländska emittenter kan dock ha motsvarande möjligheter enligt lagstiftningen i sitt hemland. 
  
 Andra stycket tredje punkten  
 innehåller en möjlighet för hypoteks- institut att under vissa förutsättningar upprätta ett grundprospekt 
 218 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 avseende emission av bostadsobligationer, i de fall andra stycket andra punkten inte är tillämplig. 
 I  
 tredje stycket  
 klargörs att, i likhet med vad som gäller beträffande andra prospekt, måste i vissa situationer uppgift om de slutliga villkoren inges till Finansinspektionen och offentliggöras, se kommentaren till 9 §. 
 2 kap. 14 § 
 Bestämmelsen ger Finansinspektionen möjlighet att under de förutsättningar som framgår av lagtexten medge att uppgifter som skall ingå i ett prospekt utelämnas. Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 4.4. 
 I det fall den som har upprättat prospektet är av uppfattningen att viss information bör utelämnas från prospektet, bör upplysning härom lämnas när prospektet ges in till Finansinspektionen för granskning. Vidare bör skälen för detta ställningstagande noga redovisas, för att ge Finansinspektionen ett underlag vid sin pröv- ning av om informationen kan utelämnas. Lämnas inte några objektivt godtagbara skäl, bör inspektionen inte medge att informationen utelämnas. 
 2 kap. 15 § 
 Genom bestämmelsen genomförs artikel 9 i prospektdirektivet. 
 Av  
 första stycket  
 framgår att ett prospekt under angivna förutsätt- ningar är giltigt under högst tolv månader. Detta gäller oavsett om prospektet består av ett sammanhängande eller flera separata dokument. De separata dokumenten har samma giltighetstid, vilket innebär att ett registreringsdokument som har godkänts som en del av ett prospekt, under tolv månader därefter kan användas som ett separat registreringsdokument även i andra prospekt. I en sådan situation behöver en emittent enligt vad som följer av 11 § andra stycket endast upprätta en värdepappersnot och en sammanfattning. I vissa i lagtexten angivna fall behöver dock kompletterande infor- mation lämnas. 
  
 Andra stycket  
 klarlägger att giltighetstiden för ett grundprospekt i vissa fall kan vara längre än tolv månader. Dessa grundprospekt har berörts i kommentaren till 13 §. 
 219 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 2 kap. 16 § 
 I artikel 13 i prospektdirektivet föreskrivs en obligatorisk för- handsgranskning av ett prospekt, innan det får offentliggöras. Granskningen skall leda fram till en bedömning om prospektet skall godkännas eller inte. För närvarande sker denna granskning av såväl Finansinspektionen som börser. Utredningen föreslår dock att denna granskning nu enbart skall utföras av Finansinspektionen. Förslaget, som närmare har utvecklats i avsnitt 3.3, innebär att Finansinspektionen skall granska alla typer av prospekt som avser ett erbjudande till allmänheten eller ett upptagande till handel av finansiella instrument. I det fall Sverige inte är hemmedlemsstat för prospektet är dock inspektionen inte behörig att uppta en ansökan om godkännande av ett prospekt till prövning. Av definitionen av hemmedlemsstat framgår att inspektionen är behörig att pröva ansökningar där emittenten har sitt säte i Sverige. Därutöver framgår av definitionen att en emittent, erbjudare eller den som ansöker om upptagande till handel i vissa fall kan välja Sverige som hemmedlemsstat. Även vid dessa fall, som bl.a. avser emissioner av  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument som vart och ett har ett nominellt värde om minst 1000 euro, är inspektionen behörig att pröva ansökningen. 
 Utredningen har i avsnitt 5.1 redogjort för sin syn på omfatt- ningen av inspektionens granskning. Utgångspunkten för en gransk- ning bör vara att säkerställa att innehållet i prospektet är fullständigt, sammanhängande och begripligt. Inspektionen skall vid sin gransk- ning av ett prospekt således reagera mot felaktigheter och tillse att prospektet inte är otydligt eller ofullständigt. Granskningen bör inte bara innefatta en kontroll av att prospektet innehåller de uppgifter som föreskrivs, utan även en kvalitetsgranskning av prospektet. Inspek- tionen skall förvissa sig om att prospektet har en sådan kvalité, att en investerare kan göra en välgrundad bedömning av de risker och möjligheter som är förknippade med en investering. Någon verifiering av uppgifterna bör dock inte ske. Att inspektionen bör göra en kvalitetsgranskning innebär alltså inte att utredningen är av uppfattningen att Finansinspektionen i efterhand skall kunna göras ansvarig för fel och brister i ett prospekt. 
 I  
 första stycket  
 finns den grundläggande bestämmelsen om för- handsgranskning. Finansinspektionen skall, som framgår av  
 andra stycket,  
 meddela beslut om prospektet godkänns eller inte inom tio, eller i vissa angivna fall, 20 vardagar. Om prospektet enligt 
 220 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 Finansinspektionen behöver kompletteras, av hänsyn till investerar- skyddet, kan inspektionen begära kompletterande information. Detta framgår av  
 tredje stycket 
 . Det bör dock noteras att inspek- tionen inte kan kräva att ett prospekt innehåller information som inte anges i bilagorna  
 I-XVII 
  i förordningen. Kompletteringarna skall således avse sådan information som skall vara med i det aktuella prospektet enligt vad som anges i de bilagor som blir aktuella avseende prospektet. Inspektionen kan dock exempelvis ställa krav på att informationen skall lämnas på ett mer utförligt sätt. I det fall inspektionen begär in kompletteringar, börjar de tidsfrister som framgår av första stycket att löpa först när den kompletterande informationen har inkommit till inspektionen. Under alla förhållanden börjar inte tidsfristen att löpa förrän sökanden har betalat föreskriven ansökningsavgift. 
 I  
 fjärde stycket  
 ges Finansinspektionen möjlighet att i vissa fall lämna över en ansökan om godkännande av prospekt till en behörig myndighet i ett annat  
 EES-land. 
  Det kan antas att denna möjlighet kommer att utnyttjas endast i mycket speciella situationer. En sådan situation skulle kunna vara att det är fråga om ett erbjudande till allmänheten i ett annat land än Sverige, utan att erbjudandet har någon som helst eller endast mycket ringa anknytning till Sverige. Vid sådant förhållande framstår det som ändamålsenligt att inspektionen försöker lämna över ansökan till den behöriga myndigheten i det land där erbjudandet skall lämnas. 
 2 kap. 17 § 
 Bestämmelsen uppställer ett krav på offentliggörande av ett prospekt, och har kommenterats i avsnitt 5.2. 
 Ett offentliggörande får som framgår av  
 första stycket  
 ske först efter det att prospektet har godkänts av Finansinspektionen. Det är viktigt att prospektet offentliggörs i så god tid som möjligt innan anmälningstiden i ett erbjudande börjar löpa eller de berörda finansiella instrumenten upptas till handel, för att allmänheten skall hinna ta del av innehållet i prospektet. Enligt utredningen bör möjligheten att vänta tills dagen innan anmälningstiden börjar löpa endast utnyttjas i undantagsfall. 
 När prospektet offentliggörs får enligt artikel 14.6 i prospekt- direktivet dess innehåll eller utformning inte ha ändrats, jämfört med den version som godkänts av Finansinspektionen. Denna 
 221 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 bestämmelse har införts i  
 andra stycket 
 . Det torde dock inte vara något hinder för den som upprättar prospektet att tills dess prospektet har offentliggjorts genomföra sådana ändringar som är rent redaktionella. 
 2 kap. 18 § 
 I bestämmelsen anges i  
 första stycket  
 på vilka olika sätt ett prospekt kan offentliggöras. 
 I  
 andra stycket  
 föreskrivs att i det fall ett prospekt har upprättats av en emittent måste denne alltid offentliggöra prospektet på sin hemsida. Därigenom uppnås att investerarna på ett enkelt sätt kan ta del av information om ett erbjudande. Det är dock ingenting som hindrar en emittent från att vidta åtgärder för att förhindra eller försvåra åtkomst till prospektet om detta är befogat, exempel- vis i de situationer emittenten vill förhindra att investerare i länder som inte omfattas av ett erbjudande kan ta del av prospektet. Tvärtom framgår av artikel 29.2 i förordningen att i det fall ett prospekt avseende ett erbjudande till allmänheten offentliggörs på emittentens hemsida eller på en hemsida hos ett värdepappersinstitut eller en reglerad marknad skall åtgärder vidtas för att undvika att erbjudandet riktas till personer som är bosatta i medlemsstater eller tredje länder där erbjudandet inte gäller. 
 I  
 tredje stycket  
 slås fast att en investerare alltid skall kunna få en papperskopia av prospektet, om investeraren begär detta. 
 Av  
 fjärde stycket  
 framgår hur offentliggörandet får ske i det fall prospektet består av flera dokument. 
 Som framgår av  
 femte stycket  
 finns kompletterande bestämmelser avseende offentliggörandet i förordningen. Dessa har berörts i avsnitt 5.2. 
 I personuppgiftslagen finns i  
 33-35 
  §§ bestämmelser om över- föring av personuppgifter till tredje land, dvs. länder utanför EES. I syfte att klargöra att personuppgifter i samband med ett offentlig- görande även får spridas till dessa länder, har i  
 sjätte stycke 
 t införts en bestämmelse som anger att sådana uppgifter får spridas till såväl stater inom EES som andra stater. 
 222 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 2 kap. 19 § 
 Genom bestämmelsen genomförs artikel 14.4 i prospektdirektivet. Syftet med bestämmelsen är att allmänheten skall kunna besöka inspektionens hemsida och där få information om de prospekt som har offentliggjorts under åtminstone de senaste tolv månaderna. 
 2 kap. 20 § 
 Bestämmelsen innehåller regler om annonsering. Den har kommen- terats i avsnitt 5.4. 
 I artikel 15.3 i prospektdirektivet uppställs ett krav på att det vid varje form av annonsering avseende ett prospekt klart skall framgå av annonsen att det är fråga om en annons, och att informationen i denna inte får vara felaktig eller vilseledande. Enligt utredningen bör i det fall någon inte följer dessa krav, åtgärder kunna vidtas med stöd av bestämmelserna i marknadsföringslagen. I  
 första stycket  
 har dock uppställts ett krav på att varje annons skall innehålla information om att ett prospekt har upprättas och var det finns tillgängligt. Därigenom får den som observerar annonsen känne- dom om var kompletterande information finns tillgänglig. 
  
 Andra stycket  
 föreskriver en plikt för den som lämnar information till allmänheten att se till att den information som lämnas överens- stämmer med den som lämnas i prospektet. 
 I förordningen finns i artikel 34 en exemplifiering av på vilka sätt annonsering kan ske.  
 Tredje stycket  
 innehåller därför en erinran om att det finns ytterligare bestämmelser om prospekt i förordningen. 
 2 kap. 21 § 
 Genom bestämmelsen genomförs artikel 15.5 i prospektdirektivet. Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 5.4. 
 2 kap. 22 § 
 Bestämmelsen, som har behandlats i avsnitt 5.5, innebär att ett tillägg till prospektet måste upprättas i vissa situationer. Om en sådan situation inträder först efter det att ett erbjudande till allmänheten har löpt ut, dvs. när den i prospektet angivna sista 
 223 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 dagen att anmäla intresse att köpa eller teckna finansiella instru- ment har passerats eller efter de finansiella instrumenten har upptagits till handel, blir bestämmelsen inte tillämplig. Däremot kan det finnas en skyldighet för bolaget att lämna information till allmänheten, exempelvis genom åtaganden som gjorts i ett noterings- avtal. 
 Det bör noteras att det inte finns någon skyldighet att upprätta ett tillägg till prospektet så snart en omständighet av betydelse eller felaktighet har framkommit eller ett förbiseende uppmärksammas. Denna skyldighet föreligger endast i det fall omständigheten, felaktigheten, eller förbiseendet kan påverka bedömningen av de finansiella instrument som omfattas av prospektet. Det kan säkert uppstå situationer där det rent objektivt kan vara svårt att avgöra om omständigheten eller felaktigheten är av den digniteten att den kan påverka bedömningen av de finansiella instrumenten. I en sådan situation torde det vara en fördel om den som upprättat prospektet också upprättar ett tillägg till detta, för att ge invest- erarna så fullständig information som möjligt och för att undgå risken att det i efterhand vid en rättslig prövning slås fast att ett tillägg borde ha upprättats. 
 2 kap. 23 § 
 Paragrafen föreskriver i  
 första stycket  
 en skyldighet för Finans- inspektionen att på begäran upprätta ett intyg om att ett prospekt har upprättats i enlighet med prospektdirektivet. Genom detta förfarande behöver exempelvis en svensk emittent som avser att rikta ett erbjudande till allmänheten i flera stater inom EES endast få prospektet godkänt av Finansinspektionen. Som framgår av  
 andra stycket  
 kan dock en behörig myndighet i ett annat land begära att prospektet översätts till ett språk som godkänns av denna myndighet. Om prospektet upprättats på ett språk som allmänt används i internationella finanskretsar kan myndigheten dock endast begära att prospektets sammanfattning översätts till den eller de officiella språken i staten. Den som avser att begära ett intyg enligt första stycket bör därför ta reda på vilka krav den behöriga myndigheten har avseende översättningar, och i före- kommande fall bifoga översättningarna till den begäran om intyg som inges till Finansinspektionen. I det fall prospektet avser upptagande till handel av finansiella instrument med ett nominellt 
 224 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 värde om minst 50 000 euro finns dock ingen skyldighet för en sådan emittent att upprätta en sammanfattning, vilket framgår av 10 § tredje stycket. Följaktligen kan den behöriga myndigheten inte heller kräva att någon sammanfattning översätts. 
 Den behöriga myndigheten i den andra staten har inte någon möjlighet att uppställa några andra krav avseende prospektets ut- formning och innehåll, utöver kravet på översättning. Detta är en betydande förenkling för emittenter och andra som riktar ett erbjudande till allmänheten eller genomför ett upptagande till handel i flera stater, jämfört med vad som hittills varit fallet. Detta har också varit ett huvudsyfte med reglerna i det nya prospekt- direktivet. 
 2 kap. 24 § 
 Bestämmelsen ger en emittent med säte i en stat utanför EES möjlighet att till Finansinspektionen inge ett prospekt som har upprättas i emittentens hemland, och få detta godkänt enligt vad som anges i 16 §. Inspektionen kan godkänna prospektet, om det uppfyller de krav som ställs avseende ett prospekt som upprättas av en emittent med säte i en stat inom EES. Om prospektet godkänns och sökanden önskar genomföra ett erbjudande till allmänheten eller ett upptagande till handel i flera stater inom EES, kan detta ske i enlighet med vad som anges i 23 §. 
 2 a kap. 1 § 
 I lagen har införts ett nytt kapitel, 2 a kap., som innehåller bestämmelser om uppköpserbjudanden. Uppköpserbjudanden om- fattas inte av prospektdirektivet, men utredningen har funnit att starka skäl talar för att ha nationella bestämmelser avseende denna typ av erbjudanden. Dessa skäl har utredningen redovisat i avsnitt 8.1 och 8.2. Regleringen är temporär i avvaktan på att  
 take-over 
  direktivet genomförs i svensk rätt. 
 Begreppet uppköpserbjudande har definierats i 1 kap. 1 §. Av definitionen framgår att alla offentliga uppköpserbjudanden om- fattas av reglerna, oavsett om de finansiella instrument som omfattas av uppköpserbjudandet är föremål för handel på en reglerad marknad eller inte. Detta är en skillnad mot vad som gäller 
 225 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 enligt NBK:s regler rörande offentliga erbjudanden om aktie- förvärv, då dessa i huvudsak endast skall tillämpas på offentliga uppköpserbjudanden avseende aktier utgivna av ett svenskt bolag vars aktier är noterade på en svensk börs eller auktoriserad marknadsplats. 
 Med ett offentligt uppköpserbjudande avses sådana erbjudanden som normalt inte har föregåtts av en direktkontakt mellan budgivaren och innehavarna av finansiella instrument i målbolaget, exempelvis ett erbjudande som lämnas genom ett pressmeddelande eller en annons i en tidning. Någon förhandlingssituation föreligger således inte, utan de personer som omfattas av erbjudandet har att på basis av den information som lämnas i erbjudandehandlingen antingen acceptera eller förkasta erbjudandet. Om en budgivare vill försäkra sig om att reglerna om uppköpserbjudande inte skall bli tillämpliga bör budgivaren således ta en individuell kontakt med samtliga innehavare av finansiella instrument, vilket endast torde vara praktiskt genomförbart och av intresse för budgivaren om innehavarna är ett fåtal personer. 
 I  
 första stycket  
 slås fast att den som lämnar ett uppköpserbjudande skall upprätta en erbjudandehandling. Av  
 andra stycket  
 framgår att denna handling precis som ett prospekt skall innehålla den information som krävs för att den som omfattas av erbjudandet skall kunna fatta ett välgrundat beslut om detta. 
  
 Tredje stycket  
 innehåller regler om det innehåll som en erbjud- andehandling åtminstone skall ha. Reglerna är tillämpliga oavsett om det vederlag som erbjuds utgörs av kontanter eller av någonting annat. Reglerna avser viss grundläggande information och det finns ingenting som hindrar att en budgivare lämnar ytterligare information. När det gäller punkten 9 torde det i sällsynta fall kunna finnas situationer när en budgivaren inte har några konkreta planer för den tänkta verksamheten eller strategiska planer. Om så skulle vara fallet kan budgivaren självfallet inte lämna någon annan information än den just nämnda. 
 I  
 fjärde stycket  
 uppställs ett krav på att innehållet i en erbjudande- handling även skall innehålla samma information som den som skall lämnas i ett prospekt, i det fall ersättningen utgörs av finansiella instrument. Om så är fallet skall budgivaren således följa bestämmelserna i kommissionens förordning. Vilka mallar och moduler i förordningen som blir tillämpliga är beroende av vilka finansiella instrument som lämnas som ersättning. 
 226 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 Femte stycket  
 föreskriver i likhet med vad som föreskrivs avse- ende prospekt att en erbjudandehandling skall upprättas på svenska. 
 2 a kap. 2 § 
 Bestämmelsen innebär att en budgivare som är skyldig att upprätta en erbjudandehandling, även skall följa reglerna avseende god- kännande och offentliggörande av ett prospekt. Det innebär således att inspektionen skall granska och godkänna erbjudandehandlingen och att den skall offentliggöras i enlighet med bestämmelserna i 2 kap. Även skyldigheten att enligt 2 kap. 22 § i vissa fall upprätta ett tillägg till ett prospekt blir tillämplig avseende en erbjudande- handling, när motsvarande situation uppkommer efter det att ett uppköpserbjudande har godkänts men innan acceptfristen för erbjudandet har löpt ut. 
 6 kap. 1 a § 
 Bestämmelserna i prospektdirektivet ger Finansinspektionen en rad nya befogenheter vilka har berörts och kommenterats i avsnitt 5.4, 7.1 och 7.2. Dessa befogenheter överensstämmer i många avseenden med de befogenheter som ges genom marknadsmissbruksdirektivet och andra kommande direktiv på värdepappersmarknadsområdet. Utred- ningen har därför valt att, i likhet med vad som föreslås av marknadsmissbruksutredningen, göra de nya reglerna tillämpliga på all den tillsyn som omfattas av 6 kap. 1 a §. 
 Genom ändringarna utvidgas rätten att begära upplysningar och handlingar till att avse vem som helst. Vad gäller möjligheten att utföra platsunderökningar regleras den i 1 b §. Begreppet handling definieras i 1 b § fjärde stycket. 
 Upplysningar skall även kunna inhämtas genom att inspektionen kallar den som kan förväntas lämna sådana upplysningar till ett förhör. Inspektionen bör dock endast använda sig av denna möjlig- het när den aktuella personen inte på frivillig väg medverkat till att lämna upplysningarna. 
 227 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 6 kap. 1 b § 
 I bestämmelsen har intagits uttryckliga regler om de platsunder- sökningar som Finansinspektionen kan utföra inom ramen för sin tillsynsverksamhet. Reglerna är avsedda att tillämpas inte bara när det gäller den möjlighet att utföra en platsundersökning som framgår av artikel 21.4 d i prospektdirektivet, utan även i andra situationer när skäl för en sådan åtgärd föreligger. Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 7.2.2. 
 I  
 första stycket  
 regleras Finansinspektionens möjligheter att utföra platsundersökningar hos de företag som har sökt och beviljats tillstånd enligt de lagar som anges i bestämmelsen. En utgångspunkt är att det skall finnas objektivt godtagbara skäl för åtgärden, exempelvis att inspektionen vid sin undersökning vill kontrollera att viss verksamhet bedrivs åtskild från annan i enlighet med regler om s.k. chinese walls. Enligt vad utredningen har erfarit genomför inspek- tionen regelmässigt undersökningarna efter att ha kommit överens med instituten om när platsundersökningen skall genomföras. Instituten får då även förhandsinformation om vad undersökningen skall avse och har därigenom möjlighet att reagera. Instituten torde dock sällan ha något skäl att motsätta sig att en undersökning genomförs, och i många fall upplevs det dessutom som mer ändamåls- enligt att undersökningen genomförs hos institutet. 
  
 Andra stycket  
 anger under vilka förutsättningar Finansinspek- tionen kan genomföra en platsundersökning hos juridiska och fysiska personer som inte står under dess tillsyn enligt första stycket. Som framgår av de kriterier som uppställs skall inspek- tionen göra en noggrann prövning av om förutsättningar föreligger att genomföra en platsundersökning. 
 Av  
 tredje stycket  
 framgår att inspektionen i första hand skall söka utföra platsundersökningen i samråd med den som undersökningen avser. När samrådet inte har fått till följd att en platsundersökning kan genomföras, har inspektionen möjlighet att fatta beslut om att undersökningen ändå skall genomföras. 
 I  
 fjärde stycket  
 har begreppet handlingar definierats. Definitionen är hämtad från 3 kap. 11 § taxeringslagen och motsvarar den i 2 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen. I det fall inspektionen vid sin undersökning önskar granska en viss handling, och den som omfattas av utredningen är av uppfattningen att denna inte kan lämnas ut, kan han åberopa detta som grund för att inte lämna ut handlingen. En sådan handling kan exempelvis utgöras av ett 
 228 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 dokument vars innehåll kan antas vara sådant att en advokat eller dennes biträde inte får höras som vittne därom. Handlingen kan också vara sådan som inte får tas i beslag enligt 27 kap. 2 § rätte- gångsbalken. Om den som undersökningen avser skulle motsätta sig att lämna ut handlingen under åberopande av något särskilt skäl har inspektionen möjlighet att enligt 6 kap. 3 § tredje punkten vitesförelägga den som innehar handlingen att lämna ut densamma, och om så ändå inte sker hos länsrätten begära att vitet utdöms. Vid prövningen av ett sådant ärende kommer länsrätten att kunna pröva de invändningar som framställs till stöd för att handlingen inte kan lämnas ut. 
 6 kap. 1 c § 
 Bestämmelsen är ny och bygger på artikel 21.3 d och f i prospekt- direktivet. Den har kommenterats i avsnitt 7.2.3. 
 Genom bestämmelsen ges inspektionen möjlighet att agera på ett effektivt sätt när bestämmelserna i lagen om handel med finansiella instrument har överträtts. Av  
 första stycket  
 framgår att inspektionen kan meddela ett tidsbegränsat beslut när det finns skälig anledning anta att bestämmelserna har överträtts. Ett exempel på en situation när ett sådant beslut kan bli aktuellt är när det framkommer omständigheter som bör föranleda ett tillägg till prospektet, men utgivaren underlåter att upprätta ett sådant tillägg. Av  
 andra stycket  
 framgår att inspektionen även kan meddela ett permanent förbud när den finner att bestämmelserna har överträtts. En sådan situation kan exempelvis vara när någon har offentliggjort ett prospekt utan att detta har granskats eller godkänts av inspektionen. Det är naturligt- vis ingenting som hindrar att inspektionen innan ett tillfälligt eller permanent beslut om förbud meddelas tar kontakt med den som upprättat prospektet, om detta är möjligt, för att informera om den tilltänkta åtgärden och erhålla information om hur den som upprättat prospektet avser att agera. En sådan kontakt kan tvärtom i många fall vara lämplig. 
 I det fall tiden för ett erbjudande redan har löpt ut eller de finansiella instrumenten redan har upptagits till handel på en reglerad marknad, saknas anledning för inspektionen att agera enligt denna bestämmelse. Vid sådant förhållande kvarstår dock möjligheten att i vissa fall besluta att en särskild avgift skall utgå enligt 3 a §. 
 229 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 Regler om handelsstopp för finansiella instrument som har upptagits till handel på en reglerad marknad återfinns i 10 kap. lagen om börs- och clearingverksamhet. 
 6 kap. 1 d § 
 Paragrafen ger Finansinspektionen möjlighet att i vissa fall förbjuda annonsering i samband med ett erbjudande till allmänheten, upp- tagande till handel eller uppköpserbjudande. Bestämmelsen har kom- menterats i avsnitt 5.4.1. En sådan åtgärd kan exempelvis vidtas när annonsen innehåller väsentlig information som inte ingår i prospektet eller när information presenteras på ett sätt som framstår som vilseledande, mot bakgrund av innehållet i ett prospekt. Även Konsumentverket har möjlighet att agera mot en vilseledande eller felaktig annons, med stöd av bestämmelserna i marknadsförings- lagen. Mot denna bakgrund bör myndigheterna samråda med varandra, innan en åtgärd vidtas. 
 För Finansinspektionen kan ett alternativ till att förbjuda annonsering vara att tillfälligt stoppa ett erbjudande enligt 1 c §. Därigenom kan den som har upprättat prospektet få möjlighet att till inspektionen lämna en förklaring till det inträffade eller offentliggöra en rättelse eller upprätta ett tillägg till prospektet. 
 6 kap. 3 § 
 Bestämmelsen har ändrats på så sätt att inspektionens inte längre ges möjlighet att genom ett vitesförläggande söka förmå den som inte har upprättat ett prospekt att göra detta och inge det till inspektionen. Denna befogenhet är inte längre nödvändig, då inspektionen nu har möjlighet att med stöd av 1 c § stoppa ett erbjudande eller upptagande till handel av finansiella instrument. Sistnämnda åtgärd framstår dessutom som mer ändamålsenlig och verkningsfull, i det fall någon inte har följt bestämmelserna om upprättande, godkännande eller offentliggörande av ett prospekt. 
 Ändringen i den tredje punkten, som tidigare var den fjärde punkten, är av redaktionell karaktär. 
 230 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 6 kap. 3 a § 
 Bestämmelsen ger Finansinspektionen möjlighet att vid överträd- elser av de regler som anges i  
 första stycket  
 besluta att en särskild avgift skall utgå. Utredningen har berört denna möjlighet i av- snitt 7.2.3. 
 Av  
 andra stycket  
 framgår att ett beslut om att en särskild avgift skall utgå inte får fattas utan att den som berörs har fått tillfälle att yttra sig. Det är viktigt att Finansinspektionen påbörjar en utredning så snart som möjligt efter det att en överträdelse har skett, om inspektionen är av uppfattningen att det kan bli aktuellt att besluta om en särskild avgift. I det fall den person som utredningen avser inte inom sex månader från det att överträdelsen ägde rum har delgetts upplysning om att frågan om särskild avgift har tagits upp av inspektionen, kan ett beslut om att en särskild avgift skall utgå inte fattas. 
 Om en överträdelse av bestämmelsen har skett bör utgångs- punkten vara att en särskild avgift skall utgå. Vid bestämmandet av avgiftens storlek enligt  
 tredje stycket  
 bör Finansinspektionen ta särskild hänsyn till om och i vilken omfattning överträdelsen kan antas ha påverkat allmänhetens förtroende för värdepappers- marknaden. Inspektionen bör även ta hänsyn till om den som överträtt bestämmelsen försökt vidta rättelse och om detta varit möjligt. Av betydelse vid bestämmandet av avgiftens storlek är även innehållet i artikel 25.1. i prospektdirektivet, där det bl.a. framgår att en sanktion skall vara effektiv, proportionerlig och avskräckande. Om den som har överträtt bestämmelsen är en juridisk eller fysisk person med betydande ekonomiska resurser bör mot denna bakgrund en högre avgift tas ut, än när så inte är fallet. 
 Inspektionen har möjlighet att helt underlåta att ta ut en särskild avgift, om inspektionen vid en samlad bedömning anser att detta inte är erforderligt. 
 Av  
 fjärde stycket  
 framgår att avgiften tillfaller staten. 
 6 kap. 3 b § 
 Genom bestämmelsen ges Finansinspektionen möjlighet att begära biträde hos kronofogdemyndigheten för att genomföra en plats- undersökning. En sådan begäran kan dock först bli aktuell när 
 231 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 Finansinspektionens beslut om platsundersökning har vunnit laga kraft, eller, i det fall beslutet har överklagats, allmän förvaltnings- domstol har beslutat att ge Finansinspektionen rätt att utföra plats- undersökningen. Sistnämnda beslut skall nämligen, om inte annat meddelats, gälla omedelbart, se kommentaren till 7 kap. 5 §. 
 7 kap. 1 § 
 I bestämmelsen har i  
 första stycket  
 preciserats att beslut överklagas till länsrätten. Därutöver har klargjorts att beslut om att genomföra en platsundersökning inte får verkställas omedelbart. 
 Bestämmelsen har kompletterats med ett nytt  
 tredje stycke 
 , som slår fast att vid överklagande av kronofogdemyndighetens beslut om åtgärd enligt 6 kap. 3 b §, tillämpas bestämmelserna om utmät- ning i allmänhet. 
 7 kap. 2 § 
 Bestämmelsen är ny och avser att reglera den situationen, att Finansinspektionen inte meddelar beslut inom de tidsfrister som framgår av 2 kap. 16 §. I likhet med vad som gäller enligt annan lagstiftning på det finansiella området skall sökanden vända sig till kammarrätten, i det fall Finansinspektionen inte meddelat beslut inom föreskriven tid. Om Finansinspektionen inte har meddelat beslut inom en månad från det att en förklaring har lämnat sin till Kammarrätten, skall detta anses som att ansökan har avslagits. Ett sådant avslagsbeslut kan sedan överklagas till länsrätten. 
 7 kap. 3 § 
 I bestämmelsen anges att vid handläggningen av överklagade mål i domstol skall vissa ärenden handläggas skyndsamt. Dessa ärenden framgår av bestämmelsens lydelse och är samtliga sådana där utredningen bedömt det vara av stor vikt att ärendena snabbt kan prövas. 
 232 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 7 kap. 4 § 
 Paragrafen anger de situationer då muntlig förhandling skall hållas i länsrätten. Bestämmelsen är inte avsedd att tolkas motsatsvis. Muntlig förhandling kan självfallet hållas även vid handläggningen av andra ärenden, om länsrätten finner detta nödvändigt. 
 7 kap. 5 § 
 Paragrafen klargör att domstols beslut enligt lagen om handel med finansiella instrument som huvudregel skall gälla omedelbart. 
  
 11.4 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse 
  
 1 kap. 3 § 
 Bestämmelsen har ändrats, i syfte att utmönstra begreppet öppen krets. Med annan medverkan avses exempelvis upprättande av ett prospekt enligt 2 kap. lagen om handel med finansiella instrument eller en erbjudandehandling enligt 2 a kap. sistnämnda lag. Det bör noteras att med garantigivning enligt denna bestämmelse avses något annat än garantigivning enligt 2 kap. 7 § första stycket lagen om handel med finansiella instrument. Med garantigivning enligt 1 kap. 3 § lagen om värdepappersrörelse avses att värdepappers- institutet åtar sig att teckna alla aktier inom ramen för en emission, för vidare spridning, eller att institutet åtar sig att garantera att en emission blir helt eller delvis fulltecknad. Det är således fråga om en placeringsgaranti (underwriting). 
 5 
  
 Enligt sin tidigare lydelse omfattade tillståndet medverkan vid emissioner och erbjudanden som var riktade till en öppen krets. Den ändring av bestämmelsen som nu görs är inte avsedd att i sak utvidga tillämpningsområdet för bestämmelsen. Ändringen skall således inte tolkas på så sätt att den som tidigare enbart medverkat vid emissioner och erbjudanden som inte omfattas av prospekt- skyldighet nu skall behöva söka tillstånd hos Finansinspektionen. 
 Det är enligt utredningens mening tveksamt om lydelsen av såväl gällande som den nu föreslagna lagtexten ger stöd för uppfatt- 
  
 5  
 Se prop. 1990/91:142 s. 106 ff. och 153 ff., punkten 4 i avsnitt A i bilagan till ISD (93/22/EEG) och punkten 6 i avsnitt A i bilaga 1 till MiFID (2004/39/EG). 
 233 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 ningen att ett lämnat tillstånd även innefattar en rätt att medverka vid emissioner och erbjudanden som riktats till en bestämd krets. Sådan medverkan är vanligt förekommande vid s.k. private placements och försäljningar av bolag genom ett auktionsförfarande, eller upprättande av ett s.k. noteringsprospekt vid upptagande till handel av finansiella instrument utan att några finansiella instrument emitteras i samband därmed. Bestämmelsen torde dock ha tolkats på så sätt att i det fall ett bolag fått tillstånd att medverka vid emissioner och erbjudanden som riktar sig till en öppen krets, måste tillståndet även innefatta en rätt att medverka när kretsen endast utgörs av ett bestämt antal personer. Att så bör vara fallet har utredningen ingenting att erinra mot; tvärtom framstår detta som rimligt. Har ett företag fått tillstånd att medverka vid emissioner och erbjudanden till allmänheten, bör företaget även anses ha kompetens att medverka vid emissioner och erbjudanden som inte riktar sig till allmänheten. Det kan noteras att kredit- institut redan har givits en uttrycklig möjlighet att enligt 7 kap. 1 § andra stycket 7 lagen om bank- och finansieringsrörelse medverka vid värdepappersemissioner, oavsett om dessa innefattar en skyldig- het att upprätta ett prospekt eller inte. Utredningen har övervägt att göra en precisering av lagtexten men bedömt att detta inte är lämpligt inom ramen för denna utredning. Den utredning som har tillsatts för att bl.a. införliva MiFID i svensk lagstiftning kommer att behöva göra en generell översyn av innehållet i lagen om värdepappersrörelse. Det kan antas att denna översyn även kommer att innefatta en prövning av huruvida innehållet i 1 kap. 3 § lagen om värdepappersrörelse behöver ändras i något avseende. 
 2 kap. 5 § 
 Ändringen avser att klargöra att Finansinspektionen skall ges möjlighet att medge undantag från det högre kapitalkravet i samtliga fall när ett företag medverkar vid emissioner, erbjudanden, och upptaganden till handel av finansiella instrument eller uppköps- erbjudanden, jfr kommentaren till 1 kap. 3 §. 
 234 
  
 SOU 2004:95 
  
 Författningskommentar 
  
 11.5 
  
 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:543) om börs- och clearingverksamhet 
  
 4 kap. 1 § 
 I bestämmelsen har införts ett nytt  
 andra stycke 
 , för att klarlägga att i det fall skyldighet föreligger för utgivaren att upprätta ett prospekt, får handeln vid en börs eller auktoriserad marknadsplats inte påbörjas förrän utgivaren har fått prospektet godkänt och registrerat samt offentliggjort detsamma. Även börsen och mark- nadsplatsen skall självfallet ge sitt godkännande till att handeln påbörjas, i enlighet med vad som anges i första stycket. 
 Ändringen i  
 fjärde stycket  
 är en följd av att samtliga bestämmelser om prospekt har samlats i lagen om handel med finansiella instrument. 
 5 kap. 1 § 
 Bestämmelsen har ändrats genom att det nuvarande tredje stycket har upphört att gälla. Detta gäller även de lagrum som stycket hänvisade till. Samtliga bestämmelser om prospekt har samlats i lagen om handel med finansiella instrument. 
 10 kap. 1 § 
 Bestämmelsen har ändrats, för att genomföra artikel 21.4. b i prospektdirektivet. Utredningen har kommenterat bestämmelsen i avsnitt 7.2.4. 
 11 kap. 1 b § 
 Paragrafen är ny och har kommenterats i avsnitt 4.7. Genom bestämmelsen genomförs artikel 10 i prospektdirektivet i svensk rätt. Bestämmelsen gäller för samtliga emittenter, vars finansiella instrument upptagits till handel på en reglerad marknad, dvs. i Sverige på en börs eller auktoriserad marknadsplats, med undantag för sådana emittenter som har givit ut  
 icke-aktierelaterade 
  finansiella instrument som vart och ett har ett nominellt värde om minst 50 000 euro. 
 235 
  
 Författningskommentar 
  
 SOU 2004:95 
  
 Av artikel 27 i förordningen framgår att dokumentet skall göras tillgängligt på något av de sätt som kan användas vid offentlig- görande av ett prospekt, och att dokumentet skall inges till Finans- inspektionen senast 20 dagar efter det att årsredovisningen offentlig- gjorts i emittentens hemmedlemsstat. 
 Om dokumentet inte ges in till Finansinspektionen inom angiven tid, får inspektionen förelägga emittenten att göra detta. Föreläggandet får förenas med vite, jfr kommentaren till 11 kap. 
  
 10 
  
 §. 
  
 11 
  
 kap. 10 § 
  
 I bestämmelsen har införts en hänvisning till den nya bestäm- melsen i 11 kap. 1 b §, för att ge Finansinspektionen möjlighet att förena ett föreläggande med vite även vid överträdelser av denna bestämmelse. 
 236