3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 4 
  
 Lönebildning och ekonomisk framgång 
  
 ) DETTA KAPITEL SKALL F¶R DET F¶RSTA P¥ ETT MER PRINCIPIELLT PLAN DISKUTERAS L¶NEBILDNINGENS UPPGIFTER I SAMH¤LLSEKONOMIN DESS S¤TT ATT FUNGERA I SAMSPELET MED POLITISKA OCH ANDRA BAKGRUNDSFAKTORER M M ¶R DET ANDRA SKALL REDOVISAS EN J¤MF¶RANDE STUDIE AV ETT ST¶RRE ANTAL /%#$ Roberts OCH PRODUKTIVITETSUTVECKLING M M MED S¤RSKILD VIKT LAGD VID L¶NEKOSTNADSUTVECKLINGENS BETYDELSE F¶R L¤NDERNAS EKONOMISKA FRAMG¥NG I DESSA AVSEENDEN 
  
 4.1 
  
 Inledning 
  
 Lönebildningen kan beskrivas som de processer, vilka tillsammans be- stämmer lönerna för enskilda personer, för kollektiv samt i genomsnitt för samhällsekonomin. Lönebildningssystemen skiljer sig mycket åt mellan olika länder. En del system är decentraliserade med starka inslag av mark- nadsstyrd lönesättning, andra är centraliserade eller starkt samordnade, och har ibland med staten som tredje part eller som katalysator i förhand- lingarna. Däremellan finns många mellanformer. 
 Lönebildningen har flera viktiga uppgifter att fylla i samhället. En grundläggande sådan är att medverka i fördelningen av de totala inkom- sterna i ekonomin. Vidare är lönebildningen central för att styra hur arbetskraftsresursernas används för olika produktiva ändamål. Denna resursfördelning är avgörande för hur stort samlat välstånd, som kan uppnås med den tillgängliga arbetskraften. En ytterligare roll för lönebildningen ligger på det makroekonomiska planet, nämligen att bestämma den totala lönekostnadsutvecklingen. 
 Förutsättningarna för en väl fungerande lönebildning ges till stor del av politiska och institutionella förhållanden, som ligger utanför lönebild- ningsprocessen som sådan. Hit hör den mer allmänna ekonomiska poli- tiken, dvs. finans- och penningpolitiken, vidare arbetsmarknadspolitiken, arbetslöshetsförsäkringarna och andra transfereringssystem, sättet att finansiera dessa system, skattesystemen m.m. Liksom lönebildnings- systemen skiljer sig dessa förutsättningar kraftigt åt mellan olika länder. 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 Detta innebär att ett och samma lönebildningssystem kan fungera på 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 $IAGRAM 'ENOMSNITTLIGA TIML¶NER I HELA EKONOMIN  
  
 Logaritmisk skala, index 1970=100 
 EL /BJEKT KAN INTE Schmidt REDIGERING AV F¤LTKODER 
 mycket olika sätt i olika länder. De yttre förutsättningarna kan ha stor betydelse för om lönebildningen uppfattas som legitim, vilket är viktigt för en väl fungerande lönebildning. 
 Sverige hör till en grupp länder i  
 OECD-området 
  som under många år haft höga lönekostnadsökningar. Framför allt har de svenska ökningstalen varit högre än i de närmast jämförbara konkurrentländerna i Europa samt i Nordamerika och Japan. Långsiktigt och stegvis har detta medfört en betydande nedskrivning av kronan. Härigenom har visserligen lönekost- nadsutvecklingen, mätt i en gemensam valuta, bringats ned, och konkur- renskraften gentemot utlandet i denna mening kunnat vidmakthållas. Men priset har varit en högre inflation än i omvärlden. 
 Trots höga nominella lönehöjningar har det reala utfallet blivit dåligt. Trots att de nominella timlönerna har ökat med ca 700 procent, eller närmare 8 procent per år, mellan 1970 och 1980, har reallönerna bara ökat med ca 0,8 procent per år, se diagram 4.1. Tillväxten i den svenska eko- nomin har varit svag jämfört med andra länder och arbetslösheten har stigit till höga nivåer. Inflationsvägen var länge Sveriges reservutgång för 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 att hålla sysselsättningen uppe och arbetslösheten nere. Utvecklingen under  
 1990-talet 
  har visat att den vägen inte var långsiktigt hållbar. Sedan Riksbanken införde sitt nuvarande inflationsmål är denna väg i praktiken stängd, och därmed har även möjligheten bortfallit att genom depreciering av kronan kompensera lönekostnadernas tendens att stiga snabbare än i omvärlden. Skulle Sverige bli medlem i den europeiska valutaunionen EMU, bortfaller möjligheten till depreciering av kronan inte bara i prak- tiken, utan även formellt. Det ankommer nu på lönebildningssystemet, och den institutionella och politiska miljö i vilket detta verkar, att sörja för att sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. 
 Den svenska lönekostnadsutvecklingen ligger fortfarande högre än i de viktigaste konkurrentländerna, trots att arbetslösheten är hög. Den jämfö- rande analys av 21  
 OECD-länder, 
  som redovisas i detta kapitel, tyder på att ett nedbringande av den långsiktiga ökningstakten i de nominella lönekostnaderna med 1 procentenhet (som inte elimineras på världsmark- naden genom en motsvarande appreciering av växelkursen) kan ge upphov till en långsiktig ökning i sysselsättningstillväxten på i storleksordnigen 0,2 à 0,3 procentenheter per år. Det finns andra undersökningar som tyder på större effekter än så. En i makroekonomiskt avseende mer effektiv lönebildning skulle därför verksamt kunna bidra till en ökad sysselsättning och minskad arbetslöshet. 
  
 4.2 
  
 Lönebildningens roll i samhällsekonomin 
  
 ,¶NEBILDNINGEN ¤R EN SAMMANFATTANDE BEN¤MNING P¥ DE M¥NGA PROCESSER OCH RESTRIKTIONER SOM BEST¤MMER L¶NERNA F¶R ENSKILDA INDIVIDER F¶R KOLLEKTIV OCH I GENOMSNITT F¶R EKONOMIN I DESS HELHET %N V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING Nelson DEFINIERAS SOM EN L¶NEBILDNING SOM BIDRAR TILL EN ¶KNING AV V¤LF¤RDEN 5TIFR¥N EN S¥ ALLM¤N BESKRIVNING G¥R DET NATURLIGTVIS INTE ATT DRA DIREKTA SLUTSATSER OM HUR SYSTEMET F¶R L¶NEBILDNING HELST SKULLE SE UT 'ENOMG¥NGEN I KAPITELVISAR ATT OLIKA L¤NDER I %Herring 53! HAR LAGAR INSTITUTIONER OCH Ryan ARBETSMARKNADEN SOM AVSEV¤RT SKILJER SIG ¥T %N SLUTSATS SOM KAN DRAS AV GENOMG¥NGEN ¤R OCKS¥ ATT EN J¤MF¶RELSEVIS GOD EKONOMISK UTVECKLING INTE MINST VAD G¤LLER UTVECKLINGEN P¥ ARBETSMARKNADEN KAN UPPN¥S INOM RAMEN F¶R VITT SKILDA L¶NEBILDNINGSSYSTEM FR¥N DECENTRALISERADE SYSTEM UTAN Camacho P¥ ¶VERGRIPANDE NIV¥ER TILL CENTRALISERADE ELLER STARKT SAMORDNADE SYSTEM MED STATLIGA INGRIPANDEN SOM REGULJ¤RA INSLAG 
 En av orsakerna till detta är att lönebildningssystemet inte ensamt ligger 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 bakom framväxten av en gynnsam ekonomisk situation. Lönebildningen verkar inom en ram som består av den ekonomiska politiken i stort, ar- betsmarknadspolitiken, skatte- och transfereringspolitiken, socialpolitiken m.m. Vidare har traditioner och inarbetade samverkansformer betydelse för om resultatet av lönebildningsprocessen skall accepteras av organisa- tionerna på arbetsmarknaden, företagen, löntagarna och allmänheten. Lönebildningssystemet måste uppfattas som legitimt. Ett system som fungerar bra i ett land kan visa sig fungera mycket dåligt om det skulle flyttas över till ett land med annorlunda institutionella ramar och traditio- ner. 
 )NKOMSTF¶RDELNINGEN 
 Lönebildningssystemet har flera viktiga roller i samhället. En grundläg- gande uppgift är att medverka i fördelningen av inkomsterna i ekonomin, dels mellan löntagare och kapitalägare, dels mellan olika grupper och individer i löntagarkollektivet. Denna centrala inkomstfördelande uppgift gör lönebildningen mer komplicerad och mer kontroversiell att diskutera än mycket av den övriga prisbildningen i ekonomin. Huvuddelen av be- folkningen i industrialiserade och utvecklade länder har lönen som enda, eller viktigaste, inkomstkälla. De fackliga organisationerna växte fram, med början i England under  
 1800-talets 
  första hälft, i det fördelningspo- litiska syftet att påverka den inkomstfördelning, som de fria marknads- krafterna gav upphov till. Staten har också, i olika utsträckning under olika perioder och i olika länder, ingripit i inkomst- och välfärdsfördelningen, dels genom skyddslagstiftning, dels genom utformningen av skatte- och transfereringssystemen etc. Statliga ingripanden kan, beroende på den konkreta situationen, vara komplement eller alternativ till de fackliga aktiviteterna. 
 2ESURSF¶RDELNINGEN 
 Lönebildningen har samtidigt till uppgift att bidra till en effektiv använd- ning av samhällets resurser, så att det samlade välståndet i landet blir så högt som möjligt. Enligt klassisk ekonomisk teori sker detta bäst på oreg- lerade marknader under fri konkurrens, där de löner och lönerelationer som uppkommer utgör ett signalsystem för aktörerna på arbetsmarknaden 
 – enskilda löntagare och enskilda arbetsgivare. Redan  
 1800-talets 
  mark- nadsliberaler ställdes här inför ett fortfarande olöst dilemma, nämligen om fri konkurrens enbart skulle betyda att staten avhöll sig från ingripanden, eller om även frivilligt bildade fackliga organisationer borde motarbetas, 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 med hänvisning till att de begränsar konkurrensen. Den fria konkurrensens effektivitet förutsätter i princip så många aktörer på både löntagar- och arbetsgivarsidan att ingen har makt att påverka det allmänna löneläget för en viss kategori arbetskraft. Fackliga organisationer kan tänkas utgöra en motvikt till inflytelserika stora arbetsgivare, men de fackliga organisatio- nerna kan också nå en styrka gentemot arbetsgivarna, som är för stor för att lönebildningen skall vara samhällsekonomiskt effektiv. 
  
 -¥LKONFLIKTEN 
  OCH LEGITIMITETEN 
 Att en potentiell konflikt finns mellan lönebildningens inkomstfördelande och effektivitetsskapande uppgifter är klart. En viktig avvägningsfråga gäller i vilken utsträckning samhällets fördelningspolitiska ambitioner bör tillgodoses inom själva lönebildningsprocessen eller inom de offentliga skatte- och transfereringssystemen. Båda lösningarna har i teorin negativ inverkan på effektiviteten i ekonomins resursanvändning; den första genom att lönerna ger "fel prissignaler" till aktörerna på arbetsmarknaden, den andra genom att skapa "skattekilar och marginaleffekter", vilka påver- kar löntagarnas ekonomiska beslut och därmed indirekt även prisbild- ningen på arbetsmarknaden. 
 Konflikten mellan inkomstfördelning och effektivitet skall emellertid inte överbetonas. Fördelningspolitiskt orimliga utfall på en lönemarknad med fri konkurrens kan i sig vara effektivitets- och utvecklingshindrande. I extrema fall uppstår arbetskonflikter, rivalitet mellan löntagarkategorier och allmän social oro. Det är därför viktigt, också från effektivitetssyn- punkt, att lönebildningen upplevs som legitim, och att de löner för en- skilda och grupper av löntagare, som blir resultatet av processen, anses rimliga av de flesta. 
 Bristande legitimitet i lönebildningssystemet kan medföra att avtal, som sluts på central nivå eller förbundsnivå i efterhand "korrigeras" av grupper som i lokala förhandlingar har möjlighet härtill. Resultatet av detta kan bli en löneutveckling i den totala ekonomin, som hamnar för högt för att makroekonomiska balans- och tillväxtmål skall kunna uppnås. 
 $EN MAKROEKONOMISKA EFFEKTIVITETEN 
 %N VIKTIG YTTERLIGARE UPPGIFT F¶R L¶NEBILDNINGEN ¤R S¥LEDES ATT GE UPPHOV TILL EN L¶NEUTVECKLING SOM ¤R F¶RENLIG MED LANDETS ¶VERGRIPANDE M¥L R¶RANDE TILLV¤XT INFLATION SYSSELS¤TTNING OCH ARBETSL¶SHET $ET ¤R OCKS¥ L¶NEBILDNINGENS BRISTER H¤RVIDLAG SOM FR¤MST 
  
 3/5  
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 HAR ST¥TT I BLICKPUNKTEN I 3VERIGE UNDER L¥NG TID OCH VARS AVHJ¤LPANDE DET ¤R UTREDNINGENS F¶RSTAHANDSUPPGIFT ATT F¶RSL¥ ¥TG¤RDER OM 
 3VERIGE HAR Joseph HAFT PROBLEM MED EN F¶R H¶G NOMINELL 
  
 L¶N¶KNINGSTAKT 
  
 $IAGRAM 
  
 VISAR 
  
 DEN 
  
 NOMINELLA 
  
 L¶NEKOSTNADSUTVECKLINGEN INKL SOCIALA KOSTNADER UNDER PERIODEN 
  
 I 
  
 /%#$ L¤NDER 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 $IAGRAM .OMINELLA L¶NEKOSTNADS¶KNINGAR I /%#$ L¤NDER Ó 
 0ROCENT PER¥R 
 EL /BJEKT KAN INTE Schmidt REDIGERING AV F¤LTKODER 
 EL /BJEKT KAN INTE Schmidt REDIGERING AV F¤LTKODER 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 INKLUSIVE 3VERIGE 0ERIODEN STR¤CKER SIG FR¥N DET TIDIGA TALETS H¶G KONJUNKTUR ¶VER L¥GKONJUNKTURERNA I OLJEPRISH¶JNINGARNAS SP¥R ¥TERH¤MTNINGEN UNDER TALET OCH ¶VERHETTNINGEN I SLUTET AV DETTA DECENNIUM VIDARE GENOM TALSKRISEN OCH FRAM TILL ¥TERH¤MTNINGSFASEN EFTER DENNA .¥GRA L¤NDER HAR SETT ¶VER DENNA L¥NGA English HAFT BETYDLIGT H¶GRE L¶NE¶KNINGSTAKT ¤N 3VERIGE $ESSA L¤NDER ¤R EMELLERTID S¥DANA SOM Gilmore SOM KRISBEN¤GNA INFLATIONS OCH DEVALVERINGSEKONOMIER EN GRUPP TILL VILKEN 3VERIGE GRADVIS KOM ATT S¤LLA SIG .¥GRA AV DEM D¤RIBLAND 3TORBRITANNIEN )RLAND OCH )TALIEN HAR UNDER SENARE ¥R MYCKET P¥TAGLIGT KUNNAT REDUCERA SINA L¶NE OCH PRIS¶KNINGSTAKTER 
 Ser man till den kortare delperioden  
 1984-1996, 
  en period som alltså startar ett par år efter de stora svenska devalveringarna 1981 och 1982, är det bara Grekland och Portugal som har haft högre ökningstakt i lönekost- naderna än Sverige. Sveriges viktigaste konkurrentländer i Europa har, med undantag av Storbritannien, långsiktigt haft avsevärt lägre lönekost- nadsökningar. Detsamma gäller de likaså viktiga konkurrenterna USA och Japan. Nu mot slutet av  
 1990-talet 
  har de svenska lönekostnadsökning- arna, under inverkan av den kraftigt stegrade arbetslösheten, fallit och närmat sig genomsnittet för Europa. Men de ligger fortfarande någon procentenhet per år högre. 
 %N KOMPLEX PROBLEMBILD 
 När det gäller lönebildningens förmåga att ge acceptabla makroekono- miska utfall tyder viss nationalekonomisk forskning på att det är bättre att antingen ha en relativt starkt centraliserad (eller samordnad) lönebildning, eller en relativt starkt decentraliserad, marknadssmässig, sådan. I det förra fallet är landets avtalsslutande parter tillräckligt stora för att ta ett sam- hällsansvar för lönebildningen; i det senare fallet ger marknadsmässig- heten ett likaledes välavvägt resultat. I båda typerna av länder tenderar arbetslösheten att vara lägre än i länder där lönebildningen i huvudsak sker på någon mellannivå, där varken samhällsintresset eller marknaden gör sig särskilt tydligt gällande. 
 De empiriska resultaten av denna forskning är emellertid inte entydiga och inte oomtvistade. Tidiga stöd för hypotesen framlades av Sweeney och Clark (i "Bargaining Structure, Corporatism and Macroeconomic Performance", Economic Policy, April 1988). En nyligen gjord studie av tre  
 OECD-ekonomer 
  (Owens, J.P. Adkins, S. Scarpetta: "Key Les- sons for Labour Market Reforms: Evidence from OECD Countries´ Expe- riences", konferenspapper IVA, Stockholm 25 maj 1998) ger också ett 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 visst stöd; resultaten visar särskilt att hög samordning i lönebildningen kan ge upphov till låg arbetslöshet. 
 Det är långt ifrån klarlagt att uppgången i den svenska arbetslösheten under  
 1990-talet 
  har någon bakgrund i den övergång, som har ägt rum från centrala förhandlingar till förbunds- eller branschvisa förhandlingar. Många andra faktorer kan ha spelat in. Inte minst torde införandet av ett inflationsmål för penningpolitiken och dessförinnan kronans anknytning till ECU ha medverkat: lönekostnadsökningar kunde inte längre övervält- ras på priserna utan gav i stället utslag i arbetslöshet. 
 Det är över huvud taget en mycket komplex problembild som avtecknar sig, och en komplexitet i många led. En fråga är om, och hur, olika för- handlingssystem och lagregler påverkar den totala lönekostnadsutveck- lingen i ekonomin. Nästa fråga är vilket samband som finns mellan denna aggregerade lönekostnadsutveckling och landets ekonomiska framgång i olika avseenden. Det senare skall något belysas i forsättningen av detta kapitel. Ett ytterligare spörsmål är emellertid om inte förhandlingssys- temet och lagreglerna påverkar ekonomin också på andra vägar, inte bara genom den aggregerade lönekostnadsutvecklingen. 
 9TTRE F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING 
 Utredningen har i uppgift att föreslå åtgärder inom lönebildningens om- råde som kan bidra till att sänka arbetslösheten utan att inflationen ökar. Samtidigt är det klart att många förutsättningar för en väl fungerande lönebildning bestäms vid sidan av vad som är den egentliga lönebildnings- processen, och därmed också vid sidan av vad utredningen kan komma med konkreta förslag om. 
 En balanserad allmän finans- och penningpolitik kan bidra till att hålla tillbaka efterfrågan på arbetsmarknaden, så att den makroekonomiska effektiviteten i lönebildningen inte äventyras. Viktigt är emellertid att ekonomin fungerar på ett sådant sätt att den allmänna ekonomiska poli- tiken inte behöver vara onödigt stram. Det är sålunda önskvärt att arbets- kraftsutbudet anpassas till strukturen på arbetskraftsefterfrågan. Arbets- marknadspolitiken i Sverige, med kompetensutveckling, omskolning, ekonomisk hjälp till geografisk rörlighet, aktiv förmedlingsverksamhet m.m., har traditionellt utformats med detta mål för ögonen. De allmänna utbildningssystemens anpassning till de krav som utvecklingen av arbets- kraftsefterfrågan ställer har på liknande sätt betydelse för lönebildningens 
 effektivitet. 
 2ISKEN F¶R INFLATIONSDRIVANDE FLASKHALSAR BEROR OCKS¥ P¥ VILKEN EKONOMISK VINNING DE ARBETSL¶SA HAR AV ATT SNABBT HITTA ETT NYTT ARBETE !V STOR BETYDELSE ¤R H¤RVID B¥DE ERS¤TTNINGSNIV¥ERNA I 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN OCH UNDER HUR L¥NG TID ERS¤TTNING KAN Hernandez UTFORMNINGEN AV ANDRA TRANSFERERINGSSYSTEM SPELAR ROLL T EX OM DET FINNS GODA CHANSER ATT F¥ F¶RTIDSPENSION ELLER LIKNANDE EFTER EN L¤NGRE TIDS ARBETSL¶SHET $ESSUTOM KAN SOCIALBIDRAGSNIV¥N P¥VERKA DEN NEDRE GR¤NSEN F¶R DEN L¶N TILL VILKEN ARBETSGIVARNA KAN REKRYTERA ARBETSKRAFT 
 Vidare inverkar transfereringssystemens finansiering på förutsättning- arna för lönebildningen. Ändrade arbetsgivaravgifter påverkar det till- gängliga utrymmet i avtalsförhandlingarna. Den mest tydliga kopplingen erhålls i försäkringssystem där avgifterna direkt beror på utgifterna i enskilda branscher eller företagskonstellationer. En branschvis egenfinan- siering på marginalen av arbetslöshetsförsäkringen innebär exempelvis att konsekvenserna i form av arbetslöshet av alltför höga löneökningar blir direkt kännbara för respektive parter. 
 Slutligen påverkas lönebildningen även av skattesystemet. Med höga progressiva skatteskalor krävs högre nominella löneökningar för att lönta- garna skall få en given inkomstökning efter skatt. En sänkt inkomstskatt och sänkt progressivitet skulle därför, åtminstone på kort sikt, kunna leda till lägre lönekostnadsökningar. En sänkt progressivitet ökar dessutom en arbetslös persons ekonomiska vinning av att börja arbeta och skulle däri- genom kunna bidra till en minskad arbetslöshet utan att inflationen för- stärks. 
 Dessa och andra viktiga förutsättningar för lönebildningen är olika i olika länder. Olikheterna kan, vid sidan av de olikheter som finns i löne- bildningssystemen som sådana, medföra skillnader mellan länder i fråga om hur en given ökningstakt i de totala lönerna återverkar på arbetsmark- nadsutvecklingen eller omvänt. 
  
 4.3 
  
 Ekonomisk framgång 
  
 Sverige har halkat efter de flesta andra  
 OECD-länder 
  i fråga om ekono- miskt välstånd. Detta är inte endast ett  
 1990-talsfenomen, 
  utan något som har präglat de senaste tre decenniernas utveckling. Eftersläpningen är inte bara en naturlig följd av att Sverige redan i början av  
 1970-talet 
  hade nått ett så högt välstånd att det sedan varit svårt att öka det ytterligare. Många länder har nämligen sedan dess passerat Sverige i fråga om nivån på BNP 
 per capita, det vanligaste måttet på ekonomiskt välstånd. 
 3VERIGES RELATIVA TILLBAKAG¥NG SEDAN TALETS F¶RSTA H¤LFT HAR ¤GT RUM SAMTIDIGT MED ATT "Wright I HELA V¤RLDSEKONOMIN HAR BLIVIT L¤GRE +ONTRASTEN ¤R I DET SISTN¤MNDA AVSEENDET STARK TILL DE MYCKET GODA TILLV¤XT¥REN UNDER TALET OCH I B¶RJAN AV TALET DVS FRAM 
  
 3/5  
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 TILL DEN F¶RSTA V¤RLDSOMFATTANDE OLJEKRISEN SE DIAGRAM TALET FRAMST¥R ¤VEN VID EN J¤MF¶RELSE L¤NGRE TILLBAKA I TIDEN SOM EN EXKLUSIV TILLV¤XTPERIOD B¥DE I V¤RLDSEKONOMIN OCH I 3VERIGE $ECENNIETS EKONOMISKA UTVECKLING PR¤GLADES STARKT AV ATT V¤RLDSHANDELN LIBERALISERADES SOM 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 $IAGRAM 4ILLV¤XT I "Williams I /%#$ L¤NDERNA DE 
 %5 L¤NDERNA OCH 3VERIGE Ó 
 Procent per år 
 EL /BJEKT KAN INTE Schmidt REDIGERING AV F¤LTKODER 
 RESULTAT AV BL A TULLAVVECKLINGAR INOM RAMEN F¶R D¥VARANDE '!44 
 'ENERAL !GREEEMENT ON 4ARIFFS AND 4RADE  
 OCH F¶R 6¤STEUROPAS DEL S¤RSKILT GENOM BILDANDET AV %%# OCH %4! 3PECIALISERINGEN MELLAN L¤NDERNA ¶KADE MED STRUKTUROMVANDLING OCH SNABB TILLV¤XT SOM F¶LJD /LJEKRISEN UTL¶STES VISSERLIGEN SOM EN REKYL P¥ DET SNABBA UPPSVINGET MEN BLEV OCKS¥ INLEDNINGEN TILL DEN L¥NGA PERIOD AV MER M¥TTLIG TILLV¤XT D¤R KONJUNKTURUPPG¥NGAR OMV¤XLAT MED SV¥RA KRISER I VILKEN VI FORTFARANDE BEFINNER OSS 
 3KILLNADER I TILLV¤XTENS KARAKT¤R 
 Det har under hela denna period funnits en tydlig skillnad mellan Västeu- ropa och de utomeuropeiska  
 OECD-länderna 
  i fråga om tillväxtens karak- tär. Den europeiska tillväxten har till mycket liten del åstadkommits genom att antalet sysselsatta i produktionen ökat. Främst är det i stället 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 $IAGRAM 4ILLV¤XT I PRODUKTIVITET OCH SYSSELS¤TTNING I /%#$ L¤NDER 
 Procent per år 
 EL /BJEKT KAN INTE Schmidt REDIGERING AV F¤LTKODER 
 EL /BJEKT KAN INTE Schmidt REDIGERING AV F¤LTKODER 
 EL /BJEKT KAN INTE Schmidt REDIGERING AV F¤LTKODER 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 BNP per sysselsatt, som här får utgöra ett mått på produktiviteten, som har vuxit, se diagram 4.4. I de utomeuropeiska länderna, vilka har samlats till höger i diagrammet, har sysselsättningen ökat relativt kraftigt, medan produktiviteten har vuxit långsammare än i Europa. Japan utgör vad gäller produktivitetstillväxten ett undantag, men den var hög framför allt i den 
 tidigare delen av perioden. 
 3YSSELS¤TTNINGSTILLV¤XTEN I DE UTOMEUROPEISKA /%#$ L¤NDERNA ¥TER SPEGLAR TILL EN DEL ATT BEFOLKNINGEN I DE F¶RV¤RVSAKTIVA ¥LDRARNA HAR ¶KAT MER ¤N I %UROPA MEN DET ¤R INTE HELA F¶RKLARINGEN ) DE UTOMEUROPEISKA L¤NDERNA HAR Frye INV¥NARE I ¥LDERN ¥R DVS SYSSELS¤TTNINGSINTENSITETEN STIGIT ) %UROPA HAR MED .ORGE OCH 3CHWEIZ SOM ENDA ENSKILDA UNDANTAG SYSSELS¤TTNINGSINTENSITETEN FALLIT 
 Man kan således säga att tillväxten i Europa har följt en produktivi- tetslinje och i de utomeuropeiska  
 OECD-länderna 
  en sysselsättningslinje. Skillnaden konkretiseras i tabell 4.1, där tillväxten i BNP och BNP per capita  
 1972-1996 
  i USA, Tyskland och Sverige har uppdelats på några viktiga komponenter. 
 4ABELL +OMPONENTER I TILLV¤XTEN I "Williams I 53! 
 4YSKLAND OCH 3VERIGE 
  
 Procent per år 
  
 53! 
  
 4YSK 
  
 3VERIGE 
  
 LAND 
  
 "Moreno 
  
 PRODUKTIVITET 
  
 5PPSKATTAD "Cook 
  
 PER ARBETAD TIMME 
  
 PLUS SYSSELS¤TTNINGS¶KNING 
  
 "Cook 
  
 MINUS BEFOLKNINGSTILLV¤XT 
  
 "Ballard CAPITA 
  
 Den första komponenten är tillväxten i BNP per sysselsatt, dvs. i grova drag produktivitetstillväxten. Produktivitetstillväxten visar hur väl landet utnyttjar den ianspråktagna arbetskraften med hjälp av kapitalresurser, i form av maskinell utrustning, adekvat utbildning, tekniskt och organisato- 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 riskt kunnande m.m. Skillnaden mellan det låga talet för USA å ena sidan och de högre för Tyskland och Sverige är påtaglig. Mätt på detta sätt är det också notervärt att Sveriges eftersläpning i produktivitetstillväxt i förhål- lande till Tyskland inte framstår som uppseendeväckande stor, 0,4 pro- centenheter per år. 
 Tyskland hör emellertid till de länder i Europa där medelarbetstiderna minskat allra mest, med 0,7 à 0,8 procent per år. I Sverige har däremot medelarbetstiderna tenderat att öka, sett över den redovisade perioden som helhet, och med en mer påtaglig uppgång sedan  
 1980-talets 
  början. Mäter man produktivitetstillväxten mer korrekt som tillväxten i BNP per arbetad timme (se talen inom parentes i tabell 4.1) blir skillnaden därför större: Sverige ligger mer än 1 procentenhet per år efter Tyskland. För USA:s del, där medelarbetstiderna också ökat något, blir efter en motsvarande över- slagsmässig justering produktivitetstillväxten  
 1972-1996 
  bara 0,4 procent 
 per år. 
 .¤R DET G¤LLER F¶R¤NDRINGEN I ANTALET SYSSELSATTA DEN ANDRA KOMPONENTEN I TABELL G¥R SKILLNADEN MELLAN 53! OCH 4YSKLAND 3VERIGE I MOTSATT RIKTNING SOM F¶R PRODUKTIVITETSTILLV¤XTEN 3YSSELS¤TTNINGEN HAR ¶KAT KRAFTIGT I 53! MEN BARA OBETYDLIGT I 4YSKLAND OCH 3VERIGE $ELVIS BEROR SKILLNADEN P¥ ATT BEFOLKNINGEN I DE ARBETSF¶RA ¥LDRARNA HAR ¶KAT BETYDLIGT MER I 53! ¤N I 4YSKLAND OCH 3VERIGE (¤RTILL KOMMER EMELLERTID ATT SYSSELS¤TTNINGENS ANDEL AV BEFOLKNINGEN I ARBETSF¶R ¥LDER HAR ¶KAT I 53! MEN MINSKAT I 4YSKLAND OCH 3VERIGE 53! HAR ALLTS¥ VARIT DET MER FRAMG¥NGSRIKA LANDET I FR¥GA OM ATT ANV¤NDA DEN TILLG¤NGLIGA BEFOLKNINGSBASEN DET MINDRE FRAMG¥NGSRIKA I FR¥GA OM ATT ¶KA PRODUKTIONEN PER SYSSELSATT PERSON 
 53! HAR HAFT EN KRAFTIG BEFOLKNINGSTILLV¤XT 4ILLV¤XTEN I INV¥NARNAS GENOMSNITTLIGA EKONOMISKA V¤LST¥ND HAR West BETYDLIGT L¤GRE ¤N DEN TOTALA TILLV¤XTEN I ".0 %N VIKTIG SKILLNAD MELLAN 53! OCH 3VERIGE SOM FRAMG¥R AV TABELL ¤R ATT I 53! SYSSELS¤TTNINGEN HAR ¶KAT ¤NNU MER ¤N TOTALBEFOLKNINGEN MEDAN I 3VERIGE TOTALBEFOLKNINGEN HAR ¶KAT MER ¤N SYSSELS¤TTNINGEN ) 53! HAR S¥LEDES DE SYSSELSATTAS F¶RS¶RJNINGSB¶RDA MINSKAT MEDAN DEN ¶KAT I 3VERIGE 53! HAR P¥ S¥ S¤TT KUNNAT ¥STADKOMMA EN MED 3VERIGE LIKV¤RDIG TILLV¤XT I "Wallace CAPITA TROTS DEN SOM VISATS KLART L¤GRE PRODUKTIVITETSTILLV¤XTEN 
  
 -EDAN 
  "Wallace CAPITA ¤R ETT M¥TT P¥ V¤LST¥ND KAN UTVECKLINGEN AV "Cortez I ARBETSF¶R ¥LDER ANV¤NDAS SOM ETT SAMMANFATTANDE M¥TT P¥ EKONOMISK FRAMG¥NG ELLER PRESTATIONSF¶RM¥GA $ET SENARE M¥TTET VISAR B¥DE HUR V¤L LANDET UTNYTTAR BEFOLKNINGSBASEN I ARBETSF¶R ¥LDER OCH HUR V¤L Leblanc ¶KA PRODUKTIVITETEN ) DETTA AVSEENDE ¤R INTE SKILLNADERNA MELLAN 53! OCH 4YSKLAND 3VERIGE S¤RSKILT STORA SETT ¶VER HELA DEN L¥NGA PERIODEN JFR TABELL %N N¥GORLUNDA 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 LIKARTAD GRAD AV EKONOMISK FRAMG¥NG HAR ALLTS¥ Wolfe SYSSELS¤TTNINGSLINJEN I 53! S FALL OCH GENOM PRODUKTIVITETSLINJEN I 4YSKLANDS OCH 3VERIGES FALL 6AD SOM EMELLERTID ¤R OROV¤CKANDE F¶R 3VERIGES DEL OCH SOM FRAMG¥R AV DE I TABELLEN REDOVISADE KORTARE DELPERIODERNA ¤R ATT PRESTATIONSF¶RM¥GAN M¤TT P¥ DETTA S¤TT GRADVIS HAR F¶RSVAGATS SETT I RELATION B¥DE TILL 4YSKLAND OCH TILL 53! 
  
 Tabell 4.2 
  
 Tillväxt i BNP per person i åldern  
 15-64 
  
 år i USA, 
  
 Tyskland och Sverige  
 1960-1996 
  
 0ROCENT PER ¥R 
  
 53! 
  
 4YSK 
  
 3VERIGE 
  
 LAND 
  
 %N M¶JLIG KONFLIKT MELLAN PRODUKTIVITET OCH SYSSELS¤TTNING 
 $ET FINNS EN GAMMAL DISKUSSION OM EN M¶JLIG MOTS¤TTNING MELLAN PRODUKTIVITET OCH SYSSELS¤TTNING $EN TAR SIN UTG¥NGSPUNKT I ATT DEN TEKNISKA UTVECKLINGEN MINSKAR BEHOVET AV MANUELL ARBETSKRAFT I PRODUKTIONEN !RGUMENTET EMOT TANKEN OM EN MOTSATSST¤LLNING ¤R ATT ¶KAD PRODUKTIVITET G¶R PRODUKTIONEN BILLIGARE OCH ATT EN ST¶RRE PRODUKTIONSVOLYM D¥ KAN AVS¤TTAS I SYNNERHET OM LANDET HAR TILLG¥NG TILL EN V¤RLDSMARKNAD F¶R PRODUKTERNA $EN ARBETSKRAFT SOM FRIG¶RS I RENT INDUSTRIELL TILLVERKNING KAN ¶VERG¥ TILL MER KVALIFICERAD VERKSAMHET INOM FRAMF¶R ALLT TJ¤NSTESEKTORN 3YSSELS¤TTNINGEN SKULLE RENTAV KUNNA BLI H¶GRE ¤N OM PRODUKTIVITETSTILLV¤XTEN VORE L¥NGSAMMARE  ANDRA SIDAN KAN H¶GA KRAV P¥ PRODUK TIVITETSTILLV¤XT I ARBETSLIVET MEDF¶RA SV¥RIGHETER ATT ENS P¥ L¤NGRE SIKT SYSSELS¤TTA ALLA SOM VILL Owens ARBETSKRAFT SOM AV OLIKA SK¤L ¤R L¥GPRODUKTIV 0RODUKTIVITETSTILLV¤XTEN KAN MINSKA DET EKONOMISKT ANV¤NDBARA ARBETSKRAFTSUTBUDET 'ENOMDRIVER MAN OMV¤NT EN AMBITION OM 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 KRAFTIG SYSSELS¤TTNINGS¶KNING KAN RESULTATET BLI ATT LANDET M¥STE TA I ANSPR¥K MINDRE PRODUKTIV ARBETSKRAFT VILKET BEGR¤NSAR PRODUKTI VITETSTILLV¤XTEN I EKONOMIN SOM HELHET 
 R¥N EN ¶VERGRIPANDE SYNPUNKT KAN ETT LAND ALLTS¥ Giles HA ETT VAL MELLAN H¶G PRODUKTIVITET OCH H¶G SYSSELS¤TTNING ) DIAGRAM FINNS N¥GRA L¤NDER Ó )RLAND .ORGE OCH *APAN Ó SOM HAFT B¥DE GOD PRODUK TIVITETSTILLV¤XT OCH SYSSELS¤TTNINGSTILLV¤XT ¥REN $ET GENOMG¥ENDE M¶NSTRET SETT ¶VER ALLA Barron ETT NEGATIVT SAMBAND MELLAN DE TV¥ TILLV¤XTTALEN $ET NEGATIVA SAMBANDET ¤R STATISTISKT SIGNIFIKANT $ET M¥STE EMELLERTID PEKAS P¥ EN VIKTIG OS¤KERHETSFAKTOR 3YSSELS¤TTNINGSTILLV¤XTEN UTG¶R I SIG N¤MNAREN I PRODUKTIVITETSTILLV¤XTEN DEN SENARE M¤TS SOM PRODUKTION PER SYSSELSATT %VENTUELLA M¤TFEL I SYSSELS¤TTNINGSTILLV¤XTEN SOM INTE MOTSVARAS AV SAMMA M¤TFEL I PRODUKTIONSTILLV¤XTEN SKAPAR D¥ AUTOMATISKT EN NEGATIV STATISTISK KORRELATION 
 ) DEN M¥N MOTS¤TTNINGEN ¤R REELL KAN MAN TEORETISKT M¶JLIGEN G¶RA G¤LLANDE ATT DET ¤R LIKGILTIGT OM EN VISS EKONOMISK TILLV¤XT ¥STADKOMS P¥ DET ENA ELLER DET ANDRA S¤TTET BARA SAMH¤LLET HAR SYSTEM SOM P¥ ETT ¶NSKV¤RT S¤TT F¶RDELAR V¤LST¥NDET MELLAN DEM SOM ARBETAR OCH DEM SOM INTE G¶R DET ) PRAKTIKEN SKULLE DET EMELLERTID UPPST¥ VIKTIGA SKILLNADER 
 ¶R DET F¶RSTA BLIR ANTAGLIGEN INKOMSTF¶RDELNINGEN OLIKA I ETT H¶GPRODUKTIVITETSSAMH¤LLE OCH I ETT H¶GSYSSELS¤TTNINGSSAMH¤LLE ) DET F¶RRA F¥R DE SOM SAKNAR SYSSELS¤TTNING KANSKE N¶JA SIG MED EN L¤GRE INKOMST PER CAPITA ¤N I DET SENARE $ELS ¤R DET FLERA SOM SKALL F¶RS¶RJAS DELS FINNS ETT MOTST¥ND MOT H¶GA SKATTEUTTAG P¥ DEM SOM F¶RV¤RVSARBETAR ) ETT H¶GSYSSELS¤TTNINGSSAMH¤LLE KAN ¥ ANDRA SIDAN ST¶RRE L¶NESKILLNADER INOM DEN F¶RV¤RVSARBETANDE GRUPPEN BLI RESULTATET DETTA TORDE VARA EN F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT N¥GORLUNDA EFFEKTIVT KUNNA SYSSELS¤TTA S¥ M¥NGA SOM M¶JLIGT 
 ¶R DET ANDRA KAN DET FINNAS DYNAMISKA EFFEKTER SOM G¶R ATT V¤LST¥NDET PER CAPITA I DET L¥NGA LOPPET P¥VERKAS AV DET T¤NKTA SYSTEMVALET 3¥DANA EFFEKTER SKULLE KUNNA G¥ I OLIKA RIKTNINGAR (¶GPRODUKTIVITETSSAMH¤LLET KAN T¤NKAS VARA MER INVESTERINGS OCH INNOVATIONSBEN¤GET BL A BEROENDE P¥ ATT F¶RETAGENS L¶NSAMHET ¤R H¶GRE (¶GSYSSELS¤TTNINGSSAMH¤LLET ¥ SIN SIDA HAR EN MINDRE F¶RS¶RJNINGSB¶RDA F¶R ICKE SYSSELSATTA ATT L¤GGA TILL F¶RS¶RJNINGSB¶RDAN F¶R BARN OCH GAMLA OCH KAN KLARA SIG MED L¤GRE SKATTESATSER P¥ DE F¶RV¤RVSARBETANDE ,¥GA S K SKATTEKILAR ANTAS HA POSITIVA DYNAMISKA EFFEKTER P¥ DEN EKONOMISKA TILLV¤XTEN JFR DEN TIDIGARE DISKUSSIONEN OVAN OM F¶RS¶RJNINGSB¶RDAN OCH ".0 PER CAPITA 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 ¶R DET TREDJE HAR F¶RV¤RVSARBETE F¶R M¥NGA M¤NNISKOR ETT EGENV¤RDE VID SIDAN AV DEN RENA PENNINGINKOMSTEN OCH H¶G SYSSELS¤TTNING GER D¥ ETT TILLSKOTT TILL SAMH¤LLETS V¤LF¤RD I VIDARE MENING !RBETSL¶SHET GER UPPHOV TILL SOCIALA PROBLEM I FORM AV KRIMINALITET DROGMISSBRUK M M SOM BEGR¤NSAR V¤LF¤RDSUTVECKLINGEN Jones 3YSSELS¤TTNINGSLINJEN Ó ELLER ARBETSLINJEN Ó AVKASTAR S¥LEDES EN DEL ICKE EKONOMISKA V¤LF¤RDSVINSTER 
 0RODUKTIVITETSTILLV¤XT OCH GOD SYSSELS¤TTNING ¤R TV¥ VAR F¶R SIG VIKTIGA DIMENSIONER AV EKONOMISK FRAMG¥NG )NOM VISSA GR¤NSER KAN DET FINNAS EN MOTS¤TTNING ELLER TRADE OFF MELLAN DE TV¥ (¶G SYSSELS¤TTNING OCH L¥G ARBETSL¶SHET TILLM¤TS EMELLERTID ETT EGENV¤RDE I DE FLESTA SAMH¤LLEN ) UTREDNINGENS DIREKTIV FRAMH¥LLS OCKS¥ NEDBRINGANDET AV ARBETSL¶SHETEN SOM ETT CENTRALT EKONOMISK POLITISKT M¥L 
 !RBETSL¶SHETEN 
 När utredningsdirektiven talar om arbetslösheten är det den öppna arbets- lösheten som avses. Denna definieras som den andel av arbetskraften som inte är sysselsatt. I tabell 4.3 redovisas officiella tal för arbetslösheten i de länder som studeras här. Det framgår exempelvis att arbetslösheten i Sverige har ökat från under 2 procent 1990 till 8 procent 1997, men att det finns många länder, som har en högre arbetslöshet än Sverige. Det framgår också att ett antal länder kan uppvisa fallande arbetslöshet mellan 1993 och 1997. Det gäller bl.a. Danmark, Finland, Norge, Irland, Nederländerna och Storbritannien. Det gäller också de utomeuropeiska länderna USA, Kanada, Australien och Nya Zeeland. 
 4ABELL /FFICIELL ¶PPEN ARBETSL¶SHET I OLIKA L¤NDER 
 0ROCENT AV ARBETSKRAFTEN 
  
 –STERRIKE 
  
 "ELGIEN 
  
 $ANMARK 
  
 INLAND 
  
 RANKRIKE 
  
 4YSKLAND 
  
 'REKLAND 
  
 )RLAND 
  
 )TALIEN 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 .EDERL¤NDERNA 
  
 .ORGE 
  
 0ORTUGAL 
  
 3PANIEN 
  
 3VERIGE 
  
 3CHWEIZ 
  
 3TORBRITANNIEN 
  
 +ANADA 
  
 53! 
  
 *APAN 
  
 !USTRALIEN 
  
 .YA :EELAND 
  
 I en jämförande undersökning av ekonomisk framgång i olika länder är emellertid den öppna arbetslösheten ett problematiskt begrepp. Det har att göra med hur olika begrepp definieras och mäts. Arbetskraften är de personer som har eller vill ha arbete. Till de sysselsatta räknas personer, som arbetar inom ramen för olika arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Marquez soner, som är förmål för vissa utbildningsinriktade åtgärder av arbets- marknadspolitisk natur, räknas däremot inte in i vare sig sysselsättningen eller arbetskraften, trots att det kan röra sig om människor, som skulle ha arbetat om arbete funnits. Härtill kommer att det finns människor som egentligen skulle vilja förvärvsarbeta, men som efter lång period av ar- betslöshet har givit upp tanken och trätt ut från arbetskraften. Det före- kommer också att förtidspensionering eller liknande används som arbets- marknadspolitiskt instrument, och de berörda personerna försvinner då statistiskt sett från arbetskraften. Vidare kan långvarig sjukskrivning ibland tänkas bottna i arbetslöshet. Det finns även faktorer som kan verka i motsatt riktning, dvs. att arbetslöshetstalen är överdrivna. Detta kan t.ex. vara fallet om det är möjligt att få arbetslöshetsersättning utan att vara aktivt arbetssökande. 
 Jämförelser av arbetskraftens utveckling och arbetslöshetstalen mellan olika länder blir av ovannämnda skäl svårtolkade. Talen är svåra att lägga till grund för bedömningar av ländernas framgångar på sysselsättningsom- rådet, även om man bl.a. inom OECD har försökt skapa mer jämförbara arbetslöshetsbegrepp. Därför behöver bilden kompletteras med andra beräkningar, t.ex. antalet sysselsatta i relation till storleken av befolk- ningen i den arbetsföra åldern. Även jämförelser över tiden inom ett enskilt land kan vara besvärliga att göra. Som ett exempel kan nämnas att antalet personer i arbetskraften i Sverige år 1990 utgjorde ca 84 procent av befolkningen i åldern  
 16-64 
  år, men 1997 endast ca 77 procent. Minsk- 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 ningen är inte i sin helhet uttryck för att arbetsviljan har minskat hos människor i de arbetsföra åldrarna, utan beror delvis på faktorer av ovan nämnda slag. 
 Problemet illustreras i diagram 4.5. Det visar för några europeiska länder utvecklingen av arbetskraften och sysselsättningen, båda i procent av befolkningen i  
 15-64 
  års ålder. För alla länder finns åtminstone ett visst samband mellan arbetskrafts- och sysselsättningskurvorna, vilket åter- speglar dels att olika åtgärder leder till att den statistiska arbetskraften reduceras under lågkonjunkturer, dels att människors benägenhet att bjuda ut sin arbetskraft minskar om efterfrågan minskar. Arbetslösheten, som för respektive land utgör skillnaden mellan de två kurvorna, tenderar att underskattas när sysselsättningsläget är svagt. Arbetskraftsutbudets benä- genhet att följa den faktiska sysselsättningen (och därmed reducera varia- tionerna i den öppna arbetslösheten) förefaller dessutom variera mellan 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 $IAGRAM !Burns LINJE OCH SYSSELS¤TTNINGSTRECKAD LINJE SOM ANDEL AV BEFOLKNINGEN I ¥LDERN 
 ¥R I N¥GRA EUROPEISKA L¤NDER 
 (Saknas i internetversionen) 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 länderna. I Sverige har utbudet fallit kraftigt under de senaste åren med vikande sysselsättning. Den öppna arbetslösheten har därför ökat mindre än i t.ex. Finland, där sysselsättningsminskningen har varit likartad med den i Sverige. Nederländerna och Norge är länder där det statistiska ar- betskraftsutbudet liksom i Sverige har följt sysselsättningen ganska nära såväl uppåt som nedåt. Storbritannien, Tyskland och Frankrike är exempel på länder i Europa där arbetskraftsutbudet har varit mer oberoende av det aktuella sysselsättningsläget. 
  
 4.4 
  
 Lönekostnadsutvecklingens betydelse 
  
 I avsnitt 4.2 framhölls två aspekter på lönebildningen av betydelse för ett lands ekonomiska framgång och ekonomiska tillväxt, nämligen dels löne- bildningens bidrag till en effektiv resursfördelning i samhället, dels dess förmåga att på makroekonomisk nivå ge en total lönekostnadsutveckling, som är förenlig med övergripande mål för inflationen, tillväxten och utvecklingen på arbetsmarknaden. I det följande beskrivs hur lönekost- nadsökningarna samvarierar med utvecklingen av andra makroekonomiska variabler som inflation, växelkurser, sysselsättning och produktivitet. Beskrivningen sker med hjälp av tvärsnittsdata för de 21  
 OECD-länder, 
  vilka tidigare har refererats till. 
 ,¶NEKOSTNADER OCH INFLATION 
  
 ,¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA SKILJER SIG MYCKET KRAFTIGT ¥T MELLAN DE STUDERADE /%#$ L¤NDERNA %N DEL L¤NDER FR¤MST DE SYDEUROPEISKA HAR UNDER PERIODEN HAFT L¶NEKOSTNADS¶KNINGAR INKL SOCIALA KOSTNADER P¥ V¤L ¶VER Haney I ETT PAR FALL UPPEMOT  
  
 PROCENT PER ¥R ) ANDRA L¤NDER D¤RIBLAND 4YSKLAND OCH N¥GRA ANDRA V¤STEUROPEISKA Miller 53! +ANADA OCH *APAN HAR ¶KNINGSTALEN VARIT BEGR¤NSADE TILL DRYGT PROCENT PER ¥R 3VERIGE HAR LEGAT N¥GRA PROCENTENHETER PER ¥R H¶GRE ¤N DEN SISTN¤MNDA GRUPPEN 
 Skillnaderna i lönekostnadsökningar mellan länderna har ett starkt samband med skillnaderna i ländernas inflationstakt. Det framgår av diagram 4.6, där inflationen mätts med prisindex för den totala produktio- nen, den s.k.  
 BNP-deflatorn. 
  Inte mindre än 97 procent av skillnaderna mellan ländernas inflationstakter kan statistiskt sett återföras på skillna- derna i nominella lönekostnadsökningar. Lönekostnadernas genomslag har dock i någon mån begränsats av att en viss produktivitetstillväxt har ägt rum i länderna. Till den del en lönekostnadsökning motsvaras av produkti- 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 vitetstillväxt ökar inte lönekostnaderna per producerad enhet, och till den 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 $IAGRAM 3AMBAND MELLAN ¶KNINGAR I NOMINELLA L¶NEKOSTNADER 
 OCH INFLATIONSTAKTEN "Meyers I /%#$ L¤NDER 
 Procent per år 
 20 
 Inflation 
 15 
 10 
 5 
 0 
 GR 
 PO 
 IT 
 SP 
  
 NZ 
  
 UK 
  
 AU 
  
 IR 
  
 DA 
  
 SV 
  
 FI 
  
 FR 
  
 US 
  
 KA 
  
 NO 
  
 NL 
  
 BE 
  
 ÖS 
  
 CH 
  
 TY  
 JA 
  
 Lönekostnader 
  
 0 
  
 5 
  
 10 
  
 15 
  
 20 
  
 !5 !USTRALIEN "% "ELGIEN #( 3CHWEIZ $! $ANMARK ) INLAND '2 'REKLAND )2 )RLAND )4 )TALIEN *! *APAN +! +ANADA ., .EDERL¤NDERNA ./ .ORGE .: .YA :EELAND  
 –3 
 –STERRIKE 
  0/ 0ORTUGAL 30 3PANIEN 36 3VERIGE 49 4YSKLAND 5+ 3TORBRITANNIEN 53 53! 
 delen finns inget inflationstryck från lönekostnadssidan. Tendensen har varit att produktiviteten har ökat mest i länder med höga nominella löne- kostnadsökningar. Det kan nämnas att olikheterna i ländernas långsiktiga inflationstakt i ännu högre grad, till 99 procent, kan förklaras av skillna- derna i lönekostnadsökningar per producerad enhet. 
 ,¶NEKOSTNADER OCH V¤XELKURSANPASSNING 
 En förutsättning för vidmakthållandet av de senaste decenniernas stora ländervisa skillnader i lönekostnadsökningar och inflation har varit rörliga växelkurser. I början av  
 1970-talet 
  övergavs ett tidigare system med fasta 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 växelkurser inom ramen för det s.k. Stewart  
 Woods-systemet. 
  I samband med valutakriser hade visserligen även dessförinnan stora växelkursänd- ringar förekommit, men sådana blev nu mycket vanligare och mindre dramatiska. Vissa valutor har sedan  
 1970-talets 
  början haft helt rörliga växelkurser. Andra har inom ramen för olika inbördes arrangemang peri- odvis återgått till fasta kurser. I allt väsentligt har växelkurserna emellertid varit långsiktigt rörliga, om än inte alltid kortsiktigt. Som den mest extrema långsiktiga kursändringen bland de 21  
 OECD-länderna 
  kan näm- nas att schweizerfrancens värde uttryckt i grekiska drachmer var 24 gånger 
 högre år 1996 än det var år 1972. 
 6¤XELKURS¤NDRINGARNA HAR P¥ L¥NG SIKT MEDF¶RT ATT DEN INTERNATIONELLA KONKURRENSNACKDELEN AV EN H¶G NATIONELL INFLATION HAR BEGR¤NSATS LIKSOM F¶RDELEN AV ATT HA EN L¥G NATIONELL S¥DAN  
 -¤TER 
  MAN L¶NEKOSTNADSUTVECKLING OCH INFLATIONSTAKT I EN GEMENSAM VALUTA T EX 53! DOLLAR FINNER MAN ATT SKILLNADERNA MELLAN L¤NDERNA UTJ¤MNAS MYCKET P¥TAGLIGT SE DIAGRAM OCH J¤MF¶R MED DIAGRAM %TT FLERTAL EUROPEISKA L¤NDER HAR HAFT MYCKET LIKARTAD INFLATIONSTAKT M¤TT I GEMENSAM VALUTA 3CHWEIZ OCH *APAN HAR UNDER DENNA PERIOD F¥TT SINA VALUTOR STARKARE APPRECIERADE ¤N VAD SOM SVARAR MOT DERAS I OCH F¶R SIG L¥GA INFLATION $ERAS INFLATION LIGGER D¤RF¶R H¶GT OMR¤KNAD I Foster ¶R 3VERIGES DEL F¶RH¥LLER DET SIG OMV¤NT +RONAN HAR DEPRECIERATS KRAFTIGT OCH M¤TT I GEMENSAM VALUTA FRAMST¥R B¥DE L¶NEKOSTNADS¶KNINGAR OCH INFLATION D¤RIGENOM SOM J¤MF¶RELSEVIS M¥TTLIGA 
 Det teoretiska argumentet för rörliga växelkurser är att det går att kom- binera en från omvärlden avvikande inhemsk inflation med rimliga nivåer på produktion och sysselsättning. Det kan emellertid starkt ifrågasättas om detta på längre sikt har varit en särskilt framgångsrik lösning för Sverige och andra länder, som har tillämpat den. När man korrigerar en alltför hög löneinflation med depreciering, så uppkommer skadliga effekter på eko- nomin, vilka en intern anpassning nedåt av löneutvecklingen inte är för- enad med. Inflationen förstärks, primärt till följd av högre ökningstakt i importpriserna. Löntagarna vill sedan ha kompensation för inflationen genom ytterligare lönepåslag. En ond cirkel kan etableras, som innefattar högre inflation, höjd löneökningstakt, ytterligare depreciering etc. 
 Inflationen har som sådan välkända skadeverkningar. Prisbildningen på olika marknader blir svåröverskådlig med samhälleliga effektivitetsför- luster som följd, den ekonomiska planeringen hos enskilda personer och företag blir svårare att sköta, omotiverade inkomst- och förmögenhetsför- skjutningar uppkommer, etc. Om växelkurspolitiken dessutom har fast växelkurs som huvudinriktning, vilket den under större delen av perioden har haft i Sverige och flera andra länder, föregås devalveringerna oftast av 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 spekulationsvågor och valutakriser. Detta har bl.a. medfört att räntenivå- erna varit både höga och varierande. 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 $IAGRAM  
 –KNINGAR 
  I NOMINELLA L¶NEKOSTNADER OCH INFLATIONS TAKTEN "Meyers M¤TTA I 53! DOLLAR I 
 /%#$ L¤NDER 
 Procent per år 
 EL /BJEKT KAN INTE Schmidt REDIGERING AV F¤LTKODER 
 Inflationens 
 EL /BJEKT 
 skadliga 
 KAN INTE 
 följder 
 SKAPAS 
 är bakgrunden 
 GENOM REDIGERING 
 till de  
 AV 
 inflationsmål 
 F¤LTKODER  
 som 
 EL /BJEKT KAN INTE Schmidt REDIGERING AV F¤LTKODER 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 penningpolitiken numera har, både i Sverige och i andra  
 EU-länder. 
  En inflationsdrivande valutadepreciering, som utväg att anpassa löneutveck- lingen till omvärlden, resulterar med denna penningpolitiska regim i en åtstramning, med minskad sysselsättning som följd. Under sådana omstän- digheter försvinner alltså den viktigaste fördelen med rörliga växelkurser, dvs. den att sysselsättningen kan hållas någorlunda i balans även om pris- och lönebildningen är i obalans. 
 ,¶NEKOSTNADER OCH SYSSELS¤TTNING 
 Att höga lönekostnadsökningar i ett land negativt påverkar sysselsätt- ningen och därmed arbetslösheten är väl etablerat, i varje fall om växel- kursen är fast eller åtminstone har någon grad av bundenhet. Höga nomi- nella lönekostnadsökningar kan vara svåra för företagen att vidarebefordra på prisutvecklingen. Om företagen å ena sidan tar ut stora prishöjningar så blir produktionen svårare att avyttra i den internationella konkurrensen; om å andra sidan prisutvecklingen inte går i takt med företagens kostnadsutveckling så blir det inte lönsamt för företagen att expandera produktionen. I båda fallen dämpas produktionsvolymens tillväxt, vilket i sin tur ger negativa återverkningar på sysselsättningen. 
 Vidare kan höga lönekostnadsökningar strukturellt vrida produktionen mot mer kapitalintensiva produkter och produktionstekniker. Även detta kan ge negativa återverkningar på sysselsättningen, som antyddes i avsnitt 4.3. I detta fall finns en möjlig positiv motpost, nämligen att den totala produktivitetstillväxten i samhället blir högre, vilket senare skall illustre- ras närmare. Höga lönekostnadsökningar kan således under vissa omstän- digheter utlösa ett ekonomiskt framåtskridande, som i nästa led kan bidra till ökad sysselsättning. Det var en närbesläktad tanke som låg bakom  
 1950-talets 
  s.k.  
 Ortiz, 
  som byggde upp LO:s samhällseko- nomiska argument för en solidarisk lönepolitik. En förutsättning för fram- gång är emellertid att lönekostnadsökningarna verkligen svarar mot en lönsam förändringspotential, och att resultatet inte bara blir en samhälls- ekonomiskt sett olönsam anpassning till en dåligt fungerande lönebildning. 
 Växelkursförändringarnas roll, att på världsmarknaden utjämna olika länders historiska inflations- och lönekostnadsutveckling, gör det svårare att i en internationell statistisk jämförelse uppskatta de negativa effekterna på sysselsättningen av alltför höga lönekostnadsökningar. Lönekostnads- ökningarna mätta i gemensam valuta, vilket är det för problemställningen relevanta, har inte skilt sig så mycket åt länderna emellan, som framgått av diagram 4.7. För en del länder gäller att inbördes skillnader mycket väl kan utgöras av rena mätfel. 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 $IAGRAM 3AMBAND MELLAN ¶KNINGAR I L¶NEKOSTNADER I 53! DOLLAR OCH SYSSELS¤TTNINGS¶KNINGAR I /%#$ L¤NDER 
 Procent per år 
 !5 !USTRALIEN "% "ELGIEN #( 3CHWEIZ $! $ANMARK ) INLAND '2 'REKLAND )2 )RLAND )4 )TALIEN *! *APAN +! +ANADA ., .EDERL¤NDERNA ./ .ORGE .: .YA :EELAND  
 –3 
 –STERRIKE 
  0/ 0ORTUGAL 30 3PANIEN 36 3VERIGE 49 4YSKLAND 5+ 3TORBRITANNIEN 53 53! 
 Det finns likafullt ett visst negativt samband mellan ländernas lönekost- nadsökningar, mätta i gemensam valuta, och utvecklingen av sysselsätt- ningen. Detta framgår av diagram 4.8. Ett samband av detta slag gör sig sannolikt gällande med ganska lång eftersläpning. Perioden  
 1972-1996 
  är rimligtvis så väl tilltagen att eftersläpningen i huvudsak täcks in. Hypote- tiskt kan det dock vara så att en kraftig förändring i ett lands lönekost- nadsökning har ägt rum under de senaste åren i perioden, och att effekten 
 härav på sysselsättningen ännu inte helt hunnit registreras. 
 3TATISTISKT SETT INNEB¤R SAMBANDET ATT OM L¶NEKOSTNADS¶KNINGEN I ETT LAND ¤R PROCENTENHET ST¶RRE ¤N I ETT ANNAT S¥ BLIR 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 SYSSELS¤TTNINGSTILLV¤XTEN PROCENTENHETER SVAGARE OCH OMV¤NT 4ILL¤MPAT P¥ 3VERIGE BETYDER DETTA ATT OM TAKTEN I L¶NEKOSTNADS¶KNINGEN EXEMPELVIS NEDBRINGADES MED PROCENTENHET UNDER FEM ¥R S¥ SKULLE SYSSELS¤TTNINGEN ¶KA MED CA PERSONER /S¤KERHETEN I DENNA UPPSKATTNING ¤R EMELLERTID SJ¤LVFALLET STOR 
 3VERIGES OCH *APANS POSITIONER I DIAGRAMMET AVVIKER N¥GOT FR¥N DET SAMBAND SOM TYDLIGARE F¶REFALLER ATT G¤LLA F¶R DE ¶VRIGA L¤NDERNA ¶R 3VERIGES DEL HAR SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLINGEN VARIT SVAG TROTS ATT L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA M¤TTA I Foster HAR VARIT J¤MF¶RELSEVIS L¥GA ¶R *APANS DEL HAR TV¤RTEMOT SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLINGEN VARIT Zavala ATT L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA M¤TTA I Foster HAR VARIT KRAFTIGA FAKTISKT H¶GST BLAND DE REDOVISADE L¤NDERNA 
 Sverige och Japan har det gemensamt att deras respektive relativa posi- tioner i fråga om lönekostnadsökning har tillkommit genom växelkursut- vecklingen; för Sveriges del genom devalveringar och depreciering, för Japans del genom appreciering. Räknat i respektive lands nationella valuta har Sverige haft relativt höga och Japan relativt låga lönekostnadsök- ningar, se diagram 4.2. Nyss ifrågasattes om växelkursanpassning är en särskilt effektiv väg att modifiera en från omvärlden avvikande kostnads- utveckling på, och den svenska och japanska utvecklingen kan, var och en på sitt sätt, utgöra illustrationer till detta. Tesen kan dock inte drivas så långt att sambandet i diagram 4.8 skulle bli starkare och tydligare om lönekostnaderna mäts i nationella valutor i stället för i gemensam valuta. Det blir tvärtom svagare och otydligare. Inte heller har det med statistisk metodik, genom användning av s.k. multipel regressionsanalys, kunnat visas att lönekostnadsökningar i nationell valuta har signifikant större inverkan än växelkursförändringar på sysselsättningsutvecklingen. 
 ,¶NEKOSTNADER OCH PRODUKTIVITET 
 Höga lönekostnadsökningar kan, förutom att hålla sysselsättningsutveck- lingen tillbaka, framkalla en förstärkt tillväxt i produktiviteten. Denna ef- fekt kan, som nyss har påpekats, uppkomma genom att produktionen struktureras om i riktning mot en större kapitalanvändning per produkten- het. Till den del lönekostnadsökningarna verkar återhållande på sysselsätt- ningen, kan en höjd produktivitetstillväxt också vara en följd av att arbets- kraft, som har jämförelsevis låg produktivitet, inte tas i anspråk, jfr. dis- kussionen i avsnitt 4.3. I diagram 4.9 kan ett sådant positivt samband iakttas mellan lönekostnadsökningar, i gemensam valuta, och produktivi- tetstillväxt för de 21 studerade  
 OECD-länderna. 
  Statistiskt sett motsvaras en höjning i lönekostnadernas ökningstakt med 1 procentenhet av en 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 höjning i produktivitetstillväxten med 0,31 procentenheter. 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 $IAGRAM 3AMBAND MELLAN ¶KNINGAR I L¶NEKOSTNADER I 53! DOLLAR OCH PRODUKTIVITETS¶KNINGAR I /%#$ L¤NDER 
 Procent per år 
 !5 !USTRALIEN "% "ELGIEN #( 3CHWEIZ $! $ANMARK ) INLAND '2 'REKLAND )2 )RLAND )4 )TALIEN *! *APAN +! +ANADA ., .EDERL¤NDERNA ./ .ORGE .: .YA :EELAND  
 –3 
 –STERRIKE 
  0/ 0ORTUGAL 30 3PANIEN 36 3VERIGE 49 4YSKLAND 5+ 3TORBRITANNIEN 53 53! 
 En ökad produktivitetstillväxt är naturligtvis i princip av värde för samhället. Om produktivitetstillväxten uppkommer som svar på makro- ekonomiskt sett alltför starka lönekostnadsökningar är emellertid produk- tivitetstillväxten av en "defensiv" karaktär, och den kan vara uttryck för att arbetskraft och kapital används i en kombination, som dåligt motsvarar landets verkliga tillgång på dessa båda produktionsfaktorer. Den förstärkta produktivitetstillväxten blir i så fall bara ett sätt för ekonomin att i någon mån kompensera sig för att lönebildningen är i olag. 
 Produktivitetsökningar kan delvis neutralisera lönekostnadsökningar. Till den del lönekostnadsökningarna motsvaras av en produktivitetsökning ökar inte de s.k. lönekostnaderna per producerad enhet. Man hade kunnat 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 vänta sig att lönekostnadsutvecklingens effekt på sysselsättningsutveck- lingen skulle framträda tydligare om man i diagram 4.8 ersatte lönekost- nadsvariabeln med ökningen i lönekostnaderna per producerad enhet. Detta blir emellertid inte fallet; sambandet framstår i stället som svagare. Produktivitetstillväxten har inte den förmodade rollen, eller så skyms den i varje fall statistiskt på något sätt. 
 Flera orsaker kan finnas till att lönekostnaderna per producerad enhet har svagheter som indikator på kostnadsutvecklingen. En kan vara att statistik över produktivitetstillväxten är felbemängd och alltför osäker för denna typ av användning. En annan orsak kan vara att antagandet, om att produktivitetstillväxt eliminierar den inflatoriska effekten av en lönekost- nadsökning, innebär en alltför kraftig förenkling. Det är i strikt mening bara sant om produktivitetstillväxten är "gratis" för företagen, och inte i sin tur har förorsakat extra kostnader för ny och bättre kapitalutrustning, bättre data- och informationssystem, bättre och mer förädlade insatsvaror, m.m. Ofta är det emellertid just så det går till när företagen med en 
 produktivitetsökning vill möta en lönekostnadsökning. 
 0RODUKTIVITETSTILLV¤XTEN KAN ALLTS¥ HA EN SAMMANSATT ROLL I FR¥GA OM ATT P¥VERKA ETT LANDS SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING $ET FINNS DELS EN M¶JLIG POSITIV EFFEKT GENOM ATT DEN REDUCERAR L¶NEKOSTNADERNA PER PRODUCERAD ENHET DELS EN M¶JLIG NEGATIV EFFEKT GENOM ATT DEN BEGR¤NSAR ANV¤NDNINGEN AV VISSA DELAR AV DET POTENTIELLA ARBETSKRAFTSUTBUDET $E TV¥ EFFEKTERNA KAN STATISTISKT SEPARERAS MED HJ¤LP AV S K MULTIPEL REGRESSIONSANALYS 
 2ESULTAT AV EN S¥DAN UPPDELNING ¤R ATT NETTOEFFEKTEN P¥ SYSSELS¤TTNINGEN AV EN L¥NGSIKTIG F¶RST¤RKNING Richards PER ¥R I PRODUKTIVITETSTILLV¤XTEN UPPSKATTAS VARA SVAGT NEGATIV 4ILLV¤XTEN I SYSSELS¤TTNINGEN SKULLE AVTA MED PROCENTENHETER PER ¥R 
 .ETTOEFFEKTEN UPPKOMMER SOM SKILLNADEN MELLAN ¥ ENA SIDAN EN DIREKT NEGATIV UTTR¤NGNINGSEFFEKT Hamilton OCH ¥ ANDRA SIDAN EN POSITIV EFFEKT P¥ PROCENTENHETER AV ATT L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA PER PRODUCERAD ENHET REDUCERAS 
 3LUTSATSER OCH N¥GRA REFERENSER 
 ,¥NGSIKTIGA F¶R¤NDRINGAR I DE NOMINELLA L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA KAN ¥TERVERKA P¥ ETT LANDS TILLV¤XT P¥ FLERA S¤TT (¶GA L¶NEKOSTNADS¶KNINGAR F¶REFALLER P¥VERKA SYSSELS¤TTNINGEN NEGATIVT MEN I GENG¤LD Huff $EN H¶JDA PRODUKTIVITETSTILLV¤XTEN KAN I SIN TUR HA EN YTTERLIGARE NEGATIV UTTR¤NGANDE EFFEKT P¥ SYSSELS¤TTNINGEN MEN OCKS¥ EN POSITIV EFFEKT VIA REDUCERING AV L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA 
  
 3/5 
  
 !VTALSR¶RELSEN  
  
 PER PRODUCERAD ENHET $EN SAMMANTAGNA EFFEKTEN P¥ SYSSELS¤TTNINGEN ¤R DOCK NEGATIV $EN UNDERS¶KNING SOM H¤R HAR GJORTS MED ETT INTERNATIONELLT Oconnor P¥ ATT DEN L¥NGSIKTIGA TILLV¤XTEN I SYSSELS¤TTNINGEN MINSKAR MED PROCENTENHETER PER ¥R OM ¶KNINGSTAKTEN I L¶NEKOSTNADERNA F¶RST¤RKS MED PROCENTENHET PER ¥R R¥GAN OM HURUVIDA NETTOEFFEKTEN P¥ DEN TOTALA EKONOMISKA TILLV¤XTEN AV H¶JDA L¶NEKOSTNADS¶KNINGAR VIA KOMBINATIONEN S¤NKT SYSSELS¤TTNING OCH H¶JD PRODUKTIVITET ¤R NEGATIV ELLER ELLER POSITIV KAN D¤REMOT INTE ENTYDIGT BESVARAS MED HJ¤LP DET INTERNATIONELLA DATAMATERIAL SOM HAR ANV¤NTS I DETTA KAPITEL 
 Hela den föregående analysen har avsett förhållandena i hela samhälls- ekonomin i de olika länderna. När det mer specifikt gäller lönekostnadsut- vecklingen effekter på sysselsättningen inom industrin, har nyligen en undersökning gjorts av ekonomerna i Industrins ekonomiska råd (bl.a. redovisad av Graves, Jimenez, Serrano och White i "Lönekostnadsutvecklingens effekter på sysselsättningen", Ekonomisk Debatt nr 7 1998). Undersökningen har gjorts enbart för Sverige och enbart för industrisektorn och med annan metodik. Resultaten kan därför inte direkt jämföras med vad som ovan redovisats. De får emellertid fram att om lönekostnaderna ökar med 1 procent så bortfaller 0,1 procent i sysselsättning enbart på grund av att arbetskraftsanvändningen per pro- duktenhet minskar. Härtill kommer en effekt på sysselsättningen genom ett antagande om att produktefterfrågan minskar på grund av att produktpriset (mätt i konkurrentländernas valuta) höjs. Deras resultat, i beaktande av att de begränsat sig till den mer löne- och priskänsliga industrisektorn, torde inte på något avgörande sätt strida mot de slutsatser som dragits i det föregående. 
 Även andra studier tyder på ett negativt samband mellan lönekostnads- ökningar och sysselsättning. Något äldre svensk forskning (King och White, "The determination of wages, employment and work Nelson in an economy with centralized Wang: Sweden  
 1950-1983" 
  i Economic Journal, vol 98, 1988) tyder snarast på att sysselsättningen har högre känslighet för lönekostnadsökningar. Men den åberopade undersök- ningen avser endast arbetare i industrin, för vilka arbetskraftsefterfrågan troligen är mer lönekänslig än för andra grupper. Även undersökningar för USA och andra länder (refererade i Washington, Solomon, Reynolds 1993) tyder på att sysselsättningen är väl så känslig för löne- kostnadsutvecklingen som framkommit både i detta kapitel och i de nyss- nämnda svenska undersökningarna. 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 5 Avtalsrörelsen 1998 
 ) DETTA KAPITEL PRESENTERAS EN KORT GENOMG¥NG AV UTVECKLINGSF¶RLOPPET OCH RESULTATET AV SENASTE AVTALSR¶RELSEN 0RESENTATIONEN BASERAS P¥ EN SAMMANST¤LLNING AV INFORMATION FR¥N PARTERNA UNDER AVTALSR¶RELSENS G¥NG EN RAPPORT OM )NDUSTRIAVTALET I ¥RS F¶RHANDLINGAR UTARBETAD AV DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA ,ARS 'UNNAR !LB¥GE OCH 2UNE ,ARSSON EN RAPPORT OM UTFALLET AV AVTALSR¶RELSEN UTARBETAD AV #HRISTINA %UR©N VID +ONJUNKTURINSTITUTET P¥ UPPDRAG AV UTREDNINGEN SE BILAGA SAMT EN RAPPORT OM ¥RS AVTALSR¶RELSE AV 0ER $AHL©N VID 3TATENS ¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITION SE BILAGA 
 +APITLET INLEDS MED EN SAMMANFATTNING I AVSNITT $¤REFTER BESKRIVS DE EKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA OCH L¶NEUTVECKLINGEN SEDAN MITTEN AV TALET I AVSNITT !VSLUTNINGSVIS REDOVISAS I AVSNITT 
 H¤NDELSEF¶RLOPPET F¶RE OCH UNDER AVTALSR¶RELSENS G¥NG OCH UTFALLET AV AVTALSR¶RELSEN 
  
 5.1 
  
 Sammanfattning 
  
 0¥ S¥ GOTT SOM HELA ARBETSMARKNADEN TR¤FFADES NYA RIKST¤CKANDE KOLLEK TIVAVTAL UNDER ) N¤STAN SAMTLIGA F¶RHANDLINGAR LYCKADES PARTERNA KOMMA ¶VERENS OM NYA AVTAL UTAN ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER 3KILLNADEN MOT DEN SENASTE STORA AVTALSR¶RELSEN ¥R D¥ DET TOTALA ANTALET KONFLIKTDAGAR ¶VERSTEG VAR I DET AVSEENDET STOR 
 $EN NOMINELLA L¶NE¶KNINGSTAKTEN I DE NYA AVTALEN LIGGER L¤GRE ¤N I TIDIGARE AVTAL 4IML¶NERNA BER¤KNAS ¶KA MED PROCENT PER ¥R UNDER TRE¥RSPERIODEN Ó ATT J¤MF¶RA MED PROCENT PER ¥R UNDER TRE¥RSPERIODEN Ó 4ROTS DE I F¶RH¥LLANDE TILL TIDIGARE M¥TTLIGA NOMINELLA L¶NE¶KNINGSTALEN BER¤KNAS REALL¶NERNA PER TIMME ¶KA MED I GENOMSNITT CA PROCENT SAMMANLAGT UNDER TRE¥RSPERIODEN EFTERSOM INFLATIONEN F¶RV¤NTAS BLI MYCKET L¥G 
  
 1  
  
 )NDUSTRIAVTALET I ¥RS F¶RHANDLINGAR (¤NDELSEF¶RLOPP OCH RESULTAT 
 , rapport överlämnad till Industrikommittén i september 1998. 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 LERA FAKTORER BIDROG TILL ATT DE NOMINELLA L¶NE¶KNINGARNA BLEV L¤GRE OCH ATT AVTALSR¶RELSEN BLEV I STORT SETT HELT KONFLIKTFRI 0ARTERNA Wright SOM VAR F¶RST MED ATT TECKNA NYA AVTAL F¶RHANDLADE UTIFR¥N DEN NYA F¶RHANDLINGSORDNING SOM INGICK I DET NYA SAMARBETSAVTALET FR¥N MARS )NFLATIONSF¶RV¤NTNINGARNA VAR L¤GRE ¤N TIDIGARE $E Contreras YTTERLIGARE UNDER AVTALSR¶RELSENS G¥NG %FTERFR¥GAN P¥ ARBETSKRAFT VAR RELATIVT L¥G Anderson DELAR AV ARBETSMARKNADEN OCH DEN TOTAL ARBETSL¶SHETEN ¶VERSTEG PROCENT 
 !NDRA UR SAMH¤LLSEKONOMISK SYNVINKEL POSITIVA RESULTAT AV AVTALSR¶RELSEN VAR ATT PARTERNA VALDE ATT TECKNA L¥NGA AVTAL OCH ATT MAN KUNDE FINNA FLEXIBLA L¶SNINGAR P¥ VISSA ARBETSTIDSFR¥GOR $E NYA AVTALENS L¤NGD ¤R I DE FLESTA FALL CA TRE ¥R I M¥NGA FALL MED SLUTTIDPUNKT N¥GON G¥NG UNDER F¶RSTA KVARTALET ¥R OCH MED M¶JLIGHET ATT S¤GA UPP AVTALEN F¶R DEN SENARE DELEN AV TRE¥RSPERIODEN $E L¥NGA AVTALEN MINSKAR OS¤KERHETEN OM FRAMTIDEN VILKET BRUKAR VARA King BL A F¶RETAGENS INVESTERINGSBESLUT $E ¶KADE M¶JLIGHETERNA TILL LOKALA ¶VERENSKOMMELSER OM ARBETSTIDERNAS L¤NGD OCH F¶RL¤GGNING SAMT DEN FORTSATTA TRENDEN MOT ST¶RRE M¶JLIGHETER ATT LOKALT AVTALA OM L¶NE¶KNINGARNAS F¶RDELNING MELLAN INDIVIDER KAN F¶RMODAS VARA GYNNSAMT F¶R PRODUKTIVITET OCH EFFEKTIVITET 
 ,Reid AVTALSPERIODEN BER¤KNAS DOCK BLI H¶GRE ¤N I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER ) %5 BER¤KNAS L¶NERNA I N¤RINGSLIVET ¶KA MED PROCENT I ¥R )  
 %-5 
  OMR¥DET OCH 4YSKLAND ¤R L¶NE¶KNINGSTAKTEN ¤NNU L¤GRE !VTALSR¶RELSEN HAR HELLER INTE GETT SVAR P¥ FR¥GAN HUR Cox SKULLE FUNGERA I ETT L¤GE MED STARKARE TILLV¤XT OCH ST¶RRE Trevino Förutsättningarna inför avtalsrörelsen 
 %RFARENHETER AV F¶REG¥ENDE AVTALSR¶RELSE 
 )NF¶R ¥RS AVTALSR¶RELSE VAR BILDEN AV DEN SVENSKA EKONOMIN SPLITTRAD %XPORTEN ¶KADE I SNABB TAKT +RONANS DEPRECIERING I KOMBINATION MED M¥TTLIGA L¶NE¶KNINGAR OCH EN GOD PRODUKTIVITETSTILLV¤XT UNDER DE N¤RMAST F¶REG¥ENDE ¥REN HADE P¥TAGLIGT ST¤RKT DEN SVENSKA EXPORTINDUSTRINS KONKURRENSKRAFT 3YSSELS¤TTNINGEN ¶KADE SNABBT FRAMF¶R ALLT Wright OCH DEN PRIVATA TJ¤NSTESEKTORN 
 3AMTIDIGT VAR UTSIKTERNA F¶R EN F¶RB¤TTRING AV DEN L¥GA Schwartz D¥LIGA "ESLUT OM MYCKET STORA NEDSK¤RNINGAR I DE 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 OFFENTLIGA UTGIFTERNA OCH SKATTEH¶JNINGAR FATTADES REDAN H¶STEN  
  
 $ET L¥GA F¶RTROENDET F¶R DEN EKONOMISKA POLITIKEN BIDROG TILL ¶KADE INFLATIONSF¶RV¤NTNINGAR MED H¶GA R¤NTOR SOM F¶LJD 2IKSBANKEN B¶RJADE STRAMA ¥T PENNINGPOLITIKEN REDAN Hill 
 "ETYDELSEN AV EN M¥TTLIG L¶NE¶KNINGSTAKT I SYFTE ATT F¶RB¤TTRA DE EKONOMISKA FRAMTIDSUTSIKTERNA OCH S¤KERST¤LLA EN L¥NGSIKTIG GOD SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING FRAMH¶LLS AV BL A EKONOMER SOM VAR KNUTNA TILL ORGANISATIONERNA P¥ ARBETSMARKNADEN 4ILLSAMMANS PRESENTERADE DE EN RAPPORT D¤R DE F¶RESLOG EN NORM P¥ PROCENT F¶R DEN SVENSKA Alvarez P¥ ATT ARBETSKRAFTSKOSTNADERNA PER TIMME I 3VERIGE P¥ MEDELL¥NG SIKT SKULLE F¥ ¶KA I SAMMA TAKT SOM I 6¤STEUROPA %UROPANORMEN 3TR¤VAN BORDE ENLIGT EKONOMERNAS MENING VARA ATT DENNA NORM SKULLE F¥ EN S¥DAN TROV¤RDIGHET ATT DEN I VIDA KRETSAR UPPFATTADES OCH ANV¤NDES SOM UTG¥NGSPUNKT F¶R PROGNOSER F¶R L¶NEKOSTNADSUTVECKLINGEN $E MENADE OCKS¥ ATT NORMEN VAR F¶RENLIG MED DE CENTRALBANKSM¥L OCH KONVERGENSKRAV SOM FANNS INOM %5 OCH TILL VILKA 2IKSBANKEN ANPASSAT SIG VID UTFORMNINGEN AV DET SVENSKA INFLATIONSM¥LET 
 $EN NORM SOM PARTERNAS EKONOMER ST¤LLT UPP ¶VERSKREDS I BETYDANDE GRAD I DE NYA ¶VERENSKOMMELSER SOM INGICKS P¥ ARBETSMARKNADEN ¥R ) EN UTV¤RDERING AV AVTALSR¶RELSEN SOM EKONOMERNA HAR GJORT KONSTATERADES ATT DEN SVENSKA L¶NEUTVECKLINGEN Ó R¤KNAT PER ¥R Ó KOM ATT LIGGA CA PROCENTENHET ¶VER DEN EUROPEISKA %KONOMERNA ANS¥G ATT LANDET HADE GJORT EN TEMPOF¶RLUST I PROCESSEN ATT N¥ H¶GRE EKONOMISK TILLV¤XT OCH ¶KAD SYSSELS¤TTNING GENOM ATT INTE FULLT UT ANPASSA L¶NEKOSTNADSUTVECKLINGEN TILL DEN EUROPEISKA $E MENADE OCKS¥ ATT UTVECKLINGEN I AVTALSR¶RELSEN UNDER V¥REN VISADE HUR K¤NSLIGT F¶RHANDLINGSSYSTEMET ¤R F¶R DE KORTSIKTIGA MAKROEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA VID DE KRITISKA TIDPUNKTER D¥ AVTALEN SLUTS 
 0ROBLEM UPPKOM ¤VEN I KOORDINERINGEN AV ¥RS AVTALSR¶RELSE $ET F¶RSTA NYA AVTALET SL¶TS INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN D¤R KONJUNKTUREN VAR MYCKET STARK $E AVTALADE ¥RLIGA L¶NE¶KNINGARNA INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN L¥G P¥ PROCENT $EN H¶GA NIV¥N PRESSADE UPP L¶NEKRAVEN ¤VEN Jackson BRANSCHER D¤R KONJUNKTUREN VAR MYCKET SVAGARE LERA KONFLIKTER UTBR¶T DESSUTOM INOM T EX HANDELN OCH DEN OFFENTLIGA SEKTORN 
 )NOM FLERA BRANSCHER OCH SEKTORER ¶KADE SAMTIDIGT UTRYMMET F¶R ST¶RRE VARIATIONER AV L¶NE¶KNINGSTAKTEN P¥ DET LOKALA PLANET  
 -¶JLIGHETERNA 
  ¶KADE ATT ANPASSA L¶NESYSTEMEN TILL DE LOKALA F¶RH¥LLANDENA F¶R ATT P¥ S¥ S¤TT BL A SKAPA B¤TTRE F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R EN 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 GOD PRODUKTIVITETSTILLV¤XT $E MEST L¥NGTG¥ENDE F¶R¤NDRINGARNA I DETTA AVSEENDE ¥STADKOMS F¶R TJ¤NSTEM¤N INOM DEN PRIVATA SEKTORN VEN M¥NGA AVTAL Lawson GAV ST¶RRE M¶JLIGHETER ¤N TIDIGARE ATT Stone DE ¶VERENSKOMNA L¶NE¶KNINGARNA LOKALT %N LIKNANDE UTVECKLING KOM ¤VEN TILL ST¥ND INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN 
 ¶R ATT MOTVERKA RISKEN F¶R ATT DE RELATIVT H¶GA L¶NE¶KNINGARNA OCH DE SVAGA OFFENTLIGA FINANSERNA SKULLE SL¥ IGENOM I EN ¶KAD INFLATION VALDE 2IKSBANKEN ATT FORTS¤TTA ATT H¶JA DEN SVENSKA R¤NTENIV¥N UNDER F¶RSTA HALV¥RET OCH ATT LIGGA KVAR MED RELATIVT H¶GA R¤NTOR FRAM TILL I B¶RJAN AV Jones 3VERIGES INTERNATIONELLA KONKURRENSKRAFT F¶RS¤MRADES P¥TAGLIGT MELLAN OCH 3AMTIDIGT F¶RS¤MRADES DEN INTERNATIONELLA KONJUNKTUREN $¤RTILL KOM STARKT D¤MPANDE EFFEKTER P¥ DEN INHEMSKA EFTERFR¥GAN AV DEN KRAFTFULLA BUDGETSANERINGEN 3YSSELS¤TTNINGSUTVECKLINGEN KOM D¤RF¶R ATT BLI D¥LIG UNDER OCH 
 Krav på förändringar av lönebildningssystemen 
 5TFALLET AV ¥RS AVTALSR¶RELSE KOM ATT OROA REGERINGEN ) DEN S K TILLV¤XTPROPOSITIONEN H¶STEN Mckinney ATT ÙOM L¶NEBILDNINGEN ¤VEN FORTS¤TTNINGSVIS SKULLE FUNGERA P¥ DETTA S¤TT SKULLE DET KOMMA ATT BLI MYCKET SV¥RT ATT V¤SENTLIGT PRESSA NED ARBETSL¶SHETEN $ETTA EFTERSOM ALLTF¶R STORA NOMINELLA L¶NE¶KNINGAR RISKERAR ATT BROMSA DEN EKONOMISKA TILLV¤XTEN I F¶RTID OCH ATT PERMANENTA ARBETSL¶SHETEN P¥ EN H¶G NIV¥ Ù 2EGERINGEN AVISERADE D¤RF¶R ATT DEN UNDER SKULLE KOMMA ATT TA KONTAKT MED ARBETSMARKNADENS PARTER F¶R ATT F¥ DERAS SYN P¥ DEN FRAMTIDA L¶NEBILDNINGEN OCH ATT PARTERNA GEMENSAMT BORDE REDOVISA HUR L¶NEBILDNINGEN I 3VERIGE SKULLE KUNNA GE EN L¶NEKOSTNADSUTVECKLING Martinez NIV¥ VID L¥G ARBETSL¶SHET ) DEN D¤REFTER FRAMLAGDA SYSSELS¤TTNINGSPROPOSITIONEN PROP FRAMH¶LLS ATT REGERINGENS FORTSATTA AGERANDE I FR¥GAN SKULLE KOMMA ATT VARA BEROENDE AV DE SVAR PARTERNA L¤MNADE 
 3OM EN F¶LJD AV H¤NDELSEF¶RLOPPET I SAMBAND MED AVTALSR¶RELSEN OCH REGERINGENS INITIATIV INLEDDES DISKUSSIONER MELLAN PARTERNA OM F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R DEN FRAMTIDA L¶NEBILDNINGEN $Herman BL A TILL ATT PARTERNA Wright VID B¶RJAN AV ¥R KOM ¶VERENS OM ETT SAMARBETSAVTAL F¶R INDUSTRIELL UTVECKLING OCH EN NY F¶RHANDLINGSORDNING %TT HALV¥R SENARE TR¤FFADES ETT ANNAT AVTAL OM F¶R¤NDRINGAR AV F¶RHANDLINGSORDNINGEN F¶R HANDELSTJ¤NSTEM¤NNEN ,/ 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 STARTADE DESSUTOM ETT PROJEKT OM L¶NEBILDNING INFLATION SYSSELS¤TTNING OCH ARBETSL¶SHET SOM HAR KOMMIT ATT G¥ UNDER BETECKNINGEN Ù,)3!Ù 
 Ekonomiska utsikter 
 $E SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R AVTALSF¶RHANDLINGARNA F¶R¤NDRADES I FLERA AVSEENDEN MELLAN OCH 4V¤RT EMOT DE F¶RV¤NTNINGAR SOM FANNS UNDER V¥REN SJ¶NK INFLATIONSTAKTEN SNABBT $EN GENOMSNITTLIGA PRISNIV¥N I B¶RJAN AV VAR PRAKTISKT TAGET OF¶R¤NDRAD J¤MF¶RT MED NIV¥N M¥NADER TIDIGARE 2EALL¶NE¶KNINGARNA F¶RE SKATT KOM D¤RF¶R ATT BLI BETYDLIGT H¶GRE ¤N F¶RV¤NTAT $E OFFENTLIGA FINANSERNA F¶RB¤TTRADES DOCK P¥TAGLIGT OCH R¤NTORNA SJ¶NK I SNABB TAKT 
 ) DE NYA AVTAL SOM TECKNADES ¥R F¶R CIRKA EN FJ¤RDEDEL AV ARBETS MARKNADEN BLEV DE NOMINELLA L¶NE¶KNINGARNA L¤GRE ¤N I ¥RS AVTAL )NOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN SJ¶NK T EX L¶NE¶KNINGSTAKTEN CA PROCENTENHET %FTERSOM L¶NE¶KNINGSTAKTEN I DE FLESTA TRE¥RSAVTAL FR¥N ¥R 
 VAR FALLANDE KOM DOCK DE NYA AVTAL SOM TR¤FFADES F¶R ¥R ATT LIGGA P¥ UNGEF¤R SAMMA NIV¥ SOM DE REDAN ING¥NGNA AVTALEN 
 5NDER LOPPET AV ¥R F¶RB¤TTRADES ¥TER KONJUNKTURUTSIKTERNA F¶R DEN SVENSKA EKONOMIN SAMTIDIGT SOM DEN TIDIGARE STORA SKILLNADEN MELLAN UTVECKLINGEN P¥ EXPORT OCH HEMMAMARKNADEN AVTOG )NFLATIONSTAKTEN B¶RJADE ATT STIGA N¥GOT OCH VAR I SLUTET AV ¥RET N¤STAN UPPE VID PROCENT $EN ¶KADE INHEMSKA Allen AV DEN KOMMANDE AVTALSR¶RELSEN BIDROG TILL ATT INFLATIONSF¶RV¤NTNINGARNA STEG ) SYFTE ATT MINSKA RISKEN F¶R ATT INFLATIONEN P¥ TILL ¥RS SIKT SKULLE KOMMA ATT ¶VERSTIGA DET UPPSATTA INFLATIONSM¥LET BESL¶T 2IKSBANKEN I SLUTET AV ¥RET ATT H¶JA DEN S K REPOR¤NTAN MED EN KVARTS PROCENTENHET 
  
 RAMTIDSUTSIKTERNA F¶R DEN SVENSKA EXPORTINDUSTRIN BLEV SAMTIDIGT UNDER H¶STEN MER OS¤KRA $EN TILLTAGANDE EKONOMISKA KRISEN I 3YDOSTASIEN LEDDE TILL FARH¥GOR F¶R EN MER D¤MPAD FRAMTIDA EXPORTTILLV¤XT ,¶NE¶KNINGSTAKTEN I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER VAR DESSUTOM FORTSATT L¥G $E GENOMSNITTLIGA L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA I N¤RINGSLIVET INOM DEN %UROPEISKA 5NIONEN UPPGICK TILL ENDAST  
  
 PROCENT ¥R  
  
 )NOM DEN OFFENTLIGA ARBETSMARKNADEN HADE L¤GET D¤REMOT STABILISERATS %FTER N¥GRA ¥R MED KRAFTIGA BESPARINGAR OCH 
  
 2  
 Beräkningarna baseras på uppgifter från OECD i juni 1998, se tabell 5.2. Senare uppgifter tyder på att den europeiska löneökningstakten år 1997 var något lägre. 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 NEDDRAGNINGAR F¶RB¤TTRADES DE OFFENTLIGA FINANSERNA MYCKET SNABBT 0ROGNOSERNA F¶R DE OFFENTLIGA FINANSERNA VISADE P¥ ETT ¶VERSKOTT REDAN FR¥N OCH MED 2IKSDAGEN FATTADE DESSUTOM BESLUT OM ATT TILLF¶RA EXTRA RESURSER TILL KOMMUNERNA I SYFTE ATT BL A ¶KA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R EN F¶RB¤TTRAD SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING 
 !RBETSL¶SHETEN SJ¶NK P¥TAGLIGT MOT SLUTET AV $ET VAR EMELLERTID I F¶RSTA HAND EN EFFEKT AV DEN MINSKNING AV ARBETSKRAFTSUTBUDET SOM BL A DE STORA SATSNINGARNA P¥ OLIKA FORMER AV UTBILDNING GAV UPPHOV TILL VEN EN ¶KNING AV ANTALET F¶RTIDSPENSIONERINGAR BIDROG TILL DENNA UTVECKLING 3YSSELS¤TTNINGEN V¤NDE UPP¥T V¥REN MEN ¶KADE I BARA L¥NGSAM TAKT 
 4ILL SKILLNAD FR¥N PRESENTERADE EKONOMER SOM ¤R KNUTNA TILL PAR TERNA P¥ ARBETSMARKNADEN INGEN Adams AV DE EKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA AvilaRS AVTALSR¶RELSE )NOM RAMEN F¶R DET NYA SAMARBETSAVTALET Wright BAD DOCK DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA )NDUSTRINS %KONOMISKA 2¥D OM ETT UTL¥TANDE ) DETTA UTL¥TANDE KONSTATERADE DE FR¥N PARTERNA FRIST¥ENDE EKONOMERNA BL A F¶LJANDE 
  
 · 
  
 ,¶NEBILDNINGENS STABILISERINGSPOLITISKA PROBLEM HAR ¤NDRAT KARAKT¤R 4IDIGARE HANDLADE DET I H¶G GRAD OM INFLATIONSRISKER .U ¤R DET PERMANENT H¶G ARBETSL¶SHET SOM BLIR F¶LJDEN OM L¶NEKOSTNADERNA STIGER SNABBARE ¤N I OMV¤RLDEN $EN L¤GRE INFLATIONSBEN¤GENHETEN INNEB¤R SAMTIDIGT B¤TTRE F¶RUTS¤TTNINGAR ATT VID L¥GA NOMINELLA L¶NELYFT F¶RV¤NTA SIG STIGANDE REALL¶NER 
  
 · 
  
 $EN GLOBALA KONKURRENSEN ST¤LLER KRAV P¥ ALLT SNABBARE ANPASSNING TILL ¤NDRADE PRODUKTIONS OCH MARKNADSF¶RUTS¤TTNINGAR 
  
 · 
  
 $E ¶KADE Reeves ANPASSNING TILL NYA MARKNADS F¶RH¥LLANDEN NY PRODUKTIONSTEKNIK OCH ORGANISATION MEDF¶R ATT KOMPETENSUTVECKLING F¶R OLIKA KATEGORIER AV PERSONAL BLIR ALLTMER BETYDELSEFULL S¥V¤L F¶R INDUSTRINS KONKURRENSF¶RM¥GA OCH TILLV¤XT SOM F¶R DEN ENSKILDES ST¤LLNING P¥ ARBETSMARKNADEN 
  
 · 
  
 !Mills ING¥NGSL¶NER KAN ALLVARLIGT F¶RSV¥RA UNGA M¤NNISKORS F¶RUTS¤TTNINGAR ATT F¥ FOTF¤STE P¥ ARBETSMARKNADEN 
  
 I en speciell rapport presenterade Industrins Ekonomiska Råd dessutom beräkningar av den sannolika sysselsättningsutvecklingen under de kom- mande 5 åren vid olika tänkbara scenarier för den nominella lönekost- nadsutvecklingen. Dessa beräkningar visade att en sänkning av den årliga nominella löneökningstakten med ca 1 procentenhet under de kommande tre åren skulle kunna leda till ca 120 000 fler sysselsatta personer år 2002. Vidare redovisade rådet en rapport om Asienkrisens effekter. 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 5.3 Förhandlingarna och utfallet 
 ¶RHANDLINGARNA 
 I början av oktober 1997 utfärdade LO en rekommendation om samord- nade avtalskrav, som till skillnad från i 1995 års avtalsrörelse, blev an- tagen av alla medlemsförbund. Förbunden krävde en ram för löneökning- arna på 300 kr per månad plus 1,5 procent, inklusive den av parterna själva bedömda löneglidningen. Till detta kom krav på en garanterad lägsta semesterdagsersättning, som under 1998 skulle uppgå till lägst 750 kronor. Den genomsnittliga kostnaden för lönekraven beräknades uppgå 
 till ca 3,7 procent. 
 0¥ TJ¤NSTEMANNASIDAN FASTST¤LLDE DE OLIKA F¶RBUNDEN SINA L¶NEKRAV OBEROENDE AV VARANDRA  
 -¥NGA 
  F¶RBUND SPECIELLT INOM 3!#/ VALDE ATT GE PARTERNA P¥ DEN LOKALA NIV¥N ST¶RRE FRIHET ATT Jensen HAND FASTST¤LLA KRAV P¥ L¶NE¶KNINGAR OCH HUR DESSA SKALL F¶RDELAS $E OFFENTLIGANST¤LLDA FRAMF¶RDE I FLERA FALL KRAV P¥ JUSTERING AV L¶NENIV¥ERNA I F¶RH¥LLANDE TILL ¶VRIGA GRUPPER P¥ ARBETSMARKNADEN $E MEST L¥NGTG¥ENDE Brennan FR¥N HANDL¤GGARNA INOM SKATTEF¶RVALTNINGEN )NOM DE DELAR AV DEN OFFENTLIGA SEKTORN D¤R EN STOR ANDEL AV DE ANST¤LLDA ¤R KVINNOR LADES STOR VIKT VID Christian +RAVEN P¥ SPECIELLA L¶NELYFT F¶R KVINNODOMINERADE YRKES GRUPPER VAR DOCK INTE FULLT LIKA STARKA SOM UNDER ¥RS AVTALSR¶RELSE 
 )NOM VISSA F¶RBUND VAR KRAV P¥ FORTSATTA F¶RKORTNINGAR AV ARBETSTIDERNA STARKA !NDRA F¶RBUND SPECIELLT ,/ F¶RBUND MED M¥NGA L¥GAVL¶NADE ANS¥G DOCK ATT DET UTRYMME SOM FANNS ATT TILLG¥ I F¶RSTA HAND Garcia F¶RB¤TTRA MEDLEMMARNAS K¶PKRAFT !RBETSGIVARNA KR¤VDE ¥ SIN SIDA ¶KAT INFLYTANDE ¶VER ARBETSTIDENS F¶RL¤GGNING OCH ATT M¶JLIGHETERNA ATT ANPASSA ARBETSTIDERNA TILL DET AKTUELLA EFTERFR¥GEL¤GET M¥STE F¶RB¤TTRAS R¥N REGERINGEN HADE TYDLIGA SIGNALER KOMMIT OM ATT ARBETSTIDSFR¥GAN I F¶RSTA HAND BORDE L¶SAS VIA F¶RHANDLINGAR MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER 
 R¥N ARBETSGIVARSIDAN FRAMF¶RDES KRAV P¥ ETT ST¶RRE INSLAG AV LOKAL L¶NEBILDNING LERA Powell KR¤VDE ATT DE RIKST¤CKANDE KOLLEKTIVAVTALEN SKULLE G¶RAS MER DISPOSITIVA 0ARTERNA Williams NIV¥ SKULLE GES ST¶RRE M¶JLIGHET ATT TR¤FFA ¶VERENSKOMMELSER OM ATT FR¥NG¥ FLERA AV DE MINIMIVILLKOR SOM SPECIFICERAS I RIKSAVTALEN VEN DE OFFENTLIGA ARBETSGIVARNA ST¤LLDE KRAV P¥ ST¶RRE M¶JLIGHETER ATT ANPASSA L¶NE¶KNINGARNAS STORLEK UTIFR¥N DE LOKALA F¶RH¥LLANDENA )NOM DEN KOMMUNALA SEKTORN DREV ARBETSGIVARNA DESSUTOM KRAVET P¥ ATT DE 
  
 3/5  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
 S K VERKSAMHETSPOTTERNA SOM F¶RDELAS LOKALT OBEROENDE AV DE ANST¤LLDAS FACKLIGA TILLH¶RIGHET M¥STE ¶KA 
 4IDSF¶RLOPP OCH ORDNINGSF¶LJD 
 4IDPUNKTERNA VID VILKA DE Cervantes Dougherty VARIERADE MELLAN OLIKA BRANSCHER OCH SEKTORER I EKONOMIN !VTALSR¶RELSEN KOM D¤RF¶R ATT P¥G¥ UNDER MER ¤N ETT HALV¥R (UVUDDELEN AV AVTALEN Vaughan UT UNDER TIDSPERIODEN FEBRUARI Ó APRIL 3OM EN F¶LJD AV BL A DEN NYA F¶RHANDLINGSORDNINGEN Wright KOM DOCK F¶RHANDLINGARNA IG¥NG REDAN ETT PAR TRE M¥NADER INNAN DE Galloway Dougherty ) DE FLESTA FALL S¥V¤L INOM SOM UTOM INDUSTRIN SLUTF¶RDES DESSUTOM F¶RHANDLINGARNA INNAN ELLER STRAX EFTER DET ATT DE Galloway L¶PT UT 
 $EN F¶RSTA BRANSCHEN INOM VILKEN ETT NYTT AVTAL SKULLE F¶RHANDLAS FRAM VAR HANDELN 4J¤NSTEM¤NNENS AVTAL Dougherty REDAN UNDER H¶STEN 
 MEN ¤VEN DE HANDELSANST¤LLDA INOM ,/ KOM TIDIGT IG¥NG MED SINA F¶RHANDLINGAR TROTS ATT DERAS AVTAL INTE Dougherty F¶RR¤N DEN MARS 
 %FTER EN TIDS F¶RHANDLINGAR OCH DISKUSSIONER BESL¶T SIG DOCK PARTERNA F¶R ATT AVVAKTA DE KOMMANDE F¶RHANDLINGARNA Wright 4J¤NSTEM¤NNEN SKREV I ST¤LLET UNDER ETT TILLF¤LLIGT AVTAL SOM STR¤CKTE SIG ENDAST ETT HALV¥R FRAM¥T I TIDEN 
 ) LIKHET MED UNDER ¥REN OCH VAR DET INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN SOM DET F¶RSTA ST¶RRE AVTALET TR¤FFADES 5PPG¶RELSEN TR¤FFADES DEN JANUARI FYRA DAGAR EFTER DET ATT DET Reilly UT $¤REFTER F¶LJDE AVTAL Cain INDUSTRIBRANSCHER !VTALEN F¶R METALLARBETARNA INDUSTRITJ¤NSTEM¤NNEN OCH CIVILINGENJ¶RERNA INOM VERKSTADSINDUSTRIN SOM UTG¶R DEN ST¶RSTA INDUSTRIBRANSCHEN TR¤FFADES I B¶RJAN AV MARS CA EN VECKA EFTER DET ATT DE Galloway HADE L¶PT UT 
  
 $ET F¶RSTA ST¶RRE AVTALET UTANF¶R INDUSTRINS OMR¥DE TR¤FFADES DEN  
  
 MARS F¶R ARBETARE INOM DETALJ OCH PARTIHANDELN DAGAR INNAN DET Ford Dougherty )NOM DEN STATLIGA SEKTORN TR¤FFADES NYA AVTAL I SLUTET AV APRIL OCH INOM DEN KOMMUNALA OCH LANDSTINGSKOMMUNALA SEKTORN UNDER APRIL OCH MAJ $¤REFTER F¶LJDE I RASKT TAKT YTTERLIGARE AVTAL INOM DEN PRIVATA SEKTORN T EX F¶R BYGGNADSARBETARNA I B¶RJAN AV APRIL OCH F¶R HANDELSTJ¤NSTEM¤NNEN I B¶RJAN AV MAJ ) FASTIGHETSBRANSCHEN D¤R DE F¶RSTA AVTALEN Dougherty DEN FEBRUARI DR¶JDE DET DOCK TILL MITTEN AV JUNI INNAN ETT NYTT AVTAL TR¤FFADES 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 ¥ KONFLIKTER OCH L¥NGA AVTAL 
 %NDAST ETT F¥TAL Luna I VERKET UNDER ¥R AVTALSR¶RELSE 3KILLNADEN VAR I DET AVSEENDET STOR J¤MF¶RT MED S¥V¤L 
 TALET SOM MITTEN AV TALET D¥ AVTALSR¶RELSERNA OFTA VAR MYCKET KONFLIKTFYLLDA R ¶VERSTEG DET TOTALA ANTALET KONFLIKTDAGAR 
 DET VAR DET MEST KONFLIKTFYLLDA ¥RET SEDAN $EN ENDA ST¶RRE KONFLIKT SOM UTBR¶T I ¥RS AVTALSR¶RELSE VAR INOM FASTIGHETSBRANSCHEN D¤R ARBETSGIVARORGANISATIONERNAS KRAV P¥ ATT F¶R¤NDRA DEN S K M¤TNINGSAVGIFTEN F¶R M¥LARNA M¶TTE P¥ STORT MOTST¥ND +ONFLIKTEN FICK SIN L¶SNING EFTER DET ATT ARBETSTAGARNA HADE VARSLAT OM SYMPATI¥TG¤RDER SOM SKULLE HA DRABBAT BYGGET AV !RLANDA BANAN 
 )NOM FLERA OMR¥DENA LYCKADES PARTERNA DESSUTOM I ¥RS AVTALSR¶RELSE KOMMA ¶VERENS UTAN ATT ENS VARSLA OM STRIDS¥TG¤RDER !NTALET VARSEL UNDER F¶RSTA HALV¥RET VAR MINDRE ¤N H¤LFTEN S¥ M¥NGA SOM UNDER ¥R ANTALET VARSEL F¶R ¥RET SOM HELHET KOMMER DOCK ATT BLI N¥GOT ST¶RRE EFTERSOM F¶RHANDLINGAR OM NYA AVTAL INOM VISSA OMR¥DEN Walter HALV¥RET !NTALET STRIDS¥TG¤RDER SOM SATTES I VERKET VAR D¤REMOT N¤STAN G¥NGER S¥ STORT Blevins MED F¶RSTA HALV¥RET 5NDER ¥RS AVTALSR¶RELSE TR¤FFADES DESSUTOM I FLERA FALL UPPG¶RELSER MELLAN PARTERNA UTAN ATT MEDLARE TILLKALLADES 
 ¶RHANDLINGARNA HAR EMELLERTID INTE VARIT UTAN KOMPLIKATIONER 4ILL ATT B¶RJA MED VAR DET OS¤KERT OM DEN PRELIMIN¤RA ¶VERENSKOMMELSEN MELLAN 3VENSKA 0APPERSINDUSTRIARBETAREF¶RBUND OCH 3VERIGES 3KOGSINDUSTRIF¶RBUND SKULLE KOMMA ATT GODK¤NNAS AV DE ENSKILDA AVDELNINGARNA INOM 0APPERS VEN Jackson FACKLIGA ORGANISATIONER FANNS TILL ATT B¶RJA MED TECKEN P¥ ETT VISST MISSN¶JE MOT NIV¥ERNA I DE CENTRALA AVTALEN %TT EXEMPEL VAR FACKKLUBBEN P¥ 6OLVO D¤R DE LOKALA F¶RHANDLINGARNA STRANDADE ¶RHANDLINGARNA FICK D¤RF¶R ¥TERF¶RAS TILL CENTRAL NIV¥ D¤R DE AVGJORDES I ENLIGHET MED RIKTLINJERNA I DET CENTRALA AVTALET 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 4ABELL !NTALET VARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER 
  
 6ARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER SOM  
 EJ  
 UTL¶STES 
  
 6ARSEL OM STRIDS¥TG¤RDER SOM VERKST¤LLDES 
  
 3UMMA 
  
 +¤LLA 3TATENS F¶RLIKNINGSMANNAEXPEDITION 
  
 ¶RSTA HALV¥RET 
  
 +OORDINERINGEN MELLAN OLIKA F¶RBUNDSF¶RHANDLINGAR P¥ S¥V¤L ARBETS TAGAR SOM ARBETSGIVARSIDAN VAR STARKARE I ¥RETS AVTALSR¶RELSE ¤N I  
  
 ¥RS AVTALSR¶RELSE )NOM ,/ ENADES ALLA F¶RBUNDEN OM GEMENSAMMA PRINCIPER OCH RAMAR F¶R AVTALSKRAVEN ,ARS 'UNNAR !LB¥GE OCH 2UNE ,ARSSON HAR I SIN RAPPORT OM AVTALSR¶RELSEN FRAMH¥LLIT BETYDELSEN AV ATT PRAKTISKT TAGET ALLA ¶VRIGA PARTER B¥DE ACCEPTERADE ATT INDUSTRIN D¤R F¶RHANDLINGARNA BEDREVS UTIFR¥N EN NY F¶RHANDLINGSORDNING TR¤FFADE AVTAL F¶RST OCH ATT DET MATERIELLA INNEH¥LLET I INDUSTRINS AVTAL FICK BILDA UTG¥NGSPUNKT ¤VEN Brown OMR¥DEN 
 )NOM DE FLESTA AVTALSOMR¥DENA VALDE PARTERNA ATT ING¥ AVTAL MED EN Espinoza ¥R !VTALEN KAN DOCK OM N¥GON PART S¥ ¶NSKAR I FLERA FALL S¤GAS UPP EFTER CA TV¥ ¥R 4IDPUNKTEN VID VILKEN PARTERNA HAR M¶JLIGHET ATT S¤GA UPP AVTALEN VARIERAR I BETYDANDE GRAD MELLAN OLIKA SEKTORER OCH BRANSCHER )NOM VERKSTADSINDUSTRIN HAR PARTERNA M¶JLIGHET ATT S¤GA UPP AVTALET REDAN EFTER M¥NADER D V S FR¥N NOVEMBER ) DE AVTAL SOM HAR SLUTITS INOM DEN KOMMUNALA SEKTORN SAKNAR PARTERNA M¶JLIGHET ATT S¤GA UPP AVTALEN I F¶RTID 
 Utfall 
 3¥V¤L ,/ S GEMENSAMMA L¶NEKRAV SOM NIV¥N P¥ AVTALET INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN D¤R AVTAL SL¶TS F¶RST KOM ATT P¥VERKA NIV¥N F¶R DE FLESTA AV DE L¶NEAVTAL SOM TR¤FFADES $EN AVTALADE L¶NE¶KNINGSTAKTEN INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN INKLUSIVE DE AVS¤TTNINGAR SOM 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 GJORDES F¶R ATT GE DE LOKALA PARTERNA M¶JLIGHET ATT F¶RHANDLA OM ARBETSTIDSF¶RKORTNINGAR UPPGICK TILL PROCENT $ET VAR MER ¤N EN PROCENTENHET L¤GRE ¤N I MOTSVARANDE AVTAL ¥R OCH N¥GRA TIONDELAR L¤GRE ¤N I DET AVTAL SOM TR¤FFADES F¶R ¥R ) DE KOSTNADSBER¤KNINGAR SOM PRESENTERADES I ANSLUTNING TILL DET NYA AVTALET GJORDE PARTERNA GEMENSAMT BED¶MNINGEN ATT L¶NEGLIDNINGEN UNDER HELA DEN TIDIGARE AVTALSPERIODEN JANUARI Ó DECEMBER HADE UPPG¥TT TILL Ó 
 PROCENT $EN ¥RLIGA L¶NEGLIDNINGEN UNDER DE KOMMANDE TRE ¥REN BER¤KNADES HAMNA P¥ UNGEF¤R SAMMA NIV¥ VILKET SKULLE INNEB¤RA EN TOTAL L¶NE¶KNINGSTAKT P¥ CA Ó PROCENT 
 .IV¥N INOM PAPPERS OCH MASSAINDUSTRIN BLEV RIKTM¤RKE F¶R M¥NGA AV DE F¶RHANDLINGAR SOM BEDREVS INOM ANDRA DELAR AV INDUSTRIN 3KILLNADER I AVTALSKONSTRUKTION OCH UTBETALNINGSTIDPUNKTER MELLAN OLIKA BRANSCHER G¶R DET SAMTIDIGT SV¥RT ATT J¤MF¶RA NIV¥N I DE OLIKA AVTALEN )NOM T EX VERKSTADSINDUSTRIN TR¤FFADES ETT M¥NADER L¥NGT AVTAL MED I HUVUDSAK TV¥ TIDPUNKTER F¶R L¶NEJUSTERINGAR D¤R DEN ANDRA TIDPUNKTEN KOMMER EFTER M¥NADER Curtis UPPG¥R DET TOTALA L¶NEUTRYMMET SOM TILL SIN HELHET F¶RDELAS LOKALT TILL PROCENT VID DEN F¶RSTA TIDPUNKTEN OCH PROCENT VID DEN ANDRA 4ILL DET KOMMER TV¥ L¶NE¶VERSYNER AV VILKA DEN SENARE SKALL GE L¤GST PROCENT 
 $ET F¶RSTA ST¶RRE AVTALET UTANF¶R INDUSTRIN AVS¥G ARBETARE INOM PARTI OCH DETALJHANDEL (ANDELSANST¤LLDAS F¶RBUND ST¤LLDE KRAV I ENLIGHET MED DEN L¥GL¶NEPROFIL SOM PR¤GLADE ,/ F¶RBUNDENS Sexton %FTERSOM M¥NGA ANST¤LLDA INOM HANDELN ¤R L¥GAVL¶NADE OCH DE I ALLM¤NHET BRUKAR HA EN MYCKET LITEN L¶NEGLIDNING ANS¥G DE ATT DET GENOMSNITTLIGA PROCENTUELLA P¥SLAGET I DERAS AVTAL M¥STE VARA H¶GRE ¤N DEN NIV¥ P¥ STRAX UNDER PROCENT SOM HADE ETABLERATS Wright /S¤KERHETEN VAR DESSUTOM STOR I DE OLIKA BED¶MNINGAR SOM GJORDES AV DEN TROLIGA L¶NEGLIDNINGEN F¶R ARBETARE OCH TJ¤NSTEM¤N Wright $ET AVTAL SOM SLUTLIGEN TR¤FFADES F¶R ARBETARE INOM PARTI OCH DETALJHANDEL KOM ATT LIGGA N¥GRA TIONDELAR ¶VER PROCENT EXKLUSIVE L¶NEGLIDNING 
 VEN INOM DEN KOMMUNALA SEKTORN FANNS KRAV P¥ SPECIELLA SATSNINGAR F¶R DE L¥GAVL¶NADE .IV¥N P¥ DET AVTAL SOM TR¤FFADES F¶R DE ,/ ANSLUTNA INOM DEN KOMMUNALA SEKTORN KOM ATT HAMNA P¥ UNGEF¤R SAMMA NIV¥ SOM INOM HANDELN 0¥ STATENS OMR¥DE INF¶RDES SOM HUVUDPRINCIP ATT DE LOKALA PARTERNA FASTST¤LLER OCH F¶RDELAR L¶NEUTRYMMET /M DE LOKALA PARTERNA INTE KAN ENAS FASTST¤LLS L¶NEUTRYMMET TILL CA PROCENT SAMTIDIGT SOM SPECIELLA INDIVIDGARANTIER UTL¶SES 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 ) EN RAPPORT SOM UTARBETATS P¥ UPPDRAG AV UTREDNINGEN SE BILAGA 
 G¶RS EN BED¶MNING AV DEN TOTALA ¥RLIGA L¶NE¶KNINGSTAKTEN UNDER TIDSPERIODEN Ó INOM ETT TAL AVTALSOMR¥DEN "ED¶MNINGEN BASERAS P¥ EN BER¤KNING AV L¶NEUTFALLET I AVTALEN OCH EN UPPSKATTNING AV DEN SANNOLIKA L¶NEGLIDNINGEN INOM VARJE AVTALSOMR¥DE ) DE FLESTA FALL LIGGER DEN UPPSKATTADE TOTALA L¶NE¶KNINGSTAKTEN MELLAN OCH PROCENT PER ¥R 
 !VTALSR¶RELSEN V¤NTAS SAMMANTAGET INNEB¤RA EN NEDV¤XLING AV L¶NE¶KNINGSTAKTEN ) GENOMSNITT F¶R HELA ARBETSMARKNADEN BER¤KNAS TIML¶NERNA HA ¶KAT MED PROCENT PER ¥R UNDER TRE¥RSPERIODEN Ó 
 $E BED¶MNINGAR AV L¶NEUTVECKLINGEN UNDER TRE¥RSPERIODEN 
 Ó SOM PRESENTERAS I RAPPORTEN TYDER P¥ ATT TIML¶NERNA I GENOMSNITT KAN KOMMA ATT ¶KA MED PROCENT PER ¥R $ET Osborne FORTFARANDE EN BETYDANDE OS¤KERHET OM STORLEKEN AV L¶NEGLIDNINGEN Moss $EN KOMMER ATT VARA BEROENDE AV BL A HUR STARK TILLV¤XTEN I EKONOMIN BLIR OCH TRYCKET P¥ ARBETSMARKNADEN %N STARK TILLV¤XT OCH STIGANDE BRISTTAL P¥ OLIKA TYPER AV Barnes ATT DRA UPP L¶NEGLIDNINGEN SAMTIDIGT SOM EN FORTSATT L¥G Ewing ATT H¥LLA DEN NERE 
 ,¶NTAGARNAS REALA K¶PKRAFTSUTVECKLING BER¤KNAS BLI MYCKET GOD UNDER PERIODEN Ó 2EALL¶NERNA BER¤KNAS I GENOMSNITT ¶KA MED DRYGT PROCENT ¥R ¶R HELA DEN TRE¥RIGA AVTALSPERIODEN F¶RV¤NTAS REALL¶NERNA STIGA MED CA PROCENT EFTERSOM INFLATIONEN BED¶MS BLI MYCKET L¥G 
 2EALINKOMSTUTVECKLINGEN KOMMER ATT BLI BETYDLIGT B¤TTRE ¤N VAD DEN SKULLE HA BLIVIT OM DE INFLATIONSF¶RV¤NTNINGAR SOM FANNS I SLUTET AV 
 N¤R L¶NEKRAVEN I FLERA FALL LADES FAST Chase 5TVECKLINGEN EFTER DET ATT AVTALEN TECKNATS I B¶RJAN AV Jones LIKNAR I DETTA AVSEENDE TILL VISS DEL H¤NDELSEUTVECKLINGEN EFTER AVTALSR¶RELSEN ¥R $EN S¤NKTA INFLATIONSTAKTEN HAR Sanders Daniels TILL S¤NKTA INFLATIONSF¶RV¤NTNINGAR ¶RV¤NTNINGARNA OM EN MYCKET GOD K¶PKRAFTSUTVECKLING ¤VEN UNDER OCH HAR D¤RF¶R ST¤RKTS 
 3ETT UTIFR¥N F¶RETAGENS PERSPEKTIV KAN DE KRAFTIGA REALA L¶NEKOSTNADS¶KNINGARNA INNEB¤RA EN PRESS Walker $ETTA Greene PRODUCENTPRISUTVECKLINGEN F¶RV¤NTAS BLI D¤MPAD  
 -¶JLIGHETEN 
  ATT H¶JA PRISERNA ¤R SM¥ SAMTIDIGT SOM L¶NEKOSTNADERNA PER TIMME STIGER /M KOSTNADSSTEGRINGEN INTE KAN NEUTRALISERAS GENOM 
 3AMMANST¤LLNING AV RESULTATET AV ¥RS AVTALSR¶RELSE  
 RAPPORT UTARBETAD AV #HRISTINA %UR©N VID +ONJUNKTURINSTITUTET 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 STIGANDE PRODUKTIVITET S¥ D¤MPAS L¶NSAMHETEN VILKET P¥ SIKT TENDERAR ATT D¤MPA SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLINGEN 
 ,OKAL L¶NEBILDNING OCH AVTAL OM ARBETSTIDER 
 $EN TREND SOM HAR FUNNITS SEDAN FLERA ¥R TILLBAKA ATT GE PARTERNA P¥ DEN LOKALA NIV¥N ST¶RRE M¶JLIGHETER ATT P¥VERKA F¶RDELNINGEN AV L¶NE¶KNINGARNA MELLAN OLIKA INDIVIDER F¶RST¤RKTES UNDER ¥RS AVTALSR¶RELSE $ET S K ,EDARAVTALET SOM INTE INNEH¥LLER N¥GRA ¶VERENSKOMMELSER OM SPECIFICERADE L¶NE¶KNINGAR White NIV¥ F¶LJDES AV EN LIKNANDE ¶VERENSKOMMELSE MELLAN  
 !,-%'! 
  OCH *53%+ F¶R ANST¤LLDA INOM )4 OMR¥DET (ANDELSTJ¤NSTEM¤NNEN KOM MED SIN MOTPART 3VERIGES (ANDELSARBETSGIVARE ¶VERENS OM ATT PARTERNA P¥ DET LOKALA PLANET SKALL F¥ V¤LJA MELLAN TV¥ OLIKA F¶RHANDLINGSMODELLER $EN ENA AV DESSA GER DE LOKALA PARTERNA FULL FRIHET ATT BEST¤MMA L¶NE¶KNINGARNAS STORLEK OCH F¶RDELNING 
 3AMMA TENDENS FANNS INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN 0¥ STATENS OMR¥DE INF¶RDES SOM HUVUDPRINCIP ATT DE LOKALA PARTERNA FASTST¤LLER OCH F¶RDELAR L¶NEUTRYMMET )NOM DEN KOMMUNALA OCH LANDSTINGSKOMMUNALA SEKTORN BLEV DE S K VERKSAMHETSPOTTERNA KVAR $ESSA INF¶RDES P¥ F¶RS¶K I ¥RS AVTAL OCH INNEB¤R ATT ETT VISST UTRYMME AVS¤TTS SOM KAN F¶RDELAS LOKALT OAVSETT DE ANST¤LLDAS FACKLIGA TILLH¶RIGHET 3JUKSK¶TERSKORNA KOM I SAMBAND MED ¶VERSYNEN AV DET L¶PANDE ¥RSAVTALET ¶VERENS MED ARBETSGIVARNA OM ATT L¤GGA STOR VIKT VID DEN LOKALA L¶NEBILDNINGEN UNDER AVTALETS ¥TERST¥ENDE L¶PTID 
 5TVECKLINGEN MOT ATT GE DEN LOKALA L¶NEBILDNINGEN EN ¶KAD ROLL HAR G¥TT L¤NGST Becker $EN LOKALA L¶NEBILDNINGEN HAR Humphrey EN ST¶RRE ROLL ¤VEN INOM M¥NGA AVTAL Lawson ) VERKSTADSINDUSTRINS NYA AVTAL F¶R B¥DE METALLARBETARE OCH TJ¤NSTEM¤N F¶RDELAS HELA DET ¶VERENSKOMNA UTRYMMET LOKALT DOCK MED VISSA INDIVIDGARANTIER VEN Cain INDUSTRIBRANSCHER SOM Little SAMT LIVSMEDELSBRANSCHERNA F¶RDELAS DE ¶VERENSKOMNA L¶NE¶KNINGARNA LOKALT $E Holden ARBETARNA UTANF¶R INDUSTRIN KOM I ¥RS AVTALSR¶RELSE I ALLM¤NHET ¶VERENS OM ATT EN VISS DEL AV L¶NE¶KNINGARNA SKULLE UTG¥ SOM GENERELLA L¶NEP¥SLAG OCH EN ANNAN DEL VARS STORLEK VARIERAR MELLAN OLIKA BRANSCHER F¶RDELAS LOKALT 
 0ARTERNA P¥ DEN LOKALA NIV¥N GAVS DESSUTOM I FLERA FALL ST¶RRE M¶JLIGHETER ¤N TIDIGARE ATT BYTA L¶NE¶KNINGAR MOT KORTARE ARBETSTID 3PECIELLA AVTAL KAN DESSUTOM TR¤FFAS OM ARBETSTIDERNAS F¶RL¤GGNING )NOM VISSA DELAR AV INDUSTRIN ¶KADE VIDARE ARBETSGIVARNAS M¶JLIGHET ATT P¥VERKA ARBETSTIDERNAS F¶RL¤GGNING )NOM DE FLESTA AVTALSOMR¥DENA 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 TR¤FFADES SLUTLIGEN ¶VERENSKOMMELSER OM ATT PARTERNA P¥ DEN LOKALA NIV¥N P¥ OLIKA S¤TT B¶R ST¤RKA DE ANST¤LLDAS M¶JLIGHETER TILL KOMPETENSUTVECKLING 
 3NABBARE L¶NE¶KNINGAR ¤N I OMV¤RLDEN 
 4ROTS ATT AVTALSR¶RELSEN INNEB¤R EN NEDV¤XLING AV DEN NOMINELLA L¶NE¶KNINGSTAKTEN BER¤KNAS DE SVENSKA TIML¶NERNA FORTS¤TTA ATT ¶KA SNABBARE ¤N I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER ) TABELL REDOVISAS DEN GENOMSNITTLIGA L¶NE¶KNINGEN I %Simpson /%#$ S BED¶MNING I JUNI 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 4ABELL 'ENOMSNITTLIG L¶NEKOSTNADS¶KNING I N¤RINGSLIVET 
 0ROCENT PER¥R 
  
 PROGNOS 
  
 PROGNOS 
  
 4YSKLAND 
  
 –STERRIKE 
  
 INLAND 
  
 .EDERL¤NDERNA 
  
 "ELGIEN 
  
 RANKRIKE 
  
 )TALIEN 
  
 3PANIEN 
  
 0ORTUGAL 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 )RLAND 
  
 3TORBRITANNIEN 
  
 $ANMARK 
  
 .ORGE 
  
 'REKLAND 
  
 3CHWEIZ 
  
 6¤STEUROPA 
  
 %5 L¤NDERNA 
  
 %-5 Morrow 
  
 +¤LLA /%#$ %CONOMIC /UTLOOK *UNE 
 $EN GENOMSNITTLIGA L¶NEUTVECKLINGEN I DE L¤NDER SOM BER¤KNINGEN AV DEN S K EUROPANORMEN BASERAS Cox ENLIGT DESSA /%#$ SIFFROR P¥ CA PROCENT LERTALET AV DE L¤NDER SOM KOMMER ATT DELTA I DEN 
  
 3/5 
  
 ORSKARNAS SYNPUNKTER P¥ PARTERNAS F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER 
  
 MONET¤RA UNIONEN VID DESS START DEN JANUARI HAR EN L¤GRE L¶NE¶KNINGSTAKT $EN BER¤KNADE GENOMSNITTLIGA L¶NE¶KNINGSTAKTEN I DE BLIVANDE  
 %-5 
  Beard PROCENT  
 %-5 
  L¤NDERNAS GE NOMSNITT DRAS SAMTIDIGT UPP N¥GOT AV .EDERL¤NDERNA 0ORTUGAL OCH )RLAND D¤R Scott N¤RVARANDE ¤R MYCKET SNABB SAMT AV 3PANIEN OCH )TALIEN D¤R NEDV¤XLINGEN AV INFLATIONSTAKTEN HAR SL¤PAT EFTER N¥GOT ) 4YSKLAND LIGGER L¶NE¶KNINGSTAKTEN Frey 3ENARE UPPGIFTER FR¥N /%#$ TYDER P¥ ATT DEN GENOMSNITTLIGA EUROPEISKA L¶NE¶KNINGSTAKTEN UNDER ¥R KAN KOMMA ATT BLI N¥GOT L¤GRE ¤N DE Lee BED¶MNINGARNA 
 ¶R ATT UPPN¥ EN GOD SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING M¥STE DEN SVENSKA L¶NEKOSTNADSUTVECKLINGEN ANPASSAS TILL UTVECKLINGEN I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER $EN DEFINITIVA L¥SNINGEN AV V¤XELKURSERNA INOM  
 %-5 
  KOMMER ATT S¤TTA H¥RD PRESS P¥ DE L¤NDER VARS L¶NEUTVECKLING UNDER EN L¤NGRE TID AVVIKER Rivera F¶R HELA  
 %-5 
  REGIONEN /M 3VERIGE L¤NGRE FRAM SKULLE V¤LJA ATT G¥ MED I  
 %-5 
  KOMMER DETTA F¶RH¥LLANDE ¤VEN ATT F¥ EN DIREKT BETYDELSE F¶R DEN SVENSKA L¶NEBILDNINGEN )NFLATIONSRESTRIKTIONEN I EKONOMIN KOMMER DOCK ATT VARA FORTSATT STARK ¤VEN OM 3VERIGE V¤LJER ATT ST¥ UTANF¶R VALUTAUNIONEN  
 %-5 
  Gardner BETYDELSE VID BED¶MNINGEN AV DEN SVENSKA KONKURRENSKRAFTEN KOMMER DESSUTOM TROLIGEN ATT ¶KA OAVSETT OM VI G¥R MED ELLER V¤LJER ATT STANNA UTANF¶R  
 %-5 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 6 
  
 Forskarnas synpunkter på parternas förslag till åtgärder 
  
 5TREDNINGEN HAR L¥TIT ETT ANTAL FORSKARE INOM NATIONALEKONOMI STATSKUNSKAP OCH JURIDIK SKRIVA RAPPORTER SOM KAN BELYSA DE AV PARTERNA PRESENTERADE F¶RSLAGEN TILL F¶RB¤TTRINGAR AV L¶NEBILDNINGEN ORSKARNA FICK ¤VEN MOT BAKGRUND AV SINA ERFARENHETER OCH DEN FORSKNING SOM HAR BEDRIVITS OM L¶NEBILDNING FRAMF¶RA EGNA F¶RSLAG TILL ¥TG¤RDER $E RAPPORTER SOM FORSKARNA ¶VERL¤MNAT TILL UTREDNINGEN PRESENTERADES VID ETT SEMINARIUM I SEPTEMBER BILAGORNA Ó 
 ) DETTA KAPITEL SAMMANFATTAS FORSKARNAS RAPPORTER 3AMMANST¤LLNINGEN BEGR¤NSAS TILL DE ASPEKTER P¥ F¶RSLAGEN SOM FORSKARNA SJ¤LVA HAR VALT ATT BEHANDLA .¥GON V¤RDERING AV TYNGDEN I OCH UNDERBYGGNADEN F¶R DE OLIKA ARGUMENT SOM HAR FRAMF¶RTS HAR EJ GJORTS ) DET F¶RSTA AVSNITTET 
 BEHANDLAS F¶RSLAGEN OM ATT MEDLARNA SKALL GES BEFOGENHET ATT AGERA TIDIGT I F¶RHANDLINGSPROCESSEN OCH ATT SKJUTA P¥ KONFLIKTER SAMT F¶RSLAGET OM F¶RL¤NGD VARSELTID LERA AV FORSKARNA HAR VALT ATT ANALYSERA DESSA TRE F¶RSLAG SAMLAT ) DE F¶LJANDE AVSNITTEN Ó BEHANDLAS F¶RSLAGEN OM TIDSM¤SSIG SAMORDNING AV Campbell SAMMANL¤GGNING MEDLEMSOMR¶STNING ANNAN KONFLIKTL¶SNINGSMETOD BEGR¤NSAD R¤TT TILL SYMPATI¥TG¤RDER OCH INF¶RANDET AV EN PROPORTIONALITETSPRINCIP !VSLUTNINGSVIS PRESENTERAS I AVSNITT DE F¶RSLAG TILL ¥Allison SOM FORSKARNA SJ¤LVA HAR FRAMF¶RT 
 2APPORTERNA ¤R SKRIVNA AV GENERALDIREKT¶R 3USANNE !CKUM !GELL VID )NSTITUTET F¶R ARBETSMARKNADSPOLITISK UTV¤RDERING PROFESSOR 3TEINAR (OLDEN OCH PROFESSOR +ARL /VE  
 -OENE 
  VID 3OSIAL¸KONOMISK INSTITUTT 5NIVERSITETET I /SLO PROFESSOR 2ICHARD REEMAN VID (ARVARD 5NIVERSITY OCH ."%2 .ATIONAL "UREAU FOR %CONOMIC 2ESEARCH PROFESSOR $AVID  
 -ETCALF 
  VID #ENTRE FOR %CONOMIC 0ERFORMANCE ,ONDON 3CHOOL OF %CONOMICS PROFESSOR .ILS %LVANDER VID 5PPSALA UNIVERSITET PROFESSOR .IKLAS "RUUN VID 3VENSKA HANDELSH¶GSKOLAN I (ELSINGFORS OCH !RBETSLIVSINSTITUTET I 3TOCKHOLM SAMT PROFESSOR !NTOINE *ACOBS VID 4HE #ATHOLIC 5NIVERSITY OF "RABANDT I 4ILLBURG 
  
 6.1 
  
 Agera tidigt, skjuta på konflikt och förlängd varselperiod 
  
 De förslag, som har framförts, innebär i korthet att medlarna bör ges befogenheter att, i samråd med parterna, säkerställa att en sådan tidsplanering samt ordning för förhandling och tvistelösning kommer till stånd mellan parterna, som främjar att nya avtal träffas innan de gamla löpt ut. Vidare har föreslagits att så snart en part har varslat om konfliktåtgärder skall överläggningar ske med en riksförlikningsman, som skall kunna besluta om tvångsmedling och skjuta upp eller avbryta stridsåtgärder så länge som medlingen pågår. Förslag har dessutom framförts om att den nuvarande 
 lagstadgade varseltiden innan konflikt får träda i kraft bör förlängas. 
 LERA AV FORSKARNA HAR KONSTATERAT ATT F¶RSLAGEN HAR SOM GEMENSAMT SYFTE ATT GE PARTERNA TILLR¤CKLIGT MED TID F¶R ATT S¤KERST¤LLA ATT ALLA M¶JLIGHETER ATT Arellano V¤G N¥ ETT AVTAL PR¶VAS (OLDEN  
 -OENE 
  ANSER DOCK ATT TIDSASPEKTENS BETYDELSE F¶R L¶NEBILDNINGEN I SIG KAN F¶RV¤NTAS VARA Higgins REEMAN FRAMH¥LLER ATT MEDLING RENT ALLM¤NT ¤R BRA EFTERSOM DET MINSKAR RISKEN F¶R KONFLIKTER MEN DET ¤R TVEKSAMT OM MEDLING I SIG KAN ¥STADKOMMA S¥ MYCKET N¤R DET G¤LLER L¶NEBILDNINGEN I SAMH¤LLET SOM HELHET $ET FINNS ANDRA REFORMER SOM KAN F¶RMODAS HA ST¶RRE EFFEKT 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 LERA AV FORSKARNA MENAR ATT DET KAN HA EN VISS BETYDELSE OM MEDLARNA GES ¶KADE BEFOGENHETER ATT I SAMR¥D MED PARTERNA S¤KERST¤LLA EN TIDSPLANERING SAMT ORDNING F¶R F¶RHANDLINGAR OCH TVISTEL¶SNING SOM FR¤MJAR ATT NYA AVTAL TR¤FFAS INNAN DE Harris UT %Mckenzie ATT M¶JLIGHETER SOM MOTSVARAR DEM SOM FINNS I INDUSTRIAVTALET B¶R GENOM ALLM¤NT H¥LLNA Conner I LAG TILLF¶RAS DET STATLIGA MEDLINGSINSTITUTET $E B¶R DOCK VARA DISPOSITIVA I F¶RH¥LLANDE TILL KOLLEKTIVAVTALSL¶SNINGAR SE VIDARE AVSNITT )NDUSTRIAVTALETS OPARTISKE ORDF¶RANDE ¤R ENLIGT %LVANDER DEN VIKTIGASTE INNOVATIONEN BLAND ARBETSMARKNADSPARTERNAS INITIATIV TILL F¶RB¤TTRINGAR $E OPARTISKA ORDF¶RANDENA KAN TR¤DA IN P¥ ETT TIDIGT STADIUM OCH AKTIVT VERKA F¶R EN FREDLIG UPPG¶RELSE $E HAR VIDAREUTVECKLAT DEN INFORMELLA F¶RST¤RKNING AV F¶RLIKNINGSMANNAINSTITUTET SOM SKETT GENOM DEN MEDLINGSVERKSAMHET SOM BEDRIVITS AV MEDLARE UNDER SENARE ¥R !CKUM !GELL FRAMH¥LLER ATT DET BLAND PARTERNA REDAN F¶REFALLER FINNAS EN AMBITION ATT STARTA F¶RHANDLINGARNA TIDIGT I SYFTE ATT F¶RS¶KA KOMMA FRAM TILL EN NY ¶VERENSKOMMELSE INNAN DET Ford L¶PER UT 
 "EFOGENHETER F¶R MEDLARE ATT TR¤DA IN TIDIGT I F¶RHANDLINGSPROCESSEN KAN SKAPA M¶JLIGHETER TILL F¶RB¤TTRINGAR AV L¶NEBILDNINGEN MEN MEDF¶R ¤VEN RISKER %LVANDER MENAR ATT EN F¶RHANDLINGSPROCESS UNDER MEDVERKAN AV MEDLARE SOM TR¤DER IN I GOD TID INNAN DET Ford L¶PER UT KAN BIDRA TILL ATT UTVECKLA ETT KLIMAT AV ¶MSESIDIGHET TILLIT OCH SAMARBETSVILJA $ET KAN MINSKA RISKEN F¶R ¶PPNA KONFLIKTER OCH F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN  
 -ETCALF 
  P¥PEKAR ATT DET ¥ ANDRA SIDAN KAN FINNAS EN RISK F¶R ATT DE AVTAL SOM SLUTS INTE INNEH¥LLER L¶SNINGAR SOM P¥ ETT EFFEKTIVT S¤TT BIDRAR TILL EN SNABB PRODUKTIVITETSTILLV¤XT OM PARTERNA I F¶R H¶G GRAD F¶RLITAR SIG P¥ MEDLARNAS AGERANDE F¶R ATT L¶SA INTRESSEKONFLIKTER VEN OM MEDLARNAS AGERANDE I SIG KAN GE UPPHOV TILL EN MER D¤MPAD NOMINELL L¶NEUTVECKLING ¤R INTE MYCKET Acosta SYSSELS¤TTNINGSSYNPUNKT OM PRODUKTIVITETSTILLV¤XTEN SAMTIDIGT BLIR L¤GRE 3K¤LET ¤R ATT ¶KNINGEN AV ENHETSARBETSKOSTNADEN I S¥ FALL KAN KOMMA ATT BLI FORTSATT H¶G 
 !TT PARTERNA B¶RJAR SINA F¶RHANDLINGAR TIDIGT ¤R I SIG INGEN GARANTI F¶R ATT DE TECKNAR AVTAL TIDIGARE ¤N DE ANNARS SKULLE HA GJORT LERA AV FORSKARNA BL A REEMAN (OLDEN  
 -OENE 
  FRAMH¥LLER ATT DE VERKLIGA F¶RHANDLINGARNA S¤LLAN KOMMER IG¥NG F¶RR¤N DET ¤R N¶DV¤NDIGT ORSKNING OM MEDLING P¥ ARBETSMARKNADEN TYDER P¥ ATT F¶RHANDLARNA ALLTID TENDERAR ATT TA I ANSPR¥K HELA DEN TID SOM FINNS TILLG¤NGLIG OCH ATT MEDLINGSARBETET BLIR EFFEKTIVARE JU N¤RMARE DEN DEFINITIVA TIDSGR¤NSEN F¶RHANDLARNA KOMMER (OLDEN  
 -OENE 
  MENAR D¤RF¶R ATT KLARA TIDSGR¤NSER KAN BIDRA TILL ETT EFFEKTIVARE MEDLINGSARBETE SAMTIDIGT SOM F¶RL¤NGNINGAR AV DEN TIDSPERIOD UNDER VILKEN Campbell Nichols I SIG INTE KAN F¶RV¤NTAS HA N¥GON AVG¶RANDE BETYDELSE F¶R M¶JLIGHETERNA ATT N¥ EN UPPG¶RELSE %NLIGT REEMAN KAN INTRESSANTA EXEMPEL I DETTA AVSEENDE H¤MTAS FR¥N AVTALSF¶RHANDLINGARNA Norman $¤R INLEDER PARTERNA OFTA F¶RHANDLINGARNA FLERA M¥NADER INNAN DET Ford L¶PER UT $ET KR¤VS DOCK INTE S¤LLAN HOT OM STREJK OCH LOCKOUT F¶R ATT F¶RHANDLINGARNA SKALL KOMMA IG¥NG P¥ ALLVAR 
 6AD G¤LLER F¶RSLAGEN OM R¤TTEN ATT SKJUTA P¥ STRIDS¥TG¤RDER OCH L¤NGRE VARSELTIDER FRAMH¥LLER (OLDEN  
 -OENE 
  ATT DE GER MEDLARNA ¶KADE M¶JLIGHETER ATT KOORDINERA F¶RHANDLINGARNA Blake KAN DESSUTOM F¥ MINDRE SKADLIGA EFFEKTER OM DE SOM KONFLIKTEN SL¥R EMOT F¥R L¤NGRE TID P¥ SIG ATT F¶RBEREDA SIG INF¶R KONFLIKTEN !CKUM !GELL FRAMH¥LLER ATT DESSA F¶RSLAG ¤VEN KAN ¶KA INCITAMENTEN HOS PARTERNA ATT L¶SA KONFLIKTEN P¥ EGEN HAND OM PARTERNA UPPFATTAR MEDLING SOM ETT HOT %LVANDER ANSER ATT M¶JLIGHETERNA ATT TVINGA PARTERNA TILL MEDLING B¶R LAGF¤STAS I F¶RTYDLIGAD FORM $ET B¶R FINNAS EN M¶JLIGHET TILL UPPSKOV AV EN VARSLAD KONFLIKT S¥SOM I INDUSTRIAVTALET $ET B¶R DOCK INTE FINNAS N¥GON R¤TT F¶R MEDLAREN ATT AVBRYTA P¥G¥ENDE STRIDS¥TG¤RDER !NDRA FORSKARE ¤R TVEKSAMMA TILL F¶RSLAGENS EFFEKTER MEN FRAMH¥LLER ATT DET I VISSA SEKTORER KAN FINNAS N¥GOT ATT VINNA MED ATT BEORDRA UPPSKOV MED STRIDS¥TG¤RDER REEMAN MENAR ATT PARTERNA TROLIGEN KOMMER ATT KALKYLERA IN UPPSKOVET I TIDSPLANEN F¶R F¶RHANDLINGEN S¥ ATT TIDEN F¶R F¶RHANDLINGEN UTSTR¤CKS MED UPPSKOVSTIDEN 
 "RUUN FRAMH¥LLER ATT DET I SIG INTE FINNS N¥GRA SAKLIGA SK¤L SOM TALAR EMOT BEFOGENHETEN ATT SKJUTA P¥ STRIDS¥TG¤RDER MEN ATT DET FINNS EN RAD TEKNISKA OCH R¤TTSLIGA FR¥GOR SOM KAN DISKUTERAS $ET G¤LLER BL A VEM SOM SKALL FATTA BESLUTET SAMT HUR Terry UNDER VILKA F¶RUTS¤TTNINGAR STRIDS ¥TG¤RDERNA F¥R SKJUTAS UPP "RUUN MENAR ATT DET B¶R VARA F¶RLIKNINGSMANNEN SOM GES I UPPGIFT ATT 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 BED¶MA BEHOVET AV ETT UPPSKOV 4IDEN F¶R UPPSKOV B¶R VARA H¶GST DAGAR ) SYNNERHET OM F¶RHANDLINGSTABELLEN SAMORDNAS KAN M¥NGA MEDLINGSUPPDRAG KOMMA SAMTIDIGT VILKET TALAR F¶R ATT TIDEN INTE B¶R VARA ALLTF¶R KORT ¶RLIKNINGSMANNEN B¶R GES EN L¥NGTG¥ENDE FRIHET ATT PR¶VA F¶RUTS¤TTNINGARNA 5PPSKOV B¶R I VART FALL BETINGAS AV N¥GOT BEHOV SOM ANSLUTER TILL MEDLINGSVERKSAMHETEN 6ARSELSKYLDIGHETEN B¶R Mason S¥DANA ¥TG¤RDER SOM INTE INNEFATTAS I DET URSPRUNGLIGA VARSLET 
 /M MEDLARNA GES ¶KADE BEFOGENHETER ¤R DET ENLIGT !CKUM !GELL VIKTIGT ATT DET FINNS TYDLIGA REGLER F¶R MEDLARNAS VERKSAMHET /M MEDLAREN PRIM¤RT SKALL SE TILL SAMH¤LLSEKONOMISKA INTRESSEN S¥ B¶R HAN HON INTERNALISERA DE NEGATIVA EXTERNA EFFEKTER T EX ¶KAD ARBETSL¶SHET OCH D¤RAV H¶JDA SKATTER SOM KAN UPPST¥ VID F¶R H¶GA L¶NE¶KNINGAR $ET ¤R VIDARE V¤RT ATT BETONA DEN PEDAGOGISKA ROLL SOM ETT F¶RST¤RKT MEDLINGSINSTITUT SKULLE KUNNA HA F¶R ATT UPPN¥ SAMSYN HOS ARBETSMARKNADENS PARTER OM VAD DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN T¥L I FORM AV Johnston UTAN NEGATIVA SYSSELS¤TTNINGSEFFEKTER 
  
 -AN 
  KAN ENLIGT !CKUM !GELL DRA PARALLELLER TILL DEN ROLL SOM CHEFEN F¶R EN OBEROENDE RIKSBANK HAR $ET INNEB¤R BL A ATT MAN M¥STE TA ST¤LLNING TILL UNDER VILKA F¶RUTS¤TTNINGAR EN MEDLARE SKALL KUNNA AVS¤TTAS  
 -AN 
  B¶R ¤VEN FUNDERA ¶VER VILKA INCITAMENT MEDLARE HAR ATT SE TILL HELA EKONOMINS INTRESSE OCH HUR MAN GARANTERAR MEDLARNAS OBEROENDE OCH MEDLARNAS F¶RTROENDE HOS ARBETSMARKNADENS PARTER 
 $ET ¤R ENLIGT !CKUM !GELL SLUTLIGEN VIKTIGT ATT ¤VEN BEAKTA DE SAMMANTAGNA KONSEKVENSERNA AV DE OLIKA F¶RSLAG SOM HAR FRAMF¶RTS /M T EX R¤TTEN ATT SKJUTA P¥ VARSLADE STRIDS¥TG¤RDER PARAS MED SLUTBUDSMETODEN HAR MAN I PRAKTIKEN BER¶VAT DE FACKLIGA ORGANISATIONERNA DERAS KONFLIKTR¤TT 
 *ACOBS FRAMH¥LLER ATT STUDIER AV DEN STATLIGA MEDLINGSVERKSAMHETEN I OLIKA EUROPEISKA L¤NDER VISAR ATT DET FINNS VISSA GEMENSAMMA DRAG MELLAN DE OLIKA SYSTEMEN %TT ¤R SUBSIDIARITET $EN STATLIGA MEDLAREN BRUKAR KOMMA IN F¶RST N¤R MEDLING INTE ORDNAS P¥ ANNAT S¤TT  
 -EDLARNA 
  HAR S¤LLAN R¤TT ATT ANV¤NDA Sanders OCH F¶RS¶KER I ALLM¤NHET ATT F¥ TILL ST¥ND ETT SAMARBETE MED PARTERNA )BLAND F¶REKOMMER VISSA INSLAG AV TV¥NG $ET KAN G¤LLA SKYLDIGHET ATT INFINNA SIG HOS MEDLAREN ATT F¥ MEDLARBUD OFFENTLIGGJORDA ELLER ATT H¥LLA MEDLEMSOMR¶STNING OM MEDLARBUD 0¥ VISSA H¥LL ¤R DET F¶RBJUDET ATT STREJKA F¶RE MEDLING +ONVENTIONERNA P¥ OMR¥DET TILL¥TER EN AVKYLNINGSPERIOD UNDER VILKEN PARTERNA TVINGAS AVVAKTA MED STRIDS¥TG¤RDER 
 (OLDEN  
 -OENE 
  FRAMH¥LLER ATT F¶RSLAGEN ¤VEN KAN ANALYSERAS UTIFR¥N MODERN SPELTEORI  
 -EDLARNA 
  KAN SPELA EN VIKTIG ROLL N¤R DET G¤LLER ATT UNDERL¤TTA INFORMATIONSFL¶DET MELLAN PARTERNA D¤MPA ¶VERDRIVNA F¶RV¤NTNINGAR OM UTFALLET AV EN KONFLIKT SAMT ATT G¶RA DET L¤TTARE F¶R PARTERNA ATT BACKA FR¥N TIDIGARE POSITIONER ¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R DETTA ¶KAR OM MEDLARNA KOMMER IN P¥ ETT TIDIGT STADIUM I F¶RHANDLINGSPROCESSEN ) DE SPELTEORETISKA MODELLERNA ¤R HOTEN OM KONFLIKT VIKTIGA F¶R UTFALLET AV EN F¶RHANDLING /M S¥V¤L ARBETSTAGARNA SOM ARBETSGIVARNA AGERAR RATIONELLT OCH DERAS M¶JLIGHETER ATT G¶RA EN REALISTISK BED¶MNING AV DET SANNOLIKA UTFALLET AV EN KONFLIKT ¤R DENSAMMA TENDERAR DE ATT HITTA EN L¶SNING UTAN ATT HOTEN VERKST¤LLS "¥DA PARTER KAN P¥ S¥ S¤TT UNDG¥ DE H¶GA KOSTNADER SOM OFTA ¤R F¶RKNIPPADE MED KONFLIKTEN (ICKS PARADOX 'ENOM ATT BIDRA TILL ETT SAKLIGT INFORMATIONSFL¶DE OCH I M¶JLIGASTE Silva DEN ASYMMETRI SOM KAN FINNAS I TILLG¥NGEN TILL SAKLIG INFORMATION KAN MEDLARNA MEDVERKA TILL ATT ¶VERENSKOMMELSER TR¤FFAS Arellano V¤G ) SITUATIONER D¤R PARTERNA BUNDIT UPP SIG H¥RT VID SINA RESPEKTIVE POSITIONER KAN MEDLARNA DESSUTOM IBLAND UNDERL¤TTA EN L¶SNING AV KONFLIKTEN GENOM ATT TA P¥ SIG EN DEL AV DEN KRITIK MOT KOMPROMISSF¶RSLAGET SOM ANNARS SKULLE HA RIKTATS MOT F¶RHANDLARNA 
  
 6.2 
  
 Tidsmässig samordning av förhandlingarna 
  
 Förslaget innebär i korthet att samtliga nya riksavtal om löner och allmänna anställningsvillkor bör sluta vid ett gemensamt datum. Det bör prövas vilka ytterligare åtgärder som behövs för att åstadkomma en tillräcklig grad av samordning mellan avtalsperiodernas längd. 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 ) DE RAPPORTER SOM FORSKARNA HAR ¶VERL¤MNAT TILL UTREDNINGEN FRAMH¥LLS ATT DET KNAPPAST FINNS R¤TTSLIGA M¶JLIGHETER ATT F¶RBJUDA PARTERNA ATT TR¤FFA AVTAL F¶R ANNAN TID ¤N DE SJ¤LVA ¶NSKAR 4IDSM¤SSIG SAMORDNING KAN D¤RF¶R BARA ¥STADKOMMAS AV PARTERNA SJ¤LVA "RUUN MENAR ATT DET ¤VEN KAN ST¤LLAS IFR¥GA HURUVIDA DET ¤R REALISTISKT ELLER INTE ATT I FRAMTIDEN UPPR¤TTH¥LLA DEN GRAD AV CENTRALISERING AV F¶RHANDLINGSSYSTEMEN SOM EN TIDSM¤SSIG SAMORDNING F¶RUTS¤TTER %Mills ATT MEDLARNA EMELLERTID B¶R HA M¶JLIGHET ATT ERBJUDA PARTERNA EN BRED FRIVILLIG SAMORDNING AV AVTALSPERIODERNAS L¤NGD 
 %N F¶RUTS¤TTNING F¶R ATT TIDSM¤SSIGT SAMORDNADE F¶RHANDLINGAR SKALL GE UPPHOV TILL N¥GRA POSITIVA EFFEKTER P¥ L¶NEBILDNINGEN ¤R ENLIGT REEMAN ATT N¥GON BRANSCH ELLER SEKTOR TILL¥TS S¤TTA EN NORM F¶R ¶VRIGA DELAR AV ARBETSMARKNADEN GENOM ATT SLUTA AVTAL F¶RE ¶VRIGA I EN AVTALSR¶RELSE 0ARTERNA P¥ ARBETSMARKNADEN B¶R D¤RF¶R KOMMA ¶VERENS OM VEM SOM SKALL G¥ F¶RST /M DET UPPKOMMER OKLARHETER KRING FR¥GAN OM VILKEN BRANSCH SOM S¤TTER NORMEN KAN DET BLI SV¥RT ATT UPPN¥ NYA ¶VERENSKOMMELSER SNABBT OCH FREDLIGT 
 %TT GEMENSAMT DATUM F¶R ALLA AVTAL SKULLE ENLIGT (OLDEN  
 -OENE 
  KUNNA VARA TILL STOR F¶RDEL F¶RUTSATT ATT DET ¤R M¶JLIGT ATT KOORDINERA L¶NES¤TTNINGEN S¥ ATT H¤NSYN KAN TAS TILL DE NEGATIVA EFFEKTER SOM H¶GA L¶NE¶KNINGAR F¶R EN GRUPP KAN HA F¶R ¶VRIGA GRUPPERS V¤LST¥ND $ET SKULLE UNDERL¤TTA L¶NEJ¤MF¶RELSER MELLAN GRUPPER AV ANST¤LLDA VILKET I SIN TUR ¶KAR F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R EN SAMORDNING $ET SKULLE OCKS¥ KUNNA G¶RA L¶NEBILDNINGEN MER FLEXIBEL I DEN BEM¤RKELSEN ATT DRASTISKA F¶R¤NDRINGAR AV DE EKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGARNA KAN SL¥ IGENOM SAMTIDIGT P¥ ALLA L¶NER 
 (OLDEN  
 -OENE 
  FRAMH¥LLER DOCK SAMTIDIGT ATT OM KOORDINERINGEN MISSLYCKAS LEDER GEMENSAMMA AVTALSPERIODER TROLIGEN IST¤LLET TILL H¶GRE L¶NE¶KNINGAR ¤N OM AVTALSPERIODERNA ¤R OBEROENDE AV VARANDRA $ET SAMMANH¤NGER MED ATT L¶NERNA OFTA ANTAS VARA ÙSTRATEGISKT KOMPLEMENT¤RAÙ *U H¶GRE L¶NERNA BLIR F¶R EN GRUPP DESTO H¶GRE TENDERAR L¶NERNA ATT BLI F¶R ANDRA GRUPPER /M AVTALEN ING¥S VID OLIKA TILLF¤LLEN KAN D¤RF¶R DE SOM F¶RHANDLAR F¶RST VILJA S¤TTA L¶NEN L¤GRE S¤RSKILT OM DET FINNS EN OMF¶RHANDLINGSKLAUSUL I DET F¶RSTA AVTALET Russell SAMTIDIGT KAN EN FACKF¶RENING EMELLERTID P¥VERKA ANDRA Garcia ENDAST VIA EN KOORDINERING AV Campbell 3AMORDNINGEN M¥STE D¥ FUNGERA F¶R ATT DET SKALL FINNAS SK¤L F¶R EN ENSKILD FACKLIG ORGANISATION ATT VISA ¥TERH¥LLSAMHET 
 REEMAN FRAMH¥LLER ATT EN TIDSSAMORDNING ¤VEN I ANDRA AVSEENDEN KAN GE UPPHOV TILL Vaughn M¶JLIGHETER SOM PROBLEM /M ALLA TECKNAR AVTAL UNGEF¤R SAMTIDIGT ¤R DET MERA SANNOLIKT ATT DE KOMMER FRAM TILL SAMMA RESULTAT ) VISSA AVSEENDEN KAN DET BETRAKTAS SOM EN ¥TERG¥NG TILL CENTRALA F¶RHANDLINGAR 6IDARE F¥R DE EKONOMISKA VILLKOREN VID DEN TID D¥ AVTALEN TECKNAS STOR INVERKAN P¥ INNEH¥LLET I AVTALEN %TT SYSTEM D¤R OLIKA AVTAL Wilson VID OLIKA TIDPUNKTER GER ST¶RRE F¶RUTS¤TTNINGAR F¶R ATT ¤NDRADE SAMH¤LLSEKONOMISKA F¶RUTS¤TTNINGAR SUCCES SIVT KAN Trujillo I KOLLEKTIVAVTALEN !CKUM !GELL FRAMH¥LLER ATT ALTERNATIVET MED FULLST¤NDIGT OSYNKRONISERADE F¶RHANDLINGAR SOM ¤R S¥ UTSPRIDDA I TIDEN ATT J¤MF¶RELSE MELLAN AVTALEN KAN AVF¤RDAS SOM IRRELEVANT KAN VARA ETT LIKV¤RDIGT ALTERNATIV TILL DEN TIDSM¤SSIGA SAMORDNINGEN (ON MENAR DOCK ATT FORSKNINGEN P¥ DETTA OMR¥DE HAR SV¥RT ATT GE N¥GOT ENTYDIGT SVAR P¥ FR¥GAN OM VILKET AV ALTERNATIVEN SOM ¤R B¤ST !LTERNATIVET MED TIDSM¤SSIG SAMORDNING ¤R DOCK TROLIGEN ATT F¶REDRA EFTERSOM DET ¤VEN VID FULLST¤NDIGT OSYNKRONISERADE AVTALSPERIODER KAN FINNAS EN RISK ATT EN J¤MF¶RANDE DISKUSSION KAN UPPST¥ 
 3LUTLIGEN FRAMF¶R  
 -ETCALF 
  Hall P¥ AVTALSPERIODERNAS L¤NGD ) DENNA FR¥GA ¤R DET M¶JLIGT ATT RESONERA P¥ TV¥ S¤TT +ORTA AVTALSPERIODER KAN ¥ ENA SIDAN SKAPA ST¶RRE M¶JLIGHETER TILL ANPASSNING VID DRASTISKA F¶R¤NDRINGAR P¥ DET MAKROEKONOMISKA PLANET  ANDRA SIDAN INNEB¤R KORTA AVTALSPERIODER PER DEFINITION FLER F¶RHANDLINGAR VILKET ¶KAR RISKEN F¶R KONFLIKTER 
  
 6.3 
  
 Sammanläggning 
  
 Förslaget innebär att medlingsinstitutet bör ges rätt att begära att parterna fattar gemensamma beslut om att acceptera eller avvisa förslag till avtal inom olika avtalsområden, s.k. sammanläggning. 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 Medlarna bör även ha möjlighet att lägga ett begränsat medlingsbud, som endast innehåller en 
 precisering av hur mycket löner och andra ersättningar skall höjas, om en part har förhindrat medling. 
 LERA AV FORSKARNA HAR LAGT STOR VIKT VID DET PROBLEM SOM SAMMANL¤GGNINGEN ¤R T¤NKT ATT L¶SA 0ROBLEMET ¤R ATT SM¥ GRUPPER AV ARBETSTAGARE KAN SKAFFA SIG B¤TTRE F¶RM¥NER I EN F¶RHANDLING OM DE HAR ETT STARKT KONFLIKTVAPEN (OLDEN  
 -OENE 
  MENAR ATT DET FINNS STARKA SAMH¤LLSEKONOMISKA SK¤L ATT S¶KA MOTVERKA ATT S¥DANA GRUPPER ANV¤NDER HOT OM STRIDS¥TG¤RDER F¶R ATT F¥ H¶GRE L¶NE¶KNINGAR ¤N ANDRA ARBETSTAGARE /M MAN MINSKAR DERAS M¶JLIGHETER ATT PRESSA UPP L¶NERNA BIDRAR DET TILL ATT DRA NER L¶NETRYCKET ¶VER HELA LINJEN $ESSUTOM KAN DEN STARKA ST¤LLNING SOM DESSA GRUPPER HAR OFTA SAMMANH¤NGA MED UNDERLIGGANDE IMPERFEKTIONER Moore MARKNADERNA $ESSA IMPERFEKTIONER KAN F¶RV¤RRAS AV H¶GA L¶NE¶KNINGAR VILKET INNEB¤R ATT DE SAMH¤LLSEKONOMISKA EFFEKTIVITETSF¶RLUSTERNA BLIR ¤N ST¶RRE (¶GRE L¶N TILL STARKA GRUPPER P¥ ARBETSMARKNADEN LEDER OCKS¥ TILL EN ¶KAD L¶NESPRIDNING 
 %NLIGT (OLDEN  
 -OENE 
  KAN SAMMANL¤GGNING ¤VEN SES SOM EN METOD F¶R ATT UPPN¥ EN SAMORDNAD ¥TERH¥LLSAMHET I L¶NES¤TTNINGEN  
 -ED 
  EN SAMMANL¤GGNING MINSKAR RISKEN F¶R ATT DE MINDRE ORGANISATIONERNA V¤NTAR UT F¶RHANDLINGARNA P¥ DE STORA Carr ATT SEDAN KR¤VA H¶GRE L¶NE¶KNINGAR F¶R DE EGNA MEDLEMMARNA 
 (OLDEN  
 -OENE 
  FRAMH¥LLER DOCK ATT SAMMANL¤GGNINGEN INTE ¤R N¥GON IDEALMETOD F¶R ATT KOMMA TILLR¤TTA MED DE OVAN BESKRIVNA PROBLEMEN $EN KAN GE UPPHOV TILL STARKA PROTESTER OCH KAN TE SIG B¥DE OR¤TTVIS OCH ODEMOKRATISK %LVANDER MENAR ATT SAMMANL¤GGNINGEN ¤R OF¶RENLIGT MED DEN STORA F¶RBUNDSAUTONOMI SOM SEDAN B¶RJAN AV TALET V¤XT FRAM P¥ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN  
 -ED 
  EN SAMMANL¤GGNING KAN  
 -EDLINGSINSTITUTETS 
  MAKT BLI F¶R STOR $ET KAN F¶RSVAGA PARTERNAS ANSVAR OCH UNDERGR¤VA LEGITIMITETEN F¶R UPPG¶RELSERNA OCH REGELSYSTEMET ) PRAKTIKEN FINNS DET STORA LIKHETER MELLAN SAMMANL¤GGNING OCH SKILJEDOM %LVANDER MENAR ATT EN SAMMANL¤GGNING D¤RF¶R ENDAST B¶R SKE EFTER ¶VERTALNING OCH INTE GENOM TV¥NG 
 "RUUN FRAMH¥LLER ATT DE DANSKA ERFARENHETERNA VISAR ATT ETT SYSTEM MED SAMMANL¤GGNING INTE ¤R L¤TT ATT GENOMF¶RA ¶RFARANDET HAR Huerta KRITIK FR¥N ),/ 3¤RSKILT PROBLEMATISKT HAR DET VARIT ATT SAMMANL¤GGA AVTALSOMR¥DEN D¤R AVTAL REDAN ING¥TTS MED OMR¥DEN D¤R D¶DL¤GE UPPST¥TT +ONFLIKTER KAN DESSUTOM UPPKOMMA MELLAN OLIKA GRUPPER AV ANST¤LLDA  
 -OT 
  DENNA BAKGRUND F¶REFALLER DET ¤NDAM¥LSENLIGT ATT I F¶RSTA HAND S¶KA ANDRA L¶SNINGAR %TT S¤TT KUNDE VARA ATT GE MEDLAREN I UPPDRAG ATT MEDLARBUD SKALL UTG¥ FR¥N DE CENTRALA PARTERNAS GEMENSAMMA UPPFATTNINGAR OM TILLG¤NGLIGT L¶NE¶KNINGSUTRYMME 3AMMANL¤GGNINGSSYSTEMET KAN Anderson T¤NKAS KOMMA TILL ANV¤NDNING I DEN FORMEN ATT VISSA CENTRALA AVTALSPARTER P¥ F¶RHAND KLART DEFINIERAR VILKA AVTALSOMR¥DEN SOM SKALL SAMORDNAS $ET F¶RUTS¤TTER EMELLERTID ATT DET FINNS EN FACKLIG ELLER Reyes F¶R SAMMANL¤GGNINGEN 
 !CKUM !GELL MENAR ATT F¶RSLAGET OM SAMMANL¤GGNING ¤VEN KAN DISKUTERAS UTIFR¥N HYPOTESEN ATT JU MER PARTERNA HAR ATT BESLUTA OM DESTO ST¶RRE ¤R SANNOLIKHETEN ATT BESLUTET SKER UTIFR¥N ETT BRETT PERSPEKTIV $ET ANKNYTER D¤RMED TILL DEN FORSKNING SOM BEDRIVITS OM HURUVIDA CENTRALISERADE L¶NEF¶RHANDLINGAR KAN BIDRA TILL L¶NEMODERATION *U BREDARE PERSPEKTIV F¶RHANDLARNA TVINGAS HA DESTO ST¶RRE ¤R SANNOLIKHETEN F¶R ATT DE INTERNALISERAR DEN ARBETSL¶SHET SOM SKAPAS AV VIDLYFTIGA AVTAL $ETTA SAMBAND HAR DOCK OFTA BETRAKTATS SOM hPUCKELFORMIGTh S¥ ATT DEN S¤MSTA L¶SNINGEN ¤R OKOORDINERADE F¶RHANDLINGAR P¥ F¶RBUNDSNIV¥ ULLST¤NDIG CENTRALISERING ELLER FULLST¤NDIG DECENTRALISERING ¤R ENLIGT DENNA FORSKNING ATT F¶REDRA  
 -ETCALF 
  FRAMH¥LLER ATT DET FINNS EN V¤L UTVECKLAD TEORETISK GRUND F¶R DETTA SAMBAND MEN INGEN STABILITET I DE EMPIRISKA SKATTNINGARNA AV SAMBANDET 
  
 6.4 
  
 Medlemsomröstning 
  
 Förslaget innebär att krav bör kunna ställas på medlemsomröstning om lämnade medlingsbud innan parterna äger rätt att utlösa stridsåtgärd. 
 Enligt de erfarenheter, som flera av forskarna redovisar, är motivet för krav på medlemsomröstning sällan verklighetsförankrat. Cook pekar t.ex. på att medlemsomröstning före stridsåtgärder är 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 obligatoriskt i USA. Där röstar medlemmarna ytterst sällan nej, när deras fackliga ledning önskar tillgripa stridsåtgärder. Snarare är det fler som röstar ja, även när de egentligen inte vill strejka. Cook menar att omröstningar ofta leder till att parterna befäster sin inställning i förhandlingsfrågan samtidigt som deras kompromissvilja minskar. Ibland vägrar medlemmarna att anta ett bud i hopp om att få ett nytt, som är bättre. På det hela taget bidrar det enligt Cook inte till väl avvägda avtalsresultat. Det leder inte heller till någon bra samordning av olika avtal. Om fackföreningar själva vill ordna omröstning kan de göra det, men det är ingenting som lagstiftaren har anledning att påfordra. Även Chapman menar att förslaget om medlemsomröstning före konflikt bör avvisas. Hur interndemokratin i organisationerna fungerar bör vara organisationens ensak. 
 Några av forskarna kan dock tänka sig att medlemsomröstning under vissa förutsättningar kan bidra till en viss förbättring av lönebildningen. Long anser att medlaren eventuellt skulle kunna ges rätt att beordra organisationer att i vissa situationer genomföra medlemsomröstning. Själva genomförandet bör dock i så fall helt vila på parterna själva. Brott mot skyldigheten kunde förslagsvis leda till en kännbar ekonomisk sanktion och bör inte påverka stridsåtgärdens laglighet. Warner framhåller att det kan finnas argument för en medlemsomröstning, som grundar sig på  
 insider-outsider 
  teorin. Man vet från nationalekonomisk forskning att långtidsarbetslösa riskerar att få litet inflytande över lönebildningen i ekonomin. Genom en medlemsomröstning skulle de eventuellt kunna göra sin röst hörd. Det är dock inte säkert att det i praktiken har någon betydelse. 
  
 6.5 
  
 Annan konfliktlösningsmetod 
  
 Förslaget innebär att medlarna bör ges befogenheter att föranstalta om annan konfliktlösningsmetod, t.ex. slutbudsmetod eller skiljedom. 
 Holden  Moene har gjort en systematisk genomgång av de effekter som ett skiljeförfarande kan tänkas ha på avtalsförhandlingarna. Enligt Holden  Moene ändras förhandlingsklimatet avsevärt när parterna vet att en tvist kommer att avgöras genom skiljeförfarande. Förhandlingsbuden läggs mot bakgrund av det förväntade utfallet i skiljeförfarandet. Man kan enligt Holden  Moene urskilja flera situationer: 
  
 - 
  
 /M UTFALLET AV SKILJEF¶RFARANDET KAN F¶RUTSES MED York DET INGEN SKILLNAD MELLAN ETT FRAMF¶RHANDLAT RESULTAT OCH ETT SKILJEAVG¶RANDE EFTERSOM PARTERNA KAN V¤LJA SKILJEF¶RFARANDE GENOM ATT V¤GRA ATT ANTA MOTPARTENS BUD 
  
 - 
  
 ORSKNING VISAR ATT OM DET R¥DER OS¤KERHET OM DEN KOMMANDE SKILJEDOMEN OCH Moore ATT F¶RLORA TVEKAR B¥DA SIDOR ATT L¥TA TVISTEN G¥R TILL SKILJEAVG¶RANDE *U ST¶RRE OS¤KERHETEN ¤R DESTO ST¶RRE ¤R CHANSEN ATT PARTERNA TR¤FFAR AVTAL 
  
 - 
  
 /M SKILJEF¶RFARANDET VANLIGEN G¥R TILL S¥ ATT RESULTATET ¤R EN MEDELV¤G MELLAN DET ENA BUDET OCH DET ANDRA UPPST¥R DET L¤TTARE D¶DL¤GE I F¶RHANDLINGARNA EFTERSOM DE SLUTLIGA BUDEN TENDERAR ATT P¥VERKA UTFALLET (UR SKILJEDOMARNA I PRAKTIKEN RESONERAR ¤R MINDRE VIKTIGT ¤N HUR PARTERNA TROR ATT DE KOMMER ATT RESONERA +ONFLIKTL¶SNINGSREGLERNA M¥STE D¤RF¶R UTFORMAS S¥ ATT PARTERNA INTE TJ¤NAR P¥ ATT L¤GGA FRAM EXTREMA KRAV I Campbell 
  
 - 
  
 3LUTBUDSMETODEN ¤R ETT S¤TT ATT G¶RA DET MINDRE FRESTANDE ATT L¤GGA BUD SOM AV STRATEGISKA SK¤L LIGGER L¥NGT FR¥N MOTPARTENS ) SLUTBUDSF¶RFARANDET HAR PARTERNA INTE N¥GOT ATT VINNA P¥ ETT S¥DANT TILLV¤GAG¥NGSS¤TT 5TFALLET BEROR P¥ HUR Lucas KAN F¶RUTSE UTFALLET AV 
  
 F¶RFARANDET TERIGEN ¤R DET S¥ ATT OM B¥DA SIDOR KAN F¶RUTSE UTFALLET KAN DE OCKS¥ L¤TTARE KOMMA ¶VERENS JFR PUNKT 
 Holden  Moene framhåller vidare att parterna i vissa fall kan föredra skiljeförfarande, t.ex. om en av dem eller båda har offentliggjort högt ställda krav och hamnat i en position där det inte går att frångå yrkandena. Förhandlarna kan då rädda ansiktet genom att skylla misslyckandet på skiljemännen. Det finns alltid en risk att förhandlingssystemet utvecklas så att skiljeförfarande blir nödvändigt av det skälet, vilket ibland brukar omnämnas som den narkotiska effekten av förfarandet. 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 %NLIGT (OLDEN  
 -OENE 
  ¤R DET INTE L¤MPLIGT ATT HA ETT SYSTEM D¤R MEDLAREN BEST¤MMER OM OCH N¤R EN TVIST SKALL AVG¶RAS I ETT SKILJEF¶RFARANDE /M DEN MEDLANDE OCH D¶MANDE ROLLEN Scott KAN PROBLEM UPPKOMMA 5TFALLET AV ETT SKILJEF¶RFARANDE P¥VERKAR TROLIGEN F¶RTROENDET F¶R MEDLAREN I FRAMTIDA MEDLINGSSITUATIONER /M MEDLAREN HAR S¥DANA FARH¥GOR KAN DET OCKS¥ I SIN TUR P¥VERKA SKILJEAVG¶RANDET /BLIGATORISKT SKILJEF¶RFARANDE KAN OCKS¥ ANSES HA L¤GRE LEGITIMITET OM DET AVG¶RS AV EN TJ¤NSTEMAN ¤N OM DET AVG¶RS I PARLAMENTET ELLER I PRAKTIKEN I REGERINGEN SOM I .ORGE 
 (OLDEN  
 -OENE 
  Wilkins ATT DRA UPP LINJERNA F¶R ETT OBLIGATORISKT SKILJEF¶RFARANDE $ET FINNS VISSERLIGEN ALLTID POTENTIELLA VINSTER ATT G¶RA EFTERSOM KOSTNADERNA F¶R PARTERNA VID OBLIGATORISKT SKILJEF¶RFARANDE OFTA KAN VARA L¤GRE ¤N KOSTNADERNA VID EN KONFLIKT ORSKNING INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN I +ANADA HAR VISAT ATT L¶NERNA BLEV H¶GRE I ETT SYSTEM MED OBLIGATORISK MEDLING ¤N I ETT MED FRI KONFLIKTR¤TT /M SKILJEM¤NNEN I ETT SLUTBUDSF¶RFARANDE V¤LJER FACKF¶RENINGENS BUD BLIR FACKF¶RENINGENS BUD H¶GRE N¤STA G¥NG OCH VICE VERSA $ET INNEB¤R ATT L¶NERNA P¥ SIKT ANPASSAS TILL SKILJEN¤MNDENS UPPFATTNING OM DET RIMLIGA 
 (OLDEN  
 -OENE 
  FRAMH¥LLER SAMTIDIGT ATT DET FINNS KLARA NACKDELAR MED SKILJEF¶RFARANDEN SPECIELLT N¤R F¶RHANDLINGAR INNEFATTAR M¥NGA ANDRA KOMPLICERADE FR¥GOR ¤N L¶NER $ET KAN I DESSA SITUATIONER VARA N¤ST INTILL OM¶JLIGT F¶R SKILJEM¤NNEN ATT S¤TTA SIG IN I ALLA FR¥GOR OCH BED¶MA VILKET V¤RDE DE HAR F¶R PARTERNA 0ROBLEMET KAN M¶JLIGEN L¶SAS GENOM ATT SKILJEF¶RFARANDET F¶LJS AV NYA F¶RHANDLINGAR SOM SKER MED SKILJEDOMEN SOM UTG¥NGSPUNKT $ET KAN DOCK VARA EN NACKDEL ATT PARTERNA ENAS OM N¥GOT SOM KAN LEDA TILL PROBLEM F¶R ANDRA F¶RHANDLINGSOMR¥DEN ELLER F¶R TREDJE MAN 
 (OLDEN  
 -OENE 
  MENAR SAMMANFATTNINGSVIS ATT OBLIGATORISKT SKILJEF¶RFARANDE ¤R EN KRAFTFULL OCH KONTROVERSIELL METOD ND¥ HAR DET KNAPPAST N¥GON ST¶RRE EFFEKT Silva $ET G¥R INTE ATT ANV¤NDA OFTA MOT STORA GRUPPER P¥ S¥ S¤TT ATT DET F¥R V¤SENTLIGT D¤MPANDE EFFEKT P¥ L¶NERNA $¤REMOT KAN DET ANV¤NDAS MED FRAMG¥NG F¶R ATT KOORDINERA L¶NER OCH P¥ DET S¤TTET UPPN¥ EN ¥TERH¥LLSAMHET ) SLUTBUDSMEDLING KAN SKILJEM¤NNEN INTE ALLTID G¥ Rice $ET SKULLE INTE INGE F¶RTROENDE I L¤NGDEN OCH DET FINNS OCKS¥ RISK F¶R ATT ARBETSGIVARSIDAN SKULLE F¶RS¶KA UTNYTTJA SITUATIONEN GENOM ATT EFTER HAND L¤GGA ALLT L¤GRE BUD 
 VEN ANDRA FORSKARE MENAR ATT ETT SLUTBUDSF¶RFARANDE KAN LEDA FRAM TILL EN ST¶RRE ¥TERH¥LLSAMHET I AVTALSR¶RELSEN !CKUM !GELL FRAMH¥LLER ATT JU MER KUNSKAP PARTERNA HAR OM VAD MEDLARNA ANSER VARA I HELA EKONOMINS INTRESSE DESTO N¤RMARE DETTA BUD B¶R PARTERNA KOMMA /M MAN L¤GGER ETT BUD SOM ¤R L¥NGT IFR¥N DEN NIV¥ SOM MEDLAREN ANSER VARA SAMH¤LLSEKONOMISKT ACCEPTABEL MINSKAR CHANSEN ATT MEDLAREN V¤LJER DET BUDET $ET ST¤LLER DOCK V¤LDIGT STORA KRAV P¥ MEDLARENS KOMPETENS %N VIKTIG ROLL F¶R ETT F¶RST¤RKT MEDLINGSINSTITUT KAN VARA ATT SKAPA SAMSYN MELLAN ARBETSMARKNADENS PARTER OM VAD EKONOMIN T¥L ) DET SAMMANHANGET B¶R FORSKARE P¥ OMR¥DET VARA INVOLVERADE 6ID SKILJEF¶RFARANDE FINNS DET DOCK EN RISK ATT PARTERNA L¤GGER OREALISTISKA BUD OCH ATT DETTA D¥ MEDLAREN V¤GER BUDEN RESULTERAR I AVTAL SOM INTE ¤R F¶RENLIGA MED EN STABIL UTVECKLING P¥ ARBETSMARKNADEN  
 -ETCALF 
  MENAR ATT SKILJEF¶RFARANDE KAN FUNGERA OM PARTERNA ¤R BEREDDA ATT ACCEPTERA RESULTATET $ET ¤R EMELLERTID TROLIGT ATT RISKEN F¶R VILDA STREJKER ¶KAR 
 !NDRA FORSKARE ANSER IST¤LLET ATT BLOTTA EXISTENSEN AV TV¥NGSF¶RLIKNING KAN HA NEGATIVA KONSEKVENSER "RUUN FRAMH¥LLER ATT SVAGA FACKLIGA LEDARE POPULISTISKT KAN H¤VDA H¶GA L¶NE OCH ANDRA KRAV I MEDVETENHET OM ATT F¶RLIKNINGSMANNEN ¤R DEN SOM SLUTLIGEN TAR ANSVARET %LVANDER FRAMH¥LLER ATT SLUTBUDSMETODEN KAN GE F¶R STOR MAKT TILL MEDLARE )NSLAGET AV HASARD KAN G¶RA DET SV¥RT ATT UPPN¥ BRA OCH V¤L AVV¤GDA AVTAL 
 "RUUN P¥PEKAR ATT SLUTBUDSMETOD SKILJEF¶RFARANDE OCH TV¥NGSF¶RLIKNING ¤R TILL¥TNA ENLIGT DEN EUROPEISKA SOCIALA STADGAN OCH ),/ S PRAXIS INOM S K  
 ESSENTIAL SERVICES  
 T EX SJUKV¥RD ELF¶RS¶RJNING VATTENF¶RS¶RJNING TELETJ¤NSTER OCH FLYGTRAFIKKONTROLL $ET ¤R ENLIGT "RUUN ENDAST INOM DESSA OMR¥DEN SOM TV¥NGSF¶RLIKNING P¥ ALLVAR KAN DISKUTERAS 4V¥NGSF¶RLIKNING SKULLE OCKS¥ KUNNA DISKUTERAS F¶R VISSA ANDRA SAMH¤LLSSEKTORER OM AVTALSSYSTEMET HAMNAR I EN DJUP KRIS $ET FINNS DOCK ENLIGT "RUUN ¤N S¥ Matthews TECKEN P¥ N¥GOT S¥DANT I 3VERIGE 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 REEMAN FRAMH¥LLER ATT SKILJEDOM ¤R ETT VANLIGT S¤TT ATT FASTST¤LLA L¶NER INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN I 53! 3YSTEMET FUNGERAR T¤MLIGEN V¤L (AN MENAR DOCK SAMTIDIGT ATT DET FR¥N L¶NEBILDNINGSSYNPUNKT KAN VARA RISKFYLLT ATT GE MEDLAREN R¤TT ATT AVG¶RA L¶NER GENOM SKILJEF¶RFARANDE /M ETT SAMH¤LLE INTE BEST¤MMER Ross F¶RBJUDA STREJKER N¤R MEDLINGEN INTE FUNGERAR ¤R DET F¶RMODLIGEN B¤TTRE ATT L¥TA PARTERNA STRIDA TILL SLUT $ET ¤R BESV¤RLIGT OCH KOSTSAMT MEN PARTERNA DRAR SAMTIDIGT L¤RDOMAR F¶R FRAMTIDEN /M PARTERNA VILL HA SKILJEF¶RFARANDE KAN DE SJ¤LVA AVTALA OM DEN SAKEN $ET B¶R ENLIGT REEMAN INTE TVINGAS FRAM GENOM LAGSTIFTNING 
  
 6.6 
  
 Sympatiåtgärder 
  
 Enligt förslaget bör möjligheterna att vidta sympatiåtgärder tas bort. Stridsåtgärder bör sålunda endast 
 få vidtas mot part, som omfattas av de aktuella förhandlingarna. 
 ) FLERA AV FORSKARNAS RAPPORTER FRAMH¥LLS ATT R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER KAN S¤GAS R¶RA K¤RNAN I DEN FACKLIGA VERKSAMHETEN EN F¶R ALLA ALLA F¶R EN !CKUM !GELL MENAR ATT DET VORE ETT STORT INGREPP ATT ELIMINERA DEN R¤TTEN %N S¥DAN ¥TG¤RD B¶R F¶RESL¥S ENDAST OM MAN KLART KAN BEL¤GGA ATT MAKTF¶RH¥LLANDENA P¥ ARBETSMARKNADEN ¤R AV DEN ARTEN ATT ARBETSTAGARSIDANS STARKA ST¤LLNING TILL STOR DEL F¶RKLARAR DE L¶NEBILDNINGSPROBLEM SOM MAN HAR HAFT Cooper TID (OLDEN  
 -OENE 
  MENAR DOCK ATT SYMPATI¥TG¤RDER KAN VARA PROBLEMATISKA GENOM ATT DE SL¥R MOT GRUPPER SOM INTE HAR N¥GOT MED KONFLIKTEN ATT G¶RA $E F¥R DOCK ENLIGT DERAS UPPFATTNING SES SOM EN DEL I ETT SLAGS F¶RS¤KRINGSSYSTEM SOM LIGGER INBYGGT I DEN FACKLIGA SOLIDARITETEN $ET KAN D¤RF¶R FINNAS SK¤L ATT T¤NKA SIG F¶R INNAN MAN AVSKAFFAR R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER 
 %LVANDER PEKAR P¥ TRE ARGUMENT SOM HAR FRAMF¶RTS MOT EN BEGR¤NSNING AV R¤TTEN TILL SYMPATI¥TG¤RDER %N BEGR¤NSNING 
  
 - 
  
 KR¤NKER DEN GRUNDLAGSF¤STA R¤TTEN ATT VIDTA STRIDS¥TG¤RDER VILKET I SIN TUR KAN LEDA TILL ATT F¶RHANDLINGS OCH KONFLIKTL¶SNINGSSYSTEMETS LEGITIMITET ¤VENTYRAS OCH SKADAR M¶JLIGHETEN ATT UPPR¤TTH¥LLA EN NORMSTYRNING 
  
 - 
  
 SL¥R MOT R¤TTEN TILL INTERNATIONELLA SYMPATI¥TG¤RDER VILKET INTE ¤R RIMLIGT SETT UR ETT %5 PERSPEKTIV 
  
 - 
  
 ¤R I SIG ON¶DIG EFTERSOM DEN ST¶TANDE FORMEN AV FACKLIGA SYMPATI¥TG¤RDER I ST¤LLET KAN HANTERAS MED EN REGEL OM PROPORTIONALITET 
  
 Long framhåller att sympatiåtgärder traditionellt har legat utom ramen för medlingssystemet. Detta eftersom det inte rör sig om någon konflikt som har uppkommit mellan sekundärkonfliktens parter. Long menar att det måhända i sig är ett förhållande som talar för att en sådan konflikträtt bör begränsas. Ett förbud mot sympatiåtgärder kan komma att luckra upp kollektivavtalssystemet. Förbudets effekt som helhet torde dock vara marginell. Däremot kan den kontroll som facket utövar på oseriösa företag minska. Long framhåller också att ett medlingsinstitut möjligen kan ha till uppgift att informera om verkningarna av en varslad sympatiåtgärd. 
 Long pekar på att sympatiåtgärder inte skyddas av  
 ILO-konventionerna 
  på samma sätt som stridsåtgärder som vidtas för att tillvarata egna sociala och ekonomiska intressen. Det är ändå inte alldeles lätt att genomföra ett sådant förbud. Om man gör det, ligger det nära till hands att fredsplikten blir absolut och att även politiska stridsåtgärder och demonstrationsåtgäder m.m. måste förbjudas. Long framhåller samtidigt att det rättstekniskt är lättare att införa en begränsning som riktar sig mot klart och entydigt definierade parter. I fall parterna på arbetsmarknaden inte självmant kan begränsa excessiva åtgärder mot småföretag förefaller det inte omotiverat att i den delen överväga en begränsning av rätten att vidta sympatiåtgärder (jfr det förbud som gällde 1994). 
 Cook lyfter i sin rapport fram det förhållandet att olika former av sympatiåtgärder är förbjudna i USA. Det har haft en negativ inverkan på fackföreningarnas möjlighet att få kollektivavtal. Samtidigt har det eliminerat en del orimliga fackliga metoder. Sims anser att en begränsning av rätten till sympatiåtgärder och/eller införandet av en proportionalitetsprincip (se vidare avsnitt 6.7) skulle kunna användas som en metod för att förändra eventuella obalanser i maktförhållandet parterna emellan. 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 Ändrade regler för sympatistrejk skulle dock troligen behöva kombineras med ett nytt system för erkännande av föreningsrätten antingen genom ett statligt organ, som i USA, eller i form av allmängiltigförklaring av kollektivavtal. 
  
 6.7 
  
 Proportionalitetsprincipen 
  
 ¶RSLAGET INNEB¤R ATT DET B¶R INF¶RAS EN BEST¤MMELSE OM ATT DET I EN KONFLIKTSITUATION SKALL R¥DA RIMLIGA PROPORTIONER MELLAN EN STRIDS¥TG¤RD OCH S¥V¤L DESS SYFTE SOM DESS SKADEVERKAN 
 %Mckenzie ATT DET FINNS STARKA SK¤L SOM TALAR F¶R ATT EN LAGSTADGAD REGEL OM PROPORTIONALITET B¶R INF¶RAS %RFARENHETERNA AV L¶NEBILDNINGSSYTEMETS BRISTER UNDER SENARE TID Ó INTE MINST I SAMBAND MED ¥RS AVTALSR¶RELSE Ó TYDER P¥ ATT DET FAKTISKT FINNS EN OBALANS IFR¥GA OM KONFLIKTSTYRKA SOM KAN VARA EN DEL AV F¶RKLARINGEN TILL ATT L¶NE¶KNINGARNA I 3VERIGE SEDAN L¤NGE GENOMG¥ENDE HAR LEGAT H¶GRE ¤N I V¥RA VIKTIGASTE KONKURRENTL¤NDER (¤RTILL KOMMER ATT F¶REST¤LLNINGEN OM PROPORTIONALITETSPRINCIPER HAR F¥TT ETT STARKT F¤STE I %' R¤TTEN %LVANDER MENAR ATT EN REGEL OM PROPORTIONALITET B¶R AVSE PROPORTIONEN MELLAN S¥V¤L STRIDS¥TG¤RDEN OCH DESS SYFTE SOM STRIDS¥TG¤RDEN OCH DESS F¶LJDER 2EGELN SOM I LAGTEXTEN HELST SKALL BESKRIVAS MED ALLM¤NT H¥LLNA FORMULERINGAR B¶R I HUVUDSAK FUNGERA PREVENTIVT $ET F¥R ANKOMMA P¥ !RBETSDOMSTOLEN ATT I N¥GRA PREJUDIKATSFALL ANGE HUR DEN SKALL TILL¤MPAS 
 (OLDEN  
 -OENE 
  FRAMH¥LLER ATT PARTERNA I 3VERIGE HAR ST¶RRE M¶JLIGHETER B¥DE N¤R DET G¤LLER ATT V¤LJA STRIDS¥TG¤RD OCH ATT F¶RL¤GGA ¥TG¤RDEN I TIDEN ¤N VAD PARTERNA HAR I $ANMARK OCH .ORGE $ET P¥VERKAR SANNOLIKT F¶RHANDLINGSRESULTATET P¥ FLERA S¤TT (OLDEN  
 -OENE 
  HAR VALT ATT ANALYSERAR EFFEKTERNA AV EN PROPORTIONALITETSPRINCIP UTIFR¥N ATT KOSTNADERNA F¶R EN KONFLIKT ¤R EN VIKTIG FAKTOR I Campbell /M EN FACKF¶RENING HAR M¶JLIGHET ATT V¤LJA EN METOD SOM KOSTAR LITE F¶R ORGANISATIONEN OCH SAMTIDIGT LEDER TILL STORA KOSTNADER F¶R ARBETSGIVAREN GER DET DEN FACKLIGA ORGANISATIONEN STYRKA I F¶RHANDLINGARNA $ET VERKAR RIMLIGT ATT ANTA ATT EN TOTAL STREJK ELLER LOCKOUT MEDF¶R ST¶RRE OS¤KERHET BETR¤FFANDE KOSTNADERNA F¶R DEN VARSLANDE ORGANISATIONEN ¤N BEGR¤NSADE STRIDS¥TG¤RDER G¶R %N S¥DAN OS¤KERHET G¶R DEN VARSLANDE PARTEN MINDRE STARK /M OS¤KERHETEN ¤R STOR FORDRAS DET INTE S¥ STORT TILLM¶TESG¥ENDE FR¥N MOTPARTEN I Armstrong ATT DEN VARS LANDE PARTEN SKALL AVST¥ FR¥N SIN ¥TG¤RD (OLDEN  
 -OENE 
  MENAR ATT DET D¤RF¶R KAN FINNAS GODA SK¤L F¶R ATT BEGR¤NSA R¤TTEN TILL PARTIELLA STRIDS¥TG¤RDER LIKSOM R¤TTEN ATT FRITT F¶RL¤GGA ¥TG¤RDERNA I TIDEN ) VISSA FALL KAN DET NATURLIGTVIS LEDA TILL ATT DET BLIR OMFATTANDE STRIDS¥TG¤RDER I ST¤LLET F¶R SM¥ BEGR¤NSADE S¥DANA 0¥ DET HELA TAGET ¤R DET ¤ND¥ TROLIGT ATT EFFEKTEN BLIR POSITIV MEN DET KAN OCKS¥ LEDA TILL NYA INFLAMMERADE DISKUSSIONER VILKET KAN F¶RSV¥RA L¶SNINGEN AV KONFLIKTERNA .¤R LAGEN ¤R ALLM¤NT H¥LLEN TILL SIN UTFORMNING KAN B¥DA PARTER TRO ATT DE HAR LAGEN Riley SIDA 
 !NDRA FORSKARE MENAR ATT EN PROPORTIONALITETSPRINCIP KAN VARA SV¥R ATT TILL¤MPA  
 -ETCALF 
  FRAMH¥LLER ATT FLERA FR¥GOR M¥STE KLARAS UT $ET G¤LLER T EX VEM SOM SKALL FATTA DE AVG¶RANDE BESLUTEN OCH HUR L¤NGE EN STRIDS¥TG¤RD SKALL TILL¥TAS P¥G¥ INNAN DEN F¶RBJUDS  
 -AN 
  M¥STE OCKS¥ HITTA ETT SYSTEM F¶R L¶NES¤TTNINGEN I  
 ESSENTIAL SERVICES  
 Vargas SEKTOR D¤R VARJE STRIDS¥TG¤RD KAN ANSES G¥ F¶R L¥NGT  
 -ETCALF 
  Christian ATT DET KAN FINNAS RISK F¶R ATT DET BLIR ÙCARTE BLANCHEÙ TILL EN INEFFEKTIV ELLER MACHOBETONAD ARBETSLEDNING 
 "RUUN FRAMH¥LLER ATT INF¶RANDET AV EN PROPORTIONALITETSPRINCIP SKULLE VARA ETT NYTT INSLAG I DEN SVENSKA ARBETSR¤TTEN 6IA %' R¤TTEN HAR PRINCIPEN VISSERLIGEN KOMMIT IN I NORDISK ARBETSR¤TT MEN DET FINNS KNAPPAST SK¤L ATT INF¶RA DEN SOM EN ALLM¤N BEST¤MMELSE  
 -AN 
  KAN SE EN VISS LOGIK I ATT ANV¤NDA PROPORTIONALITETSPRINCIPEN F¶R ATT BED¶MA OM EN SYMPATI¥TG¤RD B¶R VARA TILL¥TEN OM DEN ST¥R I DISPROPORTION TILL DE INTRESSEN SOM ST¥R P¥ SPEL I PRIM¤RKONFLIKTEN R¥GAN ¤R DOCK HUR MAN SKALL M¤TA EN ¥TG¤RDS SKADEVERKNINGAR $ET FAKTUM ATT EN L¤RARSTREJK INNEB¤R BESPARINGAR F¶R DEN KOMMUN SOM UPPR¤TTH¥LLER EN SKOLA INNEB¤R V¤L KNAPPAST ATT SKADEVERKNINGARNA AV EN L¤RARSTREJK BLIR MINDRE ¤N SKADEVERKNINGARNA AV EN STREJK I EN KORVFABRIK ,IDANDE OCH MEN SOM DRABBAR RESEN¤RER VID T EX EN FLYGSTREJK KAN OCKS¥ VARA SV¥RA ATT V¤RDERA 0ROPORTIONALITETSPRINCIPEN ST¤LLER OSS ENLIGT "RUUN INF¶R EN RAD SV¥RA AVV¤GNINGAR $ET G¶R ATT INSKR¤NKNINGAR I R¤TTEN TILL 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 SYMPATI¥TG¤RDER B¶R F¶RUTS¤TTA ATT SYMPATI¥TG¤RDENS OMFATTNING OCH VERKNINGAR ¤R UPPENBART ORIMLIGA I F¶RH¥LLANDE TILL PRIM¤RKONFLIKTENS OMFATTNING OCH BETYDELSE 
 !CKUM !GELL FRAMH¥LLER ATT DET KAN SYNAS SJ¤LVKLART ATT DET SKALL R¥DA RIMLIGA PROPORTIONER MELLAN SYFTET MED EN STRIDS¥TG¤RD OCH ¥TG¤RDENS SKADEVERKNINGAR 0ROBLEMET ¤R DOCK HUR PARTERNA SKALL ENAS OM VAD SOM ¤R RIMLIGT  
 -¥H¤NDA 
  KAN ETT MEDLINGSINSTITUT VARA EN L¤MPLIG INSTANS F¶R ATT F¤LLA ETT S¥DANT AVG¶RANDE %N M¶JLIG INV¤NDNING MOT PROPORTIONALITETSPRINCIPEN ¤R ATT DEN KAN SKAPA INCITAMENT F¶R PARTERNA ATT TA TILL ÙSTORSL¤GGANÙ $ET ¤R MER MOTIVERAT ATT TA TILL L¥NGTG¥ENDE STRIDS¥TG¤RDER OM MAN KR¤VER EN KRONA MER PER TIMME ¤N OM DET R¶R SIG OM TV¥ ¶RE I M¥NADEN 
 6.8 Forskarnas övriga förslag till förbättring av lönebildningen 
 3TARKARE KOORDINERING AV AVTALSF¶RHANDLINGARNA 
 (OLDEN  
 -OENE 
  FRAMH¥LLER ATT L¶NE¶KNINGSTAKTEN KAN D¤MPAS GENOM EN ST¤RKT SAMORDNING AV L¶NEBILDNINGEN %N H¶G NOMINELL Pena ATT LEDA TILL ¶KAD ARBETSL¶SHET OCH EN D¥LIG SYSSELS¤TTNINGSUTVECKLING $ET ¤R D¤RF¶R AV STOR VIKT ATT ARBETSTAGARNA OCH KANSKE I ¤N H¶GRE GRAD ARBETSGIVARNA VERKAR F¶R EN STARKARE KOORDINERING AV L¶NEF¶RHANDLINGARNA (¶GRE White GRUPP KAN AV FLERA OLIKA SK¤L HA EN NEGATIV INVERKAN P¥ ANDRA GRUPPERS V¤LF¤RD %TT VIKTIGT SK¤L ¤R ATT H¶GRE L¶NER LEDER TILL H¶GRE PRISER OCH DRAR NER K¶PKRAFTEN F¶R ALLA /M STORA ARBETSTAGARGRUPPER F¶RHANDLAR GEMENSAMT KAN DE T¤NKAS VILJA S¤TTA DE NOMINELLA L¶NERNA P¥ EN L¤GRE NIV¥ F¶R ATT UNDVIKA DESSA NEGATIVA EFFEKTER +ONKURRENS MELLAN OLIKA FACKLIGA ORGANISATIONER SOM REKRYTERAR SAMMA YRKESKATEGORIER KAN OCKS¥ LEDA TILL ¶VERDRIVNA L¶NEKRAV VEN D¤R KAN SAMORDNADE F¶RHANDLINGAR D¤MPA KRAVEN $ET FINNS DESSUTOM ETT MOTSVARANDE DESTRUKTIVT SAMBAND MELLAN L¶NES¤TTNINGEN I OLIKA F¶RETAG EFTERSOM H¶GA L¶NER I ETT F¶RETAG KAN LEDA TILL REKRYTERINGSSV¥RIGHETER F¶R ANDRA F¶RETAG %TT ST¶RRE SAMARBETE P¥ ARBETSGIVARSIDAN KAN D¤RF¶R D¤MPA TENDENSER TILL H¶GT L¶NETRYCK I EKONOMIN 
 REEMAN GER EXEMPEL P¥ EN MEDLINGSORGANISATION I 53! SOM HAR FUNGERAT P¥ ETT S¤TT SOM OFTA HAR LETT FRAM TILL KOORDINERADE AVTAL INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN ) ORGANISATIONEN FINNS REPRESENTANTER FR¥N FACKF¶RENINGAR I OFFENTLIG SEKTOR OCH OFFENTLIGA ARBETSGIVARE /RGANISATIONS F¶RETR¤DARNA HAR SPELAT EN STOR ROLL N¤R DET G¤LLER ATT F¥ TVISTANDE PARTER ATT N¤RMA SIG VARANDRA GENOM ATT ARBETSGIVARF¶RETR¤DARNA HAR TALAT MED DEN LOKALA ARBETSGIVAREN OCH DE FACKLIGA F¶RETR¤DARNA MED DET LOKALA FACKET /RGANISATIONEN HAR EN DATABAS MED TIDIGARE AVTAL OCH MED LOKALA ANST¤LLNINGSVILLKOR VILKET UNDERL¤TTAR J¤MF¶RELSER $E AVTAL SOM SLUTS MED BIST¥ND AV MEDLINGSORGANISATIONEN ORSAKAR INTE ST¶RNINGAR I F¶RH¥LLANDE TILL ANDRA AVTAL I DELSTATEN REEMAN FRAMH¥LLER ¤VEN ATT EN ST¶RRE GRAD AV KOORDINERING KAN ¥STADKOMMAS T EX GENOM ATT L¥TA AVTALEN INOM VISSA OMR¥DEN UTG¶RA Villa VAD G¤LLER RAMARNA F¶R KOMMANDE AVTAL $ET KAN MINSKA RISKEN F¶R EN SNABB L¶NEGLIDNING 
  
 -ETCALF 
  Parrish SOM ETT INTRESSANT EXEMPEL P¥ ATT DET INTE BEH¶VER R¥DA N¥GON MOTS¤TTNING MELLAN CENTRALT KOORDINERADE L¶NEF¶RHANDLINGAR OCH LOKAL L¶NEBILDNING VEN I 3VERIGE SKULLE DET VARA M¶JLIGT ATT GE DE LOKALA F¶RHANDLINGARNA EN ST¶RRE ROLL SAMTIDIGT SOM MAN FORTS¤TTER ATT F¶RHANDLA OM MINIMIL¶NER OCH TRYGGHETSFR¥GOR M M P¥ NATIONELL NIV¥ $ET SKULLE TROLIGEN ¶KA F¶RUTS¤TTNINGARNA F¶R ATT F¥ ETT NYTT F¶RHANDLINGSSYSTEM ALLM¤NT ACCEPTERAT ) $Lambert MAN HA FUNNIT EN MEDELV¤G SOM FUNGERAR ¤VEN OM ALLVARLIGA KONFLIKTER D¥ OCH D¥ KAN BRYTA UT 
 Resultatbaserade lönesystem 
 Cook framhåller att det i USA och Storbritannien har funnits en utveckling mot lönesystem, som innebär att ersättningen till de anställda i större utsträckning tillåts variera beroende på företagets 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 resultat. De anställda får del i det som annars skulle tillkomma ägarna. Arrangemangen för att åstadkomma detta varierar. Det kan röra sig om gemensamma förvärv av aktier och vinstdelningskontrakt av olika slag. Gemensamt är att arbetstagarna får ett ekonomiskt motiv och möjlighet till inflytande inte bara genom sitt eget arbete. Det ändrar i viss utsträckning de anställdas roll i företagen. Inflytandet skiljer sig t.ex. från det som arbetstagare får i företagsråd, genom att det ekonomiska engagemanget från arbetstagarnas sida blir styrande för inflytandet. 
 Cook påpekar vidare att ägarinflytandet inte behöver begränsas till det egna företaget. Arbetstagares pensionsfonder kan ha andelar i andra företag än det som arbetstagaren är anställd i. Fackföreningar kan ha en framträdande roll att spela i ett sådant system. I USA har pensionsfonderna vuxit mycket i samband med uppgången på börsen. Det har främst varit unga välutbildade arbetstagare, som har intresserat sig för den formen av ägande, men det har också tillämpats med framgång för lågavlönade. Fackföreningarna har varit positiva och det största arbetstagarägda företaget i USA (United Airlines) har hög facklig organisationsgrad. 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 Fördelarna med olika former av ägande och vinstdelning är enligt Cook flera. Erfarenheterna visar att företag med resultatbaserade lönesystem har något högre produktivitet. Eftersom det även finns forskningsresultat, som visar att de resultatbaserade lönesystemen leder till ökad produktivitet endast om arbetstagarna deltar i beslutsfattandet, har krav dessutom ställts på mer demokratiska beslutssystem. Sysselsättningen i företag med resultatbaserade lönesystem tenderar vidare att vara stabilare. Slutligen har det även visat sig att de resultatbaserade lönesystemen gör det lättare för 
 företagen att rekrytera bra arbetskraft. 
 $ET Osborne ENLIGT Nelson NACKDELAR %N AV DESSA ¤R ATT ARBETSTAGARNA TAR ST¶RRE RISKER OCH F¥R R¤KNA MED ST¶RRE VARIATIONER I INKOMSTERNA !RBETSTAGARNA KAN KOMMA ATT BLI ¤N MER BEROENDE AV ETT ENDA F¶RETAG /M DE ANST¤LLDA F¶RS¶KER ATT MOTVERKA DETTA GENOM ATT INVESTERA I FLERA OLIKA F¶RETAG KAN IST¤LLET ANDRA INTRESSEKONFLIKTER UPPKOMMA 6IDARE KAN ARBETSTAGARNAS OCH FACKF¶RENINGARNAS ST¤LLNING I F¶RETAGET BLI MER OTYDLIG N¤R ARBETSTAGARNA ¤VEN F¥R EN ROLL SOM ¤GARE 3YSTEMEN ¤R OCKS¥ SV¥RARE ATT TILL¤MPA INOM DEN OFFENTLIGA SEKTORN 
 2ESULTATBASERADE L¶NESYSTEM SKULLE TROLIGEN PASSA BRA I 3VERIGE D¤R DEN SOCIALA TRYGGHETEN OCH KOLLEKTIVAVTALEN ¤R Kaiser FRAMH¥LLER REEMAN 6¤LF¤RDSSYSTEMEN KAN BALANSERA RISKERNA MED RESULTATBASERADE L¶NESYSTEM F¶R DE ENSKILDA ARBETSTAGARNA 3TARKA FACKF¶RENINGAR KAN ¶VER VAKA L¶NESYSTEMEN OCH KAN SAMLA ANDELAR I ¤GARBLOCK AV RIMLIG STORLEK 
 VEN  
 -ETCALF 
  P¥PEKAR ATT OLIKA FORMER AV RESULTATBASERADE L¶NESYSTEM HAR BLIVIT ALLT VANLIGARE I 3TORBRITANNIEN OCH 53! 4ROTS ATT DET ¤NNU INTE FINNS N¥GON ENIGHET OM DESSA SYSTEMS INVERKAN VARKEN P¥ DEN MAKROEKONOMISKA UTVECKLINGEN ELLER RELATIONERNA OCH EFFEKTIVITETEN P¥ ARBETSPLAT SERNA ¤R DE ¤ND¥ V¤RDA ETT MERA ALLVARLIGT ¶VERV¤GANDE ¤N VAD SOM TYCKS VARA FALLET I 3VERIGE JUST NU VEN ETT LITET BIDRAG I FORM AV EN N¥GOT SNABBARE PRODUKTIVITETSTILLV¤XT SOM DE RESULTATBASERADE L¶NESYSTEMEN I B¤STA FALL KAN GE UPPHOV TILL KAN VARA TILL GOD HJ¤LP F¶R M¶JLIGHETERNA ATT S¤NKA DEN NOMINELLA L¶NE¶KNINGSTAKTEN TILL EN NIV¥ SOM FR¤MJAR EN GOD SYSSEL S¤TTNINGSUTVECKLING 
 VEN "RUUN F¶RESPR¥KAR RESULTATBASERADE L¶NESYSTEM VILKA I F¶RSTA HAND Barry I SYFTE ATT UPPN¥ EN ST¶RRE GRAD AV L¶NEFLEXIBILITET (OLDEN  
 -OENE 
  FRAMH¥LLER VIDARE ATT F¶RETAGSVISA ¶VERENSKOMMELSER SKULLE KUNNA TR¤FFAS ¤VEN OM INVESTERINGSPLANER F¶R S¥V¤L FYSISKT KAPITAL SOM HUMANKAPITAL I UTBYTE MOT EN P¥ KORT SIKT ¥TERH¥LLSAM L¶NEBILDNING 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 Dispositiv lagstiftning baserad på den nya förhandlingsordningen inom industrin 
 %LVANDER F¶RESL¥R ATT DEN NYA F¶RHANDLINGSORDNINGEN Wright ANV¤NDS SOM M¶NSTER F¶R EN DISPOSITIV LAGSTIFTNING OM MEDLARNAS BEFOGENHETER (AN MENAR ATT DENNA ORDNING ¤R DEN MEST L¥NGTG¥ENDE OCH HOPPINGIVANDE SOM PARTERNA OCH MEDLARNA P¥ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN ¥STADKOMMIT UNDER TALET %FTERSOM SYSTEMET MED S K OPARTISK ORDF¶RANDE REDAN ¤R PR¶VAT OCH BEFUNNET LIVSDUGLIGT B¶R DEN NYA LAGSTIFTNINGEN INNEH¥LLA ETT GENERELLT ERBJUDANDE TILL ARBETSMARKNADENS PARTER ATT GENOM AVTALSL¶SNINGAR LIKNANDE )NDUSTRIAVTALETS INF¶RA DETTA INSTITUT OCH DEN D¤RMED SAMMANH¤NGANDE M¶JLIGHETEN ATT FASTST¤LLA EN TIDSPLANERING MED SIKTE Booth AVTAL INNAN DE Harris UT $E BEFOGENHETER SOM DE OPARTISKA ORDF¶RANDENA HAR B¶R GENOM EN ALLM¤NT H¥LLEN FORMULERING TILLF¶RAS DET ORDINARIE STATLIGA MEDLINGSINSTITUTET $ESSA BEST¤MMELSER BLIR ALLTS¥ DISPOSITIVA I RELATION TILL BEST¤MMELSER ENLIGT AVTAL $E M¥STE F¶LJAKTLIGEN BETRAKTAS SOM DE FACTO TVINGANDE 
 $ENNA F¶RST¤RKNING AV MEDLINGSINSTITUTET TORDE ENLIGT %LVANDERS UPPFATTNING KUNNA F¥ ST¶RRE BETYDELSE F¶R ATT FR¤MJA EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING ¤N ALLA ANDRA F¶R¤NDRINGSF¶RSLAG TILLSAMMANS $ENNA BED¶MNING STYRKS AV S¥V¤L ¥RS F¶RHANDLINGSOMG¥NG I INDUSTRISEKTORN SOM DE STATSVETENSKAPLIGA TEORIERNA OM LEGITIMITET OCH DELIBERATIV DEMOKRATI ) ST¤LLET F¶R ETT TAKTISKT SPEL KRING MEDLINGEN SOM PARTERNA OFTA BEDREV UNDER TALET KAN EN F¶RHANDLINGSPROCESS UNDER MEDVERKAN AV OPARTISK ORDF¶RANDE UTVECKLA ETT KLIMAT AV ¶MSESIDIG TILLIT OCH SAMARBETSVILJA %N DISPOSITIV LAGSTIFTNING BASERAD P¥ )NDUSTRIAVTALET ST¤MMER OCKS¥ V¤L ¶VERENS MED DET NORMBILDNINGSM¶NSTER SOM %5 DE SENASTE ¥REN HAR UTVECKLAT INOM DEN SOCIALA DIALOGEN 
 Den aktiva arbetsmarknadspolitikens och arbetslöshetsförsäkringens utformning 
 !CKUM !GELL HAR I SIN RAPPORT FRAMH¥LLIT ATT F¶RSLAGET OM ETT F¶RST¤RKT MEDLINGSINSTITUT KAN LANSERAS SOM EN MEN INTE DEN ENDA ¥TG¤RDEN F¶R ATT F¶RB¤TTRA L¶NEBILDNINGEN P¥ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN "LAND DE ANDRA ¥TG¤RDER SOM B¶R DISKUTERAS F¶RORDAR !CKUM !GELL FRAMF¶R ALLT ATT ARBETSMARKNADSPOLITIKEN INKLUSIVE ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN UTFORMAS S¥ ATT DEN ST¥R I B¤TTRE SAMKLANG MED EN V¤L FUNGERANDE L¶NEBILDNING 
  
 ¶RFATTNINGSF¶RSLAG 
  
 3/5 
  
 ¶R ATT BIDRA TILL EN GYNNSAM L¶NEBILDNING B¶R DEN AKTIVA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN I ¶KAD UTSTR¤CKNING UTFORMAS UTIFR¥N DEN GAMLA M¥LS¤TTNINGEN ATT F¶RHINDRA ATT FLASKHALSAR UPPST¥R P¥ ARBETSMARKNADEN 3¶KAKTIVITETEN I EKONOMIN ¤R VIKTIG F¶R L¶NEBILDNINGEN *U ST¶RRE DET EFFEKTIVA ARBETSUTBUDET ¤R DVS JU FLER ARBETSS¶KANDE TILL DE LEDIGA PLATSERNA DESTO MINDRE ¤R RISKEN F¶R STORA INFLATIONSDRIVANDE L¶NE¶KNINGAR %RS¤TTNINGSNIV¥N B¶R SAMTIDIGT VARA ENHETLIG I ALLA ARBETSMARKNADSPOLITISKA ¥TG¤RDER OCH SAMMANFALLA MED ERS¤TTNINGEN I ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGEN 6ALET AV ¥TG¤RD SKA INTE PRIM¤RT AVG¶RAS AV DEN ENSKILDES KORTSIKTIGA EKONOMISKA ¶VERV¤GANDEN UTAN BASERAS P¥ EN L¥NGSIKTIG Wright ATT PERSONEN SKALL F¥ FOTF¤STE P¥ DEN REGULJ¤RA ARBETSMARKNADEN 
 $EN AKTIVA ARBETSMARKNADSPOLITIKEN B¶R DESSUTOM I ¶KAD UTSTR¤CKNING INRIKTAS MOT ATT F¶RHINDRA DE TENDENSER SOM FINNS TILL MARGINALISERING AV STORA GRUPPER P¥ ARBETSMARKNADEN R¥N L¶NEBILDNINGSSYNPUNKT ¤R ETT SK¤L TILL DETTA ATT DE L¥NGTIDSARBETSL¶SA I ALLM¤NHET UT¶VAR EN MINDRE PRESS NED¥T P¥ L¶NERNA ¤N DE KORTTIDSARBETSL¶SA 3¶KAKTIVITETEN TENDERAR ATT AVTA MED ARBETSL¶SHETSTIDENS L¤NGD $E L¥NGTIDSARBETSL¶SA KAN DESSUTOM FR¥N ARBETSGIVARNAS SYNVINKEL VARA MINDRE ATTRAKTIVA ¤N DE KORTTIDSARBETSL¶SA .¤R ÙINSIDERSÙ P¥ ARBETSMARKNADEN F¶RHANDLAR OM SINA L¶NER FINNS DET DESSUTOM EN RISK ATT L¶NERNA F¶R DEM SOM HAR ETT ARBETE PRIORITERAS P¥ BEKOSTNAD AV DE ARBETSL¶SAS M¶JLIGHETER ATT F¥ JOBB 
 %MPIRISKA L¶NEBILDNINGSSTUDIER TYDER I ALLM¤NHET OCKS¥ P¥ ATT EN GENER¶ST UTFORMAD ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRING LEDER TILL H¶GRE L¶NER I EKONOMIN $ET ¤R D¤RF¶R AV STOR VIKT ATT ARBETSL¶SHETSF¶RS¤KRINGENS ROLL SOM INKOMSTF¶RS¤KRING ENDAST UNDER EN OMST¤LLNINGSPERIOD BETONAS $EN EMPIRISKA FORSKNINGEN GER ST¶D F¶R UPPFATTNINGEN ATT EN V¤L AVV¤GD AVGR¤NSNING AV ERS¤TTNINGSPERIODENS L¤NGD HAR BETYDELSE F¶R ARBETSL¶SHETENS NIV¥ (UR L¥NG ERS¤TTNINGSPERIODEN SKALL VARA OCH VAD SOM SKALL INTR¤DA I DESS ST¤LLE N¤R DEN G¥TT UT ¤R SAMTIDIGT MYCKET SV¥RA FR¥GOR SOM M¥STE UTREDAS ORDENTLIGT INNAN ETT F¶RSLAG TILL EN NY F¶RS¤KRING L¤GGS FRAM 
 R¥N L¶NEBILDNINGSSYNPUNKT FINNS DET SLUTLIGEN ARGUMENT SOM TALAR F¶R ATT MAN B¶R ¶KA KOPPLINGEN MELLAN EGENAVGIFTEN TILL F¶RS¤KRINGEN OCH DEN ARBETSL¶SHET SOM KAN SKAPAS INOM ETT AVTALSOMR¥DE VID F¶R H¶GA L¶NE¶KNINGAR $ETTA SKULLE TYDLIGG¶RA ATT F¶R H¶GA L¶NER LEDER TILL ¶KADE EGENAVGIFTER SOM Ù¤TER UPPÙ STORA DELAR AV L¶NE¶KNINGEN