sou 1997 141 d4 
  
 SOU 1997:141 
  
 309 
  
 Bilaga 1 
 +OMMITT©DIREKTIV 
  
 Boken och kulturtidskriften 
  
 Dir. 
  
 1996:85 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 17 oktober 1996. 
 3AMMANFATTNING AV UPPDRAGET 
 En särskild utredare tillkallas med uppdrag att kartlägga situationen för boken och kulturtidskriften. Utredaren skall pröva hur ändamålsenliga de nuvarande statliga insatserna på området är samt lämna förslag till fram- tida statliga insatser. 
 "AKGRUND 
 Från slutet av  
 1960-talet 
  till mitten av  
 1980-talet 
  behandlades litteratur- området av flera statliga utredningar i olika rapporter och betänkanden. Det gemensamma uppdraget för dessa utredningar var att hitta former för staten att främja en bokutgivning som präglades av mångfald och kvalitet och som skulle göra boken tillgänglig i hela landet. Se bl.a. 1968 års litteraturutredning och betänkandet Boken (SOU 1974:5), bokhandels- utredningen och betänkandet Stödet till bokhandeln (Ds U 1976:17), 1982 års bokutredning med betänkandet Läs mera! (SOU 1984:30). 
 De statliga stöd som riksdagen beslutat om mot bakgrund av utredning- arna har med några mindre undantag varit oförändrade sedan  
 1970-talet. 
  Tyngdpunkten har legat på utgivningsstöd till bokförlagen. Därutöver har bidrag lämnats till utgivningen av lågprisserien En bok för alla och läs- främjande insatser i anslutning till denna utgivning. Ett visst stöd har också lämnats till bokhandeln. Ett särskilt distributionsstöd till bok- branschen upphörde i början på  
 1990-talet 
  då branschavtalet på bok- marknaden sades upp. På kulturtidskriftsområdet lämnas sedan början på  
 1970-talet 
  ett produktionsstöd som under senare år kompletterats med ett 
  
 310  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 utvecklingsstöd. Den senaste mera omfattande prövningen av statens insatser på bok- och kulturtidskriftsområdet gjordes av riksdagen inför budgetåret 1993/94 (prop. 1992/93:100, bet. 1992/93:KrU21, rskr. 1992/93:252). 
 I Kulturutredningens slutbetänkande Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84) behandlas, förutom de traditionella statliga insatserna, även vissa andra omdebatterade åtgärder på litteraturområdet. Det gäller frågan om fria eller fasta priser på böcker, förslag om s.k. bokfrid, liksom förslag om lägre mervärdesskatt på böcker. Utredningen pekar i det sammanhanget på en rad problem för boken som förändringar i förlagsstrukturen, bokdistri- butionen samt att möjligheten att köpa äldre litteratur och klassiker är begränsad. Om bredden i bokutgivningen minskar bör, enligt Kulturutred- ningen, ytterligare åtgärder övervägas. 
 I propositionen 1996/97:3 Kulturpolitik framhåller regeringen att även om det finns en bred kvalitetsutgivning av litteratur tyder mycket på att den inte når ut till människor på det sätt som är önskvärt. Den statliga litteraturpolitiken etablerades i en tid då situationen på den svenska bok- marknaden såg annorlunda ut än i dag. Flera skäl talar därför för att en översyn bör göras. 
 Regeringen noterar i propositionen om kulturpolitik även att många kulturtidskrifter i dag har stora ekonomiska problem och att det finns en rik flora av kulturtidskrifter som av olika skäl står utanför det statliga stödsystemet. Kulturtidskrifterna har svårigheter att nå sin läsekrets och passar inte in i etablerade distributionsnät. 
 Mot denna bakgrund är det angeläget att en utredning tillsätts för att närmare kartlägga förhållandena på bokmarknaden och för att pröva de statliga insatserna. Utredningen bör även belysa kulturtidskrifternas situation och därvid redogöra för problem och tänkbara lösningar med hänsyn tagen till kulturtidskrifternas särart. 
 "OKMARKNADEN 
 År 1970 utgör en milstolpe i historien om den svenska bokmarknaden. Då upphörde bokbranschens generella dispens från bruttoprisförbudet, dvs. förbudet för en leverantör att binda en återförsäljare vid ett lägsta pris. 
 Samtidigt avskaffades det s.k. kommissionssystemet. Inför det nya syste- met med fria priser träffade branschorganen på bokmarknaden emellertid ett branschavtal  
 -  
 det s.k. fackbokhandelsavtalet  
 -  
 i syfte att det även i fortsättningen skulle finnas tillräckligt många bokhandlar som var välsor- terade med svensk litteratur. Fackbokhandelsavtalet innebar att bokhan- deln åtog sig en viss lagerhållning av aktuella titlar, medan förlagen förband sig att skicka ut en viss andel av sin nyutgivning i abonnemang till 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 311 
  
 bokhandeln. Avtalet omförhandlades flera gånger men behöll de grund- läggande inslagen från det ursprungliga avtalet. 
 Fackbokhandelsavtalet avskaffades år 1992 efter att parterna beslutat att inte förlänga det dåvarande avtalet. Sedan dess finns det inte längre något gemensamt branschavtal på den svenska bokmarknaden. Därmed är dagens bokmarknad i Sverige den mest avreglerade i Västeuropa. 
 Bokmarknaden har genomgått betydande strukturomvandlingar under de senaste decennierna. Förlagsstruktur, distribution och bokhandels- bransch har förändrats. I dag domineras t.ex. förlagsmarknaden av fyra stora förlagsgrupper och inom bokhandelsbranschen har det bildats olika kedjor. Affärsvillkoren avgörs i förhandlingar mellan den enskilda bok- handeln eller bokhandelskedjan å den ena sidan och varje förlag eller förlagsgrupp å den andra. Inom en snar framtid kan bokmarknaden komma att förändras än mer som en följd av informationsteknik och multimedia. 
 I den kulturpolitiska debatten om villkoren för den svenska bokmark- naden finns det en betydande oenighet om vad de senaste årens struktur- förändringar beror på och vad de inneburit för människors möjligheter att 
 ta del av en bred utgivning av kvalitetslitteratur. Två olika synsätt kan urskiljas. 
 Enligt t.ex. Sveriges författarförbund innebär förlagskoncentrationen och kedjebildningen inom bokhandeln ett hot mot en bred utgivning av kvalitetslitteratur. Det fria prissystemet har, enligt detta synsätt, medverkat till att bokhandeln fått en alltför hård konkurrenssituation, framför allt från bokklubbar, vilket bidragit till att många orter i dag saknar en bokhandel och till att utbudet av böcker numera domineras av anglosaxisk underhåll- ningslitteratur. 
 Enligt t.ex. Svenska förläggareföreningen har avregleringen på bok- marknaden bidragit till förekomsten av livskraftiga bokhandlare. Samtidigt har en samverkan inom bokhandelsledet medfört en förbättrad konkur- renskraft i förhållande till andra försäljningskanaler. De fria priserna har inneburit att olika distributionsvägar kunnat uppstå som effektivt verkar vid sidan av varandra. 
 Mot bakgrund av de senaste decenniernas utveckling och de olika bil- der som ges av dagens situation är det angeläget att situationen klarläggs. 
 +ULTURTIDSKRIFTER 
 Många kulturtidskrifter har trots statligt stöd stora ekonomiska problem och det finns en rik flora av tidskrifter som av olika skäl står utanför det statliga stödsystemet. I strävandena att få ned produktionskostnaderna och att nå en större läsekrets används den nya informationstekniken (IT) i allt 
  
 312  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 större utsträckning. Den ekonomiska basen för kulturtidskriften är dock prenumerationerna. 
 Biblioteken har genom åren hållit en mycket god tillgång på kulturtid- skrifter. De flesta finns dock för läsning på biblioteket, inte för utlåning. Enligt bestämmelser i upphovsrättslagen är det möjligt för bl.a. folkbib- liotek att utan upphovsmannens samtycke för låntagare kopiera artiklar ur tidningar och tidskrifter. Bibliotekens prenumerationer har minskat efter år 1994. 
 Kulturtidskrifterna finns som regel inte att köpa i handeln. En orsak är att de som ger ut dessa inte har tillgång till de etablerade distributions- system som gäller för andra tidningar och tidskrifter. Upplagorna är för små, utgivningen är inte periodisk och kostnaderna för höga. Enligt Kulturutredningen utkommer hälften av alla kulturtidskrifter med 1  
  
 - 
 4 
  nummer per år och andelen kulturtidskrifter med månadsutgivning utgör endast ca 10 procent av samtliga utgivna titlar. 
 Den kvalificerade essän har länge haft en plats i kulturtidskrifterna. Den är en längre, genomarbetad artikel, byggd på omfattande inläsning och reflektion. En allt mer trängd ekonomi för kulturtidskrifterna riskerar både ett brett utbud och en kvalificerad essäistik. 
 5PPDRAGET 
 En särskild utredare tillkallas med uppgift att kartlägga situationen för boken och kulturtidskriften i Sverige. Det står utredaren fritt att göra jämförelser med situationen i andra länder. 
 När det gäller bokmarknaden skall utredaren identifiera och synliggöra vad som begränsar människors möjligheter att ta del av en bred utgivning av kvalitetslitteratur. Det kan t.ex. handla om förlagsstrukturen, förlagens utgivning, distributionen, samarbetsformer och kedjebildningar i branschen, bokhandelns situation, andra försäljningskanaler, sortiments- bredd i handeln, och försäljningspriset på kvalitetslitteratur. Utredaren skall även göra en bedömning av kvalitetslitteraturens ställning på folk- biblioteken, t.ex. hur tillgänglig den är och i vilken omfattning den sprids. 
 När det gäller kulturtidskrifterna skall utredaren bedöma möjligheten att främja en fortsatt bred utgivning av tidskrifter som når en vid läsekrets. Det kan t.ex. gälla utgivningsstrukturen, distribution och tidskrifternas utnyttjande på bibliotek. I anslutning till detta utnyttjande skall de upp- hovsrättsliga problemen belysas. 
 Utredaren skall vidare pröva hur ändamålsenliga de nuvarande statliga insatserna på bokens och kulturtidskrifternas område är och lämna förslag till framtida statliga insatser. Utgångspunkten för utredarens ställnings- tagande i denna del skall vara den inriktning som regeringen anger för 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 313 
  
 statens framtida insatser för litteraturen och språket i proposition 1996/97:3 Kulturpolitik. Det handlar om att statens insatser skall stimulera en bred utgivning av kvalitetslitteratur samt öka tillgången till och intresset för litteratur i hela landet. Vidare skall staten medverka till att barn och ungdom har tillgång till litteraturen och på kulturens område stödja en informationsteknik i allmänhetens tjänst. Kulturtidskrifterna och det svenska språket skall värnas. 
 I utredarens uppdrag ingår även att lämna förslag på statistik- och ana- lysmetoder som gör det möjligt att kontinuerligt följa utvecklingen på den svenska bok- och kulturtidskriftsmarknaden. Därvid bör också strävanden som görs internationellt, bl.a. inom EU, att nå fram till en jämförbar statistik studeras. 
 Förslagens ekonomiska effekter för staten skall redovisas. I budgetpro- positionen för år 1997 anger regeringen ramarna för statens insatser på litteratur- och kulturtidskriftsområdet för de närmaste tre åren. Förslag som ej ryms inom dessa ramar skall åtföljas av förslag till annan finan- siering inom utgiftsområdet. Det ingår inte i utredarens uppdrag att pröva frågor om mervärdesskatt. 
 Utredaren skall beakta regeringens direktiv om redovisning av re- gionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), om prövning av offentliga åtaganden (dir. 1994:23), om redovisning av jämställdhetspolitiska aspek- ter (dir. 1994:124) och om redovisning av konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). Utredaren skall vidare beakta regeringens och riksdagens beslut om former för verksamhet som är beroende av statligt stöd m.m. (prop. 1995/96:61, bet. 1995/96:LU7, rskr. 1995/96:79). 
 Utredningsarbetet skall vara avslutat senast den 1 augusti 1997. 
 (Kulturdepartementet) 
  
 SOU 1997:141 
  
 315 
  
 Bilaga 2 
 Media och berättande 
 !V 0ETER '¤RDENFORS 
 PROLOG 
 Ett oöverträffat sätt att fånga människors intresse är att  
 BER¤TTA  
 en god historia. Berättandet är lika gammalt som människan: Man kan argu- 
 mentera för att uppkomsten av narrativer hänger nära samman med ut- vecklingen av den moderna människan  
 -  
  
 (OMO SAPIENS  
 (se Gonzalez1991). Berättarkonsten har haft ett oöverträffat inflytande på männi- 
 skans kulturella utveckling. Scott (1990, s. 161) ger följande omdöme i sin bok  
  
 -UNTLIG 
  
  OCH SKRIFTLIG KULTUR 
 : "På sätt och vis är 
 berättandet den förnämsta av alla verbala konstformer eftersom det lig- ger bakom så många andra konstformer, ibland även de mest abstrakta." 
 I denna artikel vill jag spekulera över hur utvecklingen av de mo- derna medierna kommer att påverka berättandet och berättandets förut- sättningar i framtiden. Hur kommer exempelvis berättelser i  
 MULTIMEDIA  
 att se ut om några år? Som underb yggnad till de trender jag vill peka på skall jag först presentera några drag i den historiska utvecklingen av 
 olika media. Ett genomgående fenomen är att tillkomsten av ett nytt medium också har gett upphov till  
 NYA FORMER  
 av berättande. En annan 
 ofta förekommande effekt är att de narrativa former som uppstår när ett nytt media tillkommer också får återverkningar på berättandet i de gamla medierna. De centrala frågorna blir därmed: 
  
 · 
  
 Vilka nya berättarformer kommer multimedia och andra tekniker att ge upphov till? 
  
 · 
  
 Hur kommer dessa berättarformer att påverka redan existerande former? 
  
 Att berätta är  
 ETT  
 sätt att förmedla kunskap. Kunskap har vi i våra huvuden. När vi löser ett problem utnyttjar vi saker som vi vet, även 
 om det ibland kan vara svårt att ur det inre få fram det man lärt sig. I vår tid utnyttjar vi också allt mer  
 YTTRE  
 medier för att komplettera vår 
 kunskap. De kraftigt ökade lagringsmöjligheterna har lett till en kraftig förskjutning av var informationen finns. När vi vill veta något måste vi allt oftare leta upp det på yttre lagringsställen. Informationen finns för- 
  
 316  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 packad i olika sorters lådor  
 -  
 i böcker och datorer, på magnetband och disketter. 
 1 
  
 Den moderna trenden att lagra information i yttre medier har, med teknikens hjälp, accelererat under det senaste århundradet. Det tryckta ordet, i form av böcker och tidningar, har blivit var mans egendom. Med tillkomsten av fotografiet fick vi ett effektivt sätt att bevara syn- intryck. Rörliga bilder firar nu  
 100-årsjubileum, 
  och Griffin teknik för att lagra ljud är bara några år äldre. Under det senaste decenniet har de elektroniska medierna kommit att i allt större omfattning användas för lagring av många sorters information. 
 Sett ur ett evolutionärt tidsperspektiv är denna hantering av den mänskliga kunskapen mycket ny. De allra första yttre lagringsformerna är bilder. De äldsta bevarade spåren är grottmålningar som är i runda tal 40 000 år gamla. Skriftspråket uppstod för ungefär 5 000 år sedan. Men det är först med Garcia uppfinning av tryckpressen på 1400- talet som lagrad information blir mer allmänt tillgänglig. I människo- släktets historia är denna tidsperiod inte mer än ett andetag. Följande tabell ger en grov uppskattning av de olika sätten att lägga kunskap utanför våra egna huvuden.  
 2 
  
 -%$)%2.!3 
  ,$%2 
  
 · 
  
 Mimande, dans 
  
 » 
 1 500 000 år 
  
 · 
  
 Talat språk 
  
 » 
 300 000 år 
  
 · 
  
 Bilder 
  
 » 
 40 
  
 000 år 
  
 · 
  
 Skrift 
  
 » 
 5 000 år 
  
 · 
  
 Tryckta böcker 
  
 » 
 500 år 
  
 · 
  
 Fotografi 
  
 » 
 150 år 
  
 · 
  
 Inspelat ljud 
  
 » 
 100 år 
  
 · 
  
 Tecknad serie 
  
 » 
 100 år 
  
 · 
  
 Film 
  
 » 
 100 år 
  
 · 
  
 Datorer 
  
 » 
 50 
  
 år 
  
 · 
  
 TV 
  
 » 
 50 
  
 år 
  
 · 
  
 Multimedia 
  
 » 
 10 
  
 år 
  
 1 
 Se Gärdenfors (1996), kap. 1. 
  
 2 
 De första tidsuppskattningarna skall tas med en rejäl nypa salt. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 317 
  
 Utvecklingen av media och olika narrativa former 
 I detta avsnitt skall jag ge en rask genomgång av hur olika media gett upphov till olika narrativa former. Jag går igenom dem i ungefär den historiska ordning de uppstått. 
 1. Med hjälp av sin kropp har människor berättat även innan det fanns talat språk.  
  
 -IMANDE 
  
 och  
 DANS  
 är de äldsta narrativa formerna. 
 Mimandet har en klart berättande struktur medan dansens berättelse- form är mer expressiv  
 -  
 den framställer emotioner snarare än händel- ser. Båda formerna möter publiken främst visuellt, men kan komplette- ras med ljud eller sång; och de är dynamiska. De narrativa formerna har sina begränsningar eftersom det bl.a. är svårt att uttrycka skillnader mellan det närvarande och det frånvarande och mellan verkligt och 
 påhittat. 
 2. Det  
 TALADE SPR¥KETS  
 uppkomst innebär en revolution som utökar uttrycksmedlen enormt. Den ursprungliga användningen av det talade språket har förmodligen varit att förmedla information om sociala rela- tioner (Dunbar 1997), men även att ge praktiska upplysningar rörande jakt och samlande. Småningom har språket kommit att användas i berättelser för att beskriva verkliga eller mytiska händelser. Berättandet är huvudsakligen monologiskt till skillnad från samtalet eller dansen som utförs gemensamt. Det muntliga berättandet blir med tiden så vik- tigt att en del personer får det som yrke; de blir sagoberättare eller bar- der om berättandet kombineras med sång. Hela kulturer bärs upp av narrativer. 
 3 
  
 En originell idé om språkets uppkomst presenteras av den engelske 
 antropologen Williams Dunbar (1997). Han hävdar att språket inte främst har använts för kommunikation, utan för att stärka de  
 SOCIALA BANDEN 
  
 mellan medlemmarna i en grupp. Som socialt kitt kan språkljuden ha 
 ersatt den putsning av pälsen som apor ägnar varandra. Enligt Hodge har språket ursprungligen varit  
 EMOTIONELLT  
 snarare än informativt. En konsekvens av hans resonemang är att  
 SKVALLER  
 kan ha varit (och fort- 
 farande vara) en viktigare användning av språket än exempelvis upp- 
 lysningar om var jaktbyten finns att hämta. 
 Även om  
 (OMO SAPIENS  
 var de första som hade ett talat språk, så tog det lång tid innan ett språk med en  
 GRAMMATIK  
 i modern mening upp- 
 stod. Med tempus och andra grammatiska markörer kan man skilja mellan om det man berättar verkligen har hänt, förutspås att hända, eller bara är fantasi. Tonfallet i talet används för att uttrycka emotioner och attityder. Dessa aspekter av ett budskap måste beskrivas indirekt i 
  
 3 
 Se Anderson (1985). 
  
 318  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 det skrivna språket. Berättaren använder sig ofta av en viss mimik som kompletterar berättelsen. Även denna försvinner i skriftspråket. Berät- taren har också sin publik närvarande vilket ger möjlighet till inter- aktion. 
 Det är svårt att veta vilka former av berättande som uppstått först. Myter och sagor har varit viktiga kulturbärare. De har också innehållit mycket av den kunskap som ett samhälle lagrat på sig. Innan de yttre medierna fanns fick man hålla all kunskap i huvudet. Ong (1990) skri- ver: "Man vet det man minns". (s. 46) "Hur skulle man någonsin kunna återkalla i minnet det man med så mycken möda kommit fram till? Det finns bara ett svar: Tänk tankar som går att komma ihåg. I en primärt talspråklig kultur måste man, för att lösa problemet med att kvarhålla och minnas en omsorgsfullt artikulerad tanke, tänka enligt minnestek- niska mönster, utformade för att göra en muntlig upprepning möjlig." (s. 47) "Därför måste tanken röra sig långsammare framåt i talspråkliga sammanhang och hålla allt sådant nära uppmärksamhetens fokus som den redan behandlat. Redundans, omtagning av det just sagda, håller både talaren och lyssnaren kvar i samma spår." (s. 53) 
  
 3. 
  
 4EATER  
 är en annan form av berättande som kombinerar det kroppsliga mimandet med det muntliga berättandet. Traditionellt har 
 aktörernas möjligheter att påverka berättelsen varit mer begränsade än för en muntlig berättare. I  
 OPERAN  
 gör det musikaliska elementet berät- telsen ännu mer expressiv. 
  
 4. 
  
 De första berättelser som förläggs utanför människornas huvuden 
  
 är  
 BILDER 
 . Bildmediet är rent visuellt och statiskt. Men det är fullt möj- ligt att använda bilder för berättande: Man kan rita en jakthistoria med 
 en serie bilder. En sådan bildserie kan också fungera som ett  
 MIN NESST¶D  
 för en muntlig tradition. Ett senare exempel är de bildtapeter 
 som berättar om exempelvis krigståg eller religiöst betydelsefulla hän- delser. Dans och mimande kan i en mening också beskrivas som att de visar bilder. Men en karakteristisk egenskap hos bilder och andra 
 senare yttre medier är att publiken inte behöver (eller inte ens bör) vara  
 N¤RVARANDE  
 när berättelsen skapas.  
 4 
  
 5. Det är främst genom  
 SKRIFTEN  
 som berättelser lagrade på yttre medier har kommit att få en genomgripande betydelse för oss. "Mer än någon annan enskild uppfinning har skrivkonsten omformat det mänskliga medvetandet." (Ong 1990, s. 94) Den moderna skriften är 
 visuell, men symbolisk i stället för avbildande, och, i likhet med en bild, statisk. Skriften utvecklas från en  
 BILDM¤SSIG  
 form till en  
 IDEOGRA 
  
 4 
 Ong (1990, s. 119) noterar: "Att skriva är en solipsistisk handling. Jag är just nu i färd med att skriva en bok som jag hoppas kommer att läsas av hundratusentals personer, och jag måste därför isolera mig från alla människor." 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 319 
  
 FISK  
 (t.ex. hieroglyfer och kinesiska ideogram). Slutligen uppstår en  
 FONOLOGISK  
 form av skriften där bildelementen är borta och ersatta med 
 representationer av de enskilda språkljuden.  
 5 
  
 Ett språk uppträder vanligen i många olika dialekter. När man väljer en fonologisk representation måste man välja vilken dialekt som repre- 
 senteras. En alfabetisk skrift, en "grafolekt", kommer därför att fungera  
 NORMERANDE  
 för talspråket. (Detta är ett första exempel på att ett nytt 
 medium påverkar användandet av ett äldre). Samma sak gäller inte för de ideografiska skrifterna. De kinesiska dialekterna är så pass olika att det hade varit svårt att ha ett enhetligt alfabet för dem. Men genom att orden representeras som idéer och inte som ljud kan alla kineser förstå samma skrift. 
 Ong påpekar att skriften ger upphov till ett större ordförråd: "Brukare av en grafolekt som Standard English har tillgång till ett ord- förråd som är hundratals gånger större än det som något muntligt språk kan uppbringa. I en sådan språkvärld är ordböcker den oundgängliga förutsättningen" (Ong 1990, s. 27).  
 6  
 "[G]rafolekten förfogar över resur- ser av en helt annan storleksordning än dialekten." (Ong 1990, s. 126) 
 Talat språk är bundet till ett visst sammanhang och uttrycks med tonfall och mimik som kan vara mycket mer laddat än det "bokstavliga" budskapet. 
 7  
 Allt detta går förlorat när språket fästs på en papperssida. 
 MacLuhan (1962, s. 83) påminner om att läsning under medeltiden var liktydigt med högläsning  
 -  
 texten överfördes till det muntliga. Det är först efter att tryckkonsten etableras som man börjar läsa  
 TYST 
 . Därmed kopplas munnen bort från läsprocessen. 
 Inte förrän vi får ett alfabetiskt skriftspråk blir vi medvetna om språkets  
 LJUDSTRUKTUR  
 och dess grammatiska uppbyggnad. Det är skrift- 
 språket som gör det möjligt att spekulera över språkets struktur snarare än tvärtom.  
 8  
 "Ironin är att när man lär sig att läsa, lär man sig att höra tal på ett nytt sätt!" (Olson 1994, s. 85) 
 En orsak till denna nya medvetenhet är att de tankar som uttrycks bryts loss från sin  
 KONTEXT  
 i det skrivna ordet. "Allt eftersom bok- 
 tryckarkonsten fick ett allt djupare inflytande började man uppfatta en bok som ett föremål som 'innehöll' information, av t.ex. naturveten- 
  
 5 
 Se Donald (1991) s. 278. 
  
 6 
 "Försök tänka er en kultur där ingen någonsin har 'slagit upp något'. I en primärt talspråklig kultur är uttrycket 'att slå upp något' en tom fras" (Ong 1990, s. 44). 
  
 7 
 Ong (1990, s. 126) skriver: "Orden får sin betydelse bara genom de ofrån- komliga, faktiska sammanhang där de förekommer och dessa sammanhang är inte, som i lexikon, bara ord, utan omfattar också gester, röstvariationer, ansiktsuttryck och hela den mänskliga, existentiella omgivning där det verkliga, talade ordet alltid förekommer." 
  
 8 
 Se Olson (1994), s. 68. 
  
 320  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 skaplig eller skönlitterär art, och i allt mindre grad som ett nedtecknat yttrande." (Ong 1990, s. 146) Idén om att skriftspråket har en självstän- 
 dig mening som är oberoende av författaren och läsaren etableras först på medeltiden  
 -  
 det är då texten får  
 BOKSTAVLIG  
 betydelse som inte för- 
 ändras när kontexten ändras. Grammatiska markörer blir viktiga för skriftens entydighet. Skriftspråk använder exempelvis fler ord än talet för att berätta en historia. 
 Olson (1994, s. 111) argumenterar för att skriftspråket med olika medel måste  
 KOMPENSERA  
 för den del av det språkliga budskapet som 
 förmedlas av tonfall, rytm och betoning. Han visar exempelvis att språkliga beteckningar för talakter som exempelvis "hävda", "förklara" och "föreslå" också uppstår först under medeltiden. Sådana markörer behövs inte i en muntlig tradition där talakten uttrycks direkt med sats- melodi och andra medel. 
 När skriften utvecklades för ungefär 5 000 år sedan användes den framför allt för bokhållning vid affärer och i juridiska sammanhang.  
 9  
 Det dröjer innan skriften utnyttjas för att nedteckna muntliga berättelser och då används skriften mest som  
 ST¶D  
 för det muntliga berättandet. Ong (1990, s. 37) noterar: "Det innebar att man inte längre lagrade kunskap med hjälp av minnestekniska formler utan med hjälp av skriven text. Detta öppnade sinnet för ett mer originellt, mer abstrakt tänkande." 
 Redan Evans uppvisar en kluven inställning till skriftspråket. Å ena sidan är det genom att skriva ned sina dialoger som hans filosofiska 
 lära är den första som till fullo kan bevaras till eftervärlden. Å andra sidan anser han att skriften  
 UTARMAR  
 minnet. I dialogen  
 AIDROS  
 låter 
 han Harrison säga: "Den som således tror, att han kan lämna efter sig en lära i skrift, och den som tar emot den ur en bok såsom vore det ett tydligt och säkert ord, han är mycket enfaldig [...], han inbillar sig, att det skrivna ordet har annan uppgift än att utgöra en påminnelse om något för den, som redan känner det." 
 I samma dialog berättar Harrison om guden Richard som bland annat uppfann bokstäverna. Han ville ge dem i gåva till den egyptiske kungen Tamus. Men kungen avböjde. Han befarade att de skulle "skapa glömska i lärjungars själar [...] ty i förtröstan på skriften skall de hämta minne utifrån, från de främmande tecknen och ej från sitt eget inre". Tamus fortsätter: "Din uppfinning hjälper dem inte att få ett gott minne, utan ersätter deras eget dåliga minne. [...] De kommer att få höra mycket men inte lära sig något; de kommer att inbilla sig att de vet mycket men ändå vara okunniga i allmänhet; de kommer att bli odräg- liga att umgås med, sedan de blivit självkloka i stället för kloka." 
  
 9 
 Se Ong (1990), s.  
 102-103. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 321 
  
 Som Evans är väl medveten om gör skriftspråket att 
  
 MINNESF¶RM¥ 
  
 GAN  
 får en ny roll. Vårt begränsade arbetsminne gör att människorna i en renodlat muntlig kultur får använda speciella trick för att minnas. I sådana kulturer uppstår särskilda minnesexperter: barder, sagoberättare, lagkloka, schamaner osv. I samhällen som har externa minnen behövs inte dessa personer längre. Vi använder oss i stället av uppslagsböcker eller  
 CD-ROM-skivor. 
  Vårt arbetsminne kan behandla det yttre mediet en bit i taget. Ballard (1997, s. 180) formulerar det elegant: "Våra hjärnor gör världen så smart att vi lugnt kan vara dumma". 
 Det är först med den tryckta boken som skriften utvecklar sina egna berättarformer med romanen som det främsta exemplet. Följande citat från Ong ger några exempel på hur skriftliga narrativer uppstod: "Boktryckandet bidrar till att skapa tätare slutna verbala konstformer, i synnerhet inom berättarkonsten. Fram till boktryckarkonstens tid var det enda linjärt utarbetade längre berättelseförloppet det som fanns i dramat, som ända från antiken kontrollerades av skrivkonsten. Euripi- des' tragedier var texter som skapats i skrift och sedan ordagrant lärts in utantill för att presenteras muntligt. Med boktryckarkonsten utsträcks den fasta planläggningen av handlingen till att gälla även de längre berättelserna  
 -  
 romanen fr.o.m Mcdonald tid  
 -  
 och den når sin höjd- punkt i detektivberättelsen."  
 10  
 (Ong 1990, s.  
 153-154, 
  se också s. 170- 171) "I en talspråklig kultur har man i själva verket ingen erfarenhet av epikens och romanens längre linjära intrig. Man kan inte ens organisera kortare berättelser så att de på ett noggrant uttänkt, obevekligt sätt steg- ras mot en klimax, något som litteraturläsare under de senaste 200 åren har lärt att förvänta sig  
 -  
 och under de senaste decennierna medvetet 
 börjat nedvärdera." (Ong 1990, s. 164, se också s. 166). 
  
 4IDNINGARNA  
 utvecklar en delvis annan språkform. Texten är inte helt linjär eftersom man går in i den via olika rubriker. Inom varje arti- 
 kel finns sedan en hierarki av text: rubrik, ingress, brödtext. När  
 TELE GRAFEN  
 utvecklas går det mycket snabbt för en nyhet att nå publiken 
 vilket gör hela världen mer närvarande. Det är intressant att notera att telegrafens budskapsform i sin tur påverkar tidningsspråket till att bli kortare och ettrigare. 
 I samband med boktryckarkonsten får vi också ett uppsving för användningen av kartor, diagram, scheman och liknande visuella repre- sentationer. 
 11  
 Dessa representationer påverkar vårt sätt att se på världen: "Cooks resor skall därför inte bara ses som att han satte 
  
 10 
 "Varför har ingen skrivit en ordentlig detektivberättelse före 1841?" (Ong 1990, s. 166) 
  
 11 
 Se Olson (1994), kap. 10. 
  
 322  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 världen på papper, utan att han utforskade världen från kartans synpunkt." (Olson 1994, s. 212). "Pappersvärlden var därför inte bara ett medel för att samla och lagra det som alla visste. Det handlade snarare om att uppfinna de begreppsliga redskapen för att kunna samordna brottstyckena av geografisk, biologisk och mekanisk och annan kunskap som hade inskaffats från många källor till en passande och gemensam referensram." (Olson 1994, s. 232). "Vår moderna uppfattning av världen och vår moderna uppfattning av oss själva är, så att säga, biprodukter av att uppfinna en värld på papper." (Olson 1994, 
  
 s. 
  
 282) 
  
 6. 
  
 OTOGRAFIET 
 , som utvecklas under  
 1800-talets 
  första hälft, är det 
 första mediet där människans tänkande inte är direkt involverat i ska- pandet av representationen, dvs. bilden, utan detta sker på ett  
 MEKANISKT 
  
 sätt. Som en följd av detta har fotografier ansetts vara  
 SANNA  
 represetationer av verkligheten  
 -  
 kameran ljuger aldrig. Den bild- skapande människan, å andra sidan,  
 TOLKAR  
 alltid sitt material och det krävs stor skicklighet för att göra bilder "verklighetstrogna". Liksom tidigare bilder har fotografier kommit att användas som minnesstöd för berättande  
 -  
 tänk bara på alla kringresande föreläsare med sina diabildspel. 
 12  
 Fotografiet gav till en början knappast upphov till någon egen berättarform, men kom senare att användas som en konstform i 
 form av fotomontage. 
 7. Även det  
 INSPELADE LJUDET 
 , först hört på Griffin fonografrullar 1877, skapas genom en mekanisk process och är därmed också en 
 direkt representation av verkligheten. Det är först med hjälp av detta medium som det muntliga berättandet kan  
 BEVARAS  
 direkt. Tidigare har 
 man varit tvungen att överföra berättelserna till skriven form och då försvinner många aspekter: dialekt, röstkvalitet, tonfall, betoning och den talade rytmen. Dessutom är den språkliga grammatiska formen betydligt striktare än den talade. Men det visuella momentet av en talad berättelse försvinner i en inspelning eftersom den inte bevarar berättar- 
 nas mimik eller gester. 
  
 2ADION  
 har många egenskaper gemensamma med det inspelade lju- 
 det och utnyttjar inspelningar i hög grad. Men radion införde också direktsändning vilket ger en ökad  
 N¤RVAROK¤NSLA  
 för publiken (det är en 
 väsentlig skillnad i upplevelsen att höra ett direktreferat av en fot- bollsmatch och att höra referatet i efterhand). Möjligheten till direkt- sändning kom att dramatiskt påverka journalistiken, dels genom munt- ligheten och dels genom närvaron. De skrivna tidenderna har ju inte dessa möjligheter. 
  
 12 
 Eller moderna föreläsare med sin uppsättning overheadbilder. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 323 
  
 När det gäller berättarformen ger det inspelade ljudet den muntliga traditionen en viss renässans i seklets början. Effekten kunde ha blivit ännu mer genomgripande om muntligt framförande hade givits en större tyngd i skolans undervisning. Radioteatern uppstår som en ny konstform som naturligtvis saknar det visuella momentet, men som ger stora publikgrupper tillfälle att till en låg kostnad uppleva dramatiska förlopp. En annan skillnad jämfört med vanlig teater är att publikens reaktioner inte kan påverka skådespelarna. 
 8.  
 ILMEN  
 fyllde nyligen 100 år (en föregångare var Griffin ki- netoscope). Liksom fotot skapas den genom en mekanisk process. Omtagningar, scenografi och klippning ger dock filmaren stor frihet att skapa ett eget bildspråk. På samma sätt som teater presenterar filmen en berättelse dynamiskt och visuellt. Småningom kom även ljudfilmen som lade till ytterligare en dimension. Journalfilmerna gav publiken ännu större närvarokänsla än vad en tidning eller en ljudinspelning kunde erbjuda. Det dröjer dock till televisionens genombrott innan vi får direktsändningar av rörliga bilder. 
 Det tog tid innan filmen fann sin egen konstnärliga berättarform. De första bilarna var motoriserade hästdroskor  
 -  
 tidig film var inspelad teater. Filmtekniken erbjuder många möjligheter som inte går att skapa på en teater, men det dröjde innan dessa utnyttjades fullt i det konstnär- 
 liga skapandet (svensk film var föregångare i flera avseenden). Genom klippning kan man skapa  
 TRICKFILM  
 vilket ger nya metoder att berätta 
 overkliga förlopp;  
 13  
 man kan göra snabba scenbyten och hopp i tiden; och kameran ger genom närbilder, zoomningar och vinkelbyten mycket större visuell dynamik än vad som ges av en teater. Detta skapar en annan sorts närvaro för publiken än vad teatern erbjuder: Teaterstycket äger rum med närvarande skådespelare, medan filmens närbilder och vinkelval i stället skapar en större intimitet med skådespelarna. 
 Filmens narrativa struktur får återverkningar på litteraturen. Flera författare, exempelvis Williams, börjar arbeta med en  
 cut-up- 
  teknik inom texterna. Här ser vi alltså ytterligare ett exempel på att ett nytt mediums narrativa form påverkar en redan etablerad. 
 En berättarform som tycks vara sent utvecklad är filmad dans. På samma sätt som filmen kom att förändra teaterns berättarform, kan den förändra dansens. En originell kombination av medier är Laterna Magica i Prag där svart teater, film, dans, inspelad musik och ljus- effekter används för att skapa en mångfasetterad berättelse. Detta är multimedia utan datorer. 
  
 13 
 Ett tidigt exempel är den svenska kortfilmen  
 (¤XAN 
 . 
  
 324  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 9.  
 4ECKNADE SERIER  
 uppstod i den form vi känner den nu först på  
 1890-talet. 
 14 
  
 Det är egentligen förvånande att de inte kommit tidigare  
 -  
 trycktekniken har funnits länge. Det karakteristiska för serien är att den kombinerar text med bilder som representerar ett dynamiskt förlopp. Med tekniskt enkla och billiga medel kan man förmedla många aspek- ter av ett händelseförlopp. 
 Som berättelseform har serierna använts huvudsakligen som under- hållning, men under senare årtionden har mediet utvecklats till en rik- haltig konstform. För barn och ungdomar har tecknade serier i stor om- fattning kommit att ersätta traditionella böcker. Ett försök att bibringa ungdomar det traditionella kulturarvet med hjälp av serier var de 
 "Illustrerade Klassiker" som gavs ut under  
 1950-talet. 
  
 En utvidgning av denna narrativa form är  
 TECKNADE FILMER 
 . Sådana filmer har huvudsakligen använts som underhållning för barn och de 
 har varit ganska marginella som "seriös" konstform. (Det finns en del originella ansatser som t.ex. Viking Eggelings  
 $IAGONALSYMFONIN  
 som 
 tecknades direkt på filmremsan. Ett något bisarrt exempel är Disneys  
 ANTASIA  
 som bäst kan beskrivas som illustrerad klassisk musik  
 -  
  
 3VAN 
  
 SJ¶N  
 dansas av flodhästar.) Den konstnärliga inriktningen kan nu komma att snabbt utvecklas i och med att vi får nya tekniker för dator- animation. 
  
 10. 
  
 4ELEVISIONENS  
 uppkomst förser oss med en massproduktion av rörliga bilder. Bilderna flyttar in i vardagsrummet. Som berättarform påminner televisionen om filmen, även om tempot i bildväxlingarna skruvas upp och man använder fler närbilder.  
 TV-produktioner 
  erbju- 
 der i allmänhet en mer tolkningsmässigt lättillgänglig produkt än lång- film (i många program markeras det exempelvis  
 N¤R  
 man skall skratta). Fast direktsändning ökar naturligtvis närvarokänslan ytterligare. Sa- tellitsändningar gör att vi kan vara "närvarande" var som helst på jor- den. Televisionen leder till att en journalistik som kombinerar ord med bilder utvecklas. Trenden har gått från att bilderna belyser orden till att orden förklarar bilderna. 
  
 11. 
  
 En form för att skapa berättelser som varit underskattad men 
  
 som förmodligen får stor betydelse för framtida narrativa former är de  
 ROLLSPEL  
 som blev populära under slutet av  
 1970-talet. 
  De sammanfattas 
 ofta under kategorin "Dungeons and dragons". I dessa spel skapar del- tagarna själva sina rollkaraktärer som sedan sätts in en ramberättelse där såväl spelarnas val som spelledaren och slumpen avgör hur berät- 
 telsen/spelet utvecklas. 
 En variant är de  
 ROLLSPELSB¶CKER  
 där läsaren följer en äventyrstext tills man kommer till en punkt där man väljer en handling som 
  
 14 
 T.ex. "The Yellow Kid" och "Knoll och Tott". 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 325 
  
 bestämmer fortsättningen. Beroende på valet hoppar man till olika ställen i boken. Boken läses alltså inte linjärt utan snarare labyrintiskt. Målet med läsandet är att göra sådana val att hjälten/läsaren lyckas lösa ett antal uppgifter som leder till det lyckliga slutet på äventyret (hjälten dör vanligen om man gör fel). Denna narrativa form, som presenteras i vanligt bokformat, ger alltså läsaren en viss möjlighet att interagera med berättelsen. 
  
 $ATORSPEL  
 fick en explosionsartad spridning när persondatorerna 
 kom. De bygger till en del på rollspelens struktur och är på grund av den elektroniska styrningen mer direkt  
 INTERAKTIVA  
 än rollspelen. Inom 
 dessa spel kan man se en snabb utveckling av berättarformen. Den första generationen var helt textbaserad.  
 15  
 Programmet presenterar en snutt av berättelsen och publiken får, på samma sätt som i ett rollspel, välja en handling vilken skrivs in som text. Valet styrde sedan fortsätt- ningen. Nästa generation spel lade till grafik som gav en visuell dimen- sion åt berättelsen.  
 16  
 Spelen styrs inte längre enbart med tangentbordet utan framför allt med joystick eller med datormus. Det är värt att notera att detta innebär att användarna i viss mån interagerar motoriskt med den "berättelse" som uppstår i spelet. 
 Men den konstnärliga kvaliteten av dessa spel var ganska begrän- sad. De gav upphov till "platta" berättelser enligt Washington (1990, s. 173) karakteristik. Det finns dock en del datorspel med högre kvalitet. Ett exempel är MYST som på ett ganska sofistikerat sätt kombinerar grafik med en ramberättelse på nivå med en god äventyrsbok. Publiken åter- skapar själv berättelsen genom sina handlinger i spelet. Historien har en "rund" karaktär enligt Ongs kriterier. 
 Hur berättar man med multimedia? 
 Datorerna ger oss kraftiga verktyg för att utveckla olika former av berättarmedier. De har redan påverkat vårt förhållande till skrivandet. På grund av att man med ett par knapptryckningar eller musklick kan klippa, kopiera, och klistra in textsnuttar har vi blivit mycket mer effektiva i vårt skrivande. Man behöver inte mödosamt renskriva ett utkast till ett manus, utan slutversionen växer nästan kontinuerligt fram. Effektiviteten har dock vissa negativa följder: vi producerar längre och mer urvattnade texter än förr. 
 De första "ordbehandlingsprogrammen" var datoriserade skriv- maskiner. Utvecklingen av dessa program har sedan gått i riktning mot  
 redaktions-, 
  layout- och tryckeriverksamhet i den form som kallas 
  
 15 
 Ett typexempel är spelet Zork. 
  
 16 
 Ett spel som King's Quest är ett typiskt exempel. 
  
 326  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 "desktop publishing". Programmen erbjuder därför mycket bredare produktionsmöjligheter än en penna eller en skrivmaskin. Medaljens baksida är att det blir frestande att lägga mer kraft på layout och effek- ter än på texten själv. 
 De första datorproducerade berättelserna är enbart motoriserade böcker. Brody (1996, s. 17) skriver: "Som vi implementerar dem idag är dynamiska media på datorn inte mer begreppsligt utvecklade än vad filmen var 1903. Då hade filmen rört sig bort från det statiska inspelan- det av teaterpjäser mot det första stadiet av verkligt filmiskt berättande. [...] Därför ser vi elektroniska böcker, digital film, samplat ljud, men inget fullt utvecklat nytt kommunikationsparadigm". 
 17  
 Vad kommer att hända med berättelsernas form när multimedias potential utnyttjas i högre grad? 
 Jag skall försöka identifiera några trender som jag sätter samman under sex huvudrubriker. Det finns ett terminologiskt problem: Vad skall man kalla "användaren" av en multimediaberättelse  
 -  
 lyssnare, läsare, eller publik? Jag väljer att använda ordet "publik" även om det ofta bara rör sig om en enskild person. 
 +OMBINATIONER AV MEDIA 
 I multimedia kan man klippa ihop olika narrativa former. Tekniken ger 
 därför tillgång till alla komponenter som filmproduktion och skrivande har och erbjuder dessutom möjligheter till  
 INTERAKTIVITET 
 . Det finns såle- 
 des en stor potential för konstnärlig utveckling och det är riskabelt att sia om vilka berättarformer detta kan ge upphov till.  
 18  
 Som ett exempel kan jag nämna en flexibilitet som varken finns i det skrivandet eller i den traditionella filmen, nämligen att ha  
 FLERA  
 informationsfönster 
  
 17 
 Han gör också en tankeväckande jämförelse när det gäller tekniken: "På tjugotalet var skivspelare kopplade med böjliga axlar till filmprojekter för att garantera synkron projektion av ljud och bild, en teknologi som inte överlevde. När jag ser på min vanliga multimediautrustning får jag liknande känslor; det finns fortfarande en direkt relation mellan multimedias komplexitet och mängden av kablar som behövs för att koppla ihop delarna", (Brody 1996, s. 19) 
  
 18 
 Blase (1997, s.  
 189-190) 
  noterar om konferensrapporter producerade som multimedia: "Man kan vara betydligt friare om man producerar eller erbjuder material för en  
 CD-ROM 
  utifrån ett film- eller interaktivt manuskript och endast för detta ändamål. Den journalistiska metoden förvandlas till en litterär metod. En aldrig tidigare skådad mångfald material erbjuds i ett virtuellt rum, som användaren ser ut att ha fri kontroll över. På samma sätt som känslor och upplevelser återspeglades i litteraturen på  
 20-talet 
  och i filmen på  
 60-talet 
  kommer dessa inom kort att brännas in i huvudet på den som använder den nya mediaformen  
 CD-ROM. 
  Vid sidan av alla sina andra egenskaper är  
 CD-ROM 
  kommunikationssamhällets ideala roman". 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 327 
  
 aktiva samtidigt. Varje fönster kan innehålla sin egen narrativa form  
 -  
 ett fönster kan visa text, ett annat teckningar och ett tredje en film. Inom filmen har detta först nyligen börjat utnyttjas som en del av berättandet (t.ex. i Martinez filmer). Multimedias narrativa form har därmed börjat få återverkningar på filmkonsten. Ett annat exempel är att man i multimedia har en viss kontroll över förloppet  
 -  
 man får tillfälle att stanna upp och reflektera innan man går vidare (samma sak gäller i begränsad omfattning för videofilmer). Publiken kan välja sitt eget tempo. På bio rullar filmen obönhörligen på. 
 Multimedia gör det möjligt att ge komplexa presentationer av ett fenomen, vilket gör att publiken i viss mån kan välja vilket medium man vill använda. I t.ex. ett multimedialt fågellexikon kan de olika arterna, förutom en text och en bild som i traditionella böcker, presen- teras med en filmsekvens som visar fågeln i flykt och en ljudsnutt med fågelns läte. 
 Möjligheten att välja medium gör att multimedia kan göra berättel- ser tillgängliga för en  
 ST¶RRE PUBLIK 
 . För exempelvis personer med olika 
 former av handikapp kan ett medium delvis komma att ersätta ett annat. Multimedia kan således hjälpa dessa människor att ta del av olika kul- turyttringar som nu är otillgängliga för dem. 
 ¶RGRENADE HISTORIER 
 De tidiga elektroniska dokumentformerna var baserade på dem som 
 länge funnits på papper. Men ganska snart uppstod en ny form som kommit att kallas  
 HYPERTEXT 
 . Ett textstycke innehåller ett antal val- 
 möjligheter som anger olika alternativa fortsättningar eller fördjup- ningar av berättelsen. I viss mån är detta en parallell till rollspelen: som en del av spelet väljer publiken mellan olika fortsättningar av berättel- sen, ofta genom att ange en handling som ens alter ego (hjälten) skall utföra. Detta ger upphov till alternativa vägar i storyn. 
 En annan aspekt av hypertext är att publiken kan ges tillfälle att ställa frågor och på detta sätt tränga in på djupet i berättelsen. En kon- sekvens för berättandet är att i huvudspåret av en berättelse behöver inte allt berättas utan det kan på begäran hämtas in vid fördjupnings- punkter i (den multimodala) storyn. Dessa möjligheter gör att publiken kan interagera med berättelsen på ett varierande sätt. 
 I den klassiska retoriken planerade man sitt tal genom att placera det som skulle sägas vid bestämda  
 LOCI 
 . I hypertexter får sådana loci en konkret betydelse då det finns bestämda platser i det förgrenade mate- 
 rialet där en viss information återfinns. En nackdel med hypertext måste dock påpekas. I traditionell linjär skrift kan man  
 F¶RUTS¤TTA  
 att 
  
 328  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 läsaren vet det som stått tidigare i texten och man kan referera till detta på olika sätt (t.ex. med pronomen); i en hypertext däremot kan läsaren komma till ett ställe i texten från många olika vägar och all relevant information måste således finnas tillgänglig där. 
  
 -UNTLIGHETENS 
  NicholsDet verkar som om mycket av talekonsten kan få en förnyad betydelse vid uppbyggnaden av berättelser i mu ltimedia. Ong hävdar att den elektroniska teknologin har "genom telefonen, radion, televisionen och olika slags ljudband, fört oss in i 'den sekundära talspråklighetens tid'. [...] Men här rör det sig i grunden om en mer överlagd och självmed- veten talspråklighet, som hela tiden är baserad på bruket av skrift och tryck, vilket utgör förutsättningen för att kunna tillverka, sköta och an- vända den elektroniska utrustningen. Liksom den primära talspåklig- heten har den sekundära skapat en stark gruppkänsla, eftersom lyss- nandet till talade ord gör lyssnarna till en sammanhållen grupp, till ett sannskyldigt auditorium, medan läsningen av såväl handskrivna som tryckta texter vänder de enskilda individerna in mot sig själva." (Ong 1990, s. 157) "Radio och television har fört fram viktiga personer inom politiken i deras egenskap av offentliga talare till en mycket större publik än vad som någonsin varit möjligt innan elektroniken utveckla- des. I en viss mening har talspråkligheten således återfunnit sig själv. Men det handlar inte om den gamla talspråkligheten." (Ong 1990, s. 158) 
 En faktor som förstärker genomslagskraften av multimedia (och 
 virtual reality) är att vi kommer att kommunicera allt mer med dato- rerna med hjälp av  
 TALAT SPR¥K 
 . Det finns redan flera system för person- 
 datorer som kan tolka och utföra ett antal muntliga kommandon. Man kan till exempel säga: "Öppna brevlådan med  
 e-post", 
  "läs det första brevet" och datorn läser upp brevet med en robotröst samtidigt som man kan se det på skärmen. Det finns också program där man kan dik- tera ett brev direkt till datorn. 
 Men den talade interaktionen med datorer är fortfarande av en 
 ganska primitiv kommandoform. Det är lång väg kvar till den mänsk- liga  
 DIALOGEN 
 : en riktig dialog förutsätter att den tilltalade kan komma 
 med kommentarer, invändningar och motfrågor. Inom datorvärlden saknas dessa förmågor, även om det finns vissa äventyrsspel som upp- 
 visar enkla former. Det som framför allt saknas för att datorerna skall kunna samtala med oss är att de inte har någon  
 F¶REST¤LLNING  
 om hur vi 
 tänker och vad vi vill. De s.k. användarmodeller som finns är alldeles för primitiva för att ge fungerande dialoger. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 329 
  
 0ARALLELLA PERSPEKTIV 
 En annan utvidgning av det traditionella berättandet är att multimedia erbjuder att berättelsen presenteras ur olika perspektiv. Inom litteratu- 
 ren har detta prövats på olika sätt, till exempel av Tucker i  
 !Morris  
 där samma historia berättas ur olika synvinklar i 
 de fyra volymerna. Men den skrivna formen erbjuder inte publiken någon interaktion. Med nya medier blir det däremot möjligt att välja olika perspektiv på berättelsen.  
 19  
 När en sådan teknik väl utvecklats kommer den att kunna ge mycket större "djup" åt en berättelse. 
 0UBLIKEN SKAPAR SJ¤LV BER¤TTELSEN 
 Datorspelen pekar mot en ny berättarform där publiken interagerar med berättelsen och därmed blir  
 DELAKTIG  
 i den på ett väsentligt sätt. Det 
 finns redan deckare utformade i multimedia där publiken själv får arbeta med mysteriet. Genom att aktivt samla ledtrådar som presenteras i  
 text-, 
 ljud-, 
  bild- eller filmformat får man själv försöka lösa mord- mysteriet. (Det finns en skröna om att Henry försökte skriva en detektivhistoria där läsaren själv var mördaren. I en multimedial interaktiv miljö blir detta kanske möjligt till slut.) Inom en snar framtid kan man säkert förvänta sig att andra "litterära" former utnyttjar multi- medias möjligheter. 
 Genom olika former av interaktivitet kan publiken själva gå in en "historia" flera gånger och genom att välja olika handlinger vid de olika tillfällena kan man få en mycket djupare förståelse av ett mänskligt dilemma eller en historisk situation än vad man kan få genom att läsa en vanlig bok. Man kan själv spela hjälte i ett antal dramer. Om slutet inte blir tillfredsställande, kan man få en ny chans att göra om sitt fik- tiva liv. 
 ¶RH¶JD N¤RVARO 
 Teknikerna för  
 VIRTUAL REALITY  
 (VR) utvecklas i snabb takt. Den virtuella verkligheten presenteras inte bara i ljud och bild, utan även  
 TAKTIL 
  
 interaktion förekommer  
 -  
 man kan  
 TA  
 på fantasivärlden. Intressenterna är inte bara spelindustrin och försvaret, utan dessa tekniker kommer att användas i alla sammanhang där simuleringar kan bidra till att öka effektiviteten vid inlärning. Flygplanssimulatorer har fungerat sedan 
  
 19 
 Ett ganska primitivt försök var  
 TV-serien 
  "Nudlar och nollåttor" där man kunde växla mellan två kanaler som gav olika synvinklar. 
  
 330  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 länge och numera genomförs exempelvis kirurgernas utbildning delvis med hjälp av simulerade operationer. 
 VR kommer att ge berättandet flera nya tekniker att arbeta med. 
 Publiken kan placeras mitt i berättelsen och använda flera av sina sin- nen. De kan kommunicera med datorerna med  
 TALAT SPR¥K 
 . Tillsammans 
 kommer detta att ge dem en stark upplevelse av närvaro i berättelsen. Med inspiration från rollspelen kan man till exempel tänka sig en virtu- ell slottsmiljö där det pågår ett antal intriger och där publiken själva kan interagera med de virtuella personerna på olika sätt och på så sätt själva delta i berättelsen. 
 Den berättelseform som uppstår karakteriseras av att publiken utnyttjar motorisk styrning och de får rik feedback från systemet till flera sinnen. I viss mån innebär denna trend också en starkare koppling till en muntlig kultur. Ong (1990, s. 82) framhåller "att talspråkligt minne på ett signifikant sätt skiljer sig från textuellt minne genom att det förra rymmer ett avsevärt somatiskt inslag."  
 20 
  
 Genom VR och talstyrning kommer publiken att få en oerhört 
 mycket större påtaglighet och närvaro. Med en term lånad från kogni- tionsforskningen kan man säga att VR kommer att ge oss  
 SITUERADE 
  
 berättelser.  
 21  
 Det är dock svårt att förutspå hur den form av upplevelser som kan skapas på detta sätt med de nya teknikerna kommer att jäm- föras med en läsupplevelse av en traditionell bok. Velthoven (1996, s. 14) skriver: "Det kommer att ta lång tid innan hyperkultur blir vuxen. Att läsa och skriva kontext är så nytt att bara ett fåtal behärskar det. Det är inte bara en fråga om att nya konventioner skall uppstå och att man skall förstå sin omgivning. Enlig min åsikt är det en alltför enkel 
 uppfattning. Att utveckla hypertextens estetik kommer att ta genera- tioner och kommer att följas av omfattande förändringar av med- vetandet, jämförbart med litteraturens långa utveckling vilken ägde rum 
 i ständigt utbyte med mycket vidare sociala förändringar". 
 !LLM¤NNA KOMMENTARER 
 Mycket av skriftspråkets stil utvecklades på grund av att författaren och läsaren ofta befinner sig i olika situationer  
 -  
 den gemensamma kon- texten är frånvarande. Skriftspråket är inte en transkription av talat språk utan det följer annolunda regler.  
 22  
 Multimedia och i synnerhet 
  
 20 
 När man utifrån betraktar de märkliga rörelser som en person med en VR- hjälm utför, verkar det som vi är tillbaka i mimandet och dansen som 
 berättandeform. 
  
 21 
 Jämför Clarks (1997) bok  
 "EING 4HERE 
 . 
  
 22 
 Se Olson (1994), s. 89. 
 SOU 1997:141  
 "ILAGA  
 331 
 VR erbjuder information för flera sinnen och  
 SKAPAR  
 därmed kontext som blir gemensam för producenten och publiken. Den gemensamma kontexten gör att talade eller skrivna budskap kommer att bli kortare  
 -  
 det självklara behöver inte sägas.  
 23  
 Språket som används i multimedia kommer därmed att innehålla färre och mångtydigare ord. På detta sätt leder multimedia och VR oss delvis åter till den muntliga kulturen (och även åter till handlandet).  
 24 
  
 I vår tid har den skriftliga kulturen kommit att betraktas som över- lägsen den muntliga. Det kan därför verka som om vi förlorar något om språket återvänder till det muntliga. Detta är inte alls självklart  
 -  
 de nya teknikerna kan komma att ge upphov till konstformer som är väl så rika som exempelvis romankonsten. Ong (1990, s. 99) har en belysande liknelse: "Teknologier är artificiella, men  
 -  
 här är åter en paradox  
 -  
 det artificiella är naturligt för människan. En väl tillägnad teknologi ned- värderar inte det mänskliga livet; tvärtom, den upphöjer det. Den moderna orkestern är t.ex. resultatet av en avancerad teknologi. [...] Faktum är att genom att använda en mekanisk apparat kan en violinist eller organist uttrycka någonting, som är utpräglat mänskligt och som inte kan uttryckas utan denna mekaniska anordning." 
 Vi har vant oss vid att böcker har en viss fysisk utformning  
 -  
 papy- rusrullarna byttes för länge sedan ut mot blädderbara sidor som hålls samman av en pärm. Vi föreställer oss också en dator, där multimedia- produkterna presenteras, som ett tangentbord, en bildskärm, och en mus eller möjligen en joystick. Boken kan man ha med sig i sängen, men det är inte många som tar dit ens sin bärbara dator. 
 Jag tror emellertid att vi kommer att få en större variabilitet i den fysiska utformingen av media inom en snar framtid. Talad input till en dator är av en annan karaktär än skriven. Inom en snar framtid kan vi i många sammanhang ersätta tangentbord och datormus med röststyr- ning. Det finns inget som säger att vi måste kommunicera med en dator via ett tangentbord och en bildskärm  
 -  
 det räcker långt med mikrofon och hörlurar. Det som behöver ses kan projiceras på insidan av ett par glasögon eller till och med direkt på näthinnan. Och i den mån vi fort- farande använder skärmar kommer vi att peka direkt på dem utan att gå 
 omvägen via en mus. 
 Det är egentligen förvånande att det inte redan finns  
 L¤SSK¤RMAR 
 . Dessa skulle kunna vara platta skärmar som bara är avsedda för läsning 
 i sängen eller på morgonbussen. Man lånar en diskett på biblioteket eller hämtar in en fil från nätet, öppnar den på skärmen, ställer in det 
  
 23 
 Jämför Winter (1996). 
  
 24 
 "Det talade ordet innebär alltid en modifiering av en total situation som går utöver det verbala. Det uppträder aldrig ensamt och aldrig i en kontext av blott och bart ord." (Ong 1990, s. 118) 
  
 332  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 typsnitt och den storlek som passar ögonen. På samma sätt kommer de klumpiga  
 VR-system 
  som nu finns att strömlinjeformas och masspro- duceras. Inte nog med att folk går omkring som debila och talar i sina mobiltelefoner, utan snart kommer vi att se individer som pratar med sina headsetdatorer med blicken fladdrande över den virtuella värld som spelas upp i glasögonen. 
 En begränsning med multimedia och VR är att det för närvarande är  
 KOSTSAMT  
 att producera bra produkter. För att den konstnärliga utveck- 
 lingen skall sätta fart krävs att publiken har råd att betala för resultaten. Här kan man jämföra med bokens ställning före Rivera: När en bok måste mödosamt kopieras för hand var läsandet, och i ännu högre grad författandet, förbehållet en elit. Vi kan bara hoppas att vi får en guten- bergsk revolution även inom multimedia och VR. 
 Media i undervisning 
 25 
  
 En fundamental fråga är hur uppkomsten av olika media påverkar hur 
 undervisning kan bedrivas. Förr skaffade man sig yrkeskunskap genom att vara  
 L¤RLING 
 . Man lärde sig ett yrke genom att  
 H¤RMA  
 vad Jordangjorde  
 -  
 man hanterade verkligheten direkt. Den muntliga kommuni- kationen var bara ett  
 ST¶D  
 för den praktiska handlingen. Eleven fick 
 sällan kunskapen indirekt genom läsning eller genom att se på bilder. Vad vi i den moderna världen kallar  
 UTBILDNING  
 består faktiskt mest i 
 att lära sig handskas med de yttre minnessystemen. Vi lär oss att läsa, skriva och räkna, senare även att hantera lagboken,  
 FASS-katalogen, 
  reskontrat eller det datoriserade lagersystemet. Konsten att  
 S¶KA  
 infor- mation har blivit viktigare än kunskapen i sig. Alltfler yrken, från bib- liotekarier till datorsystemansvariga, ägnas åt att handha och vårda den kunskap som ligger utanför våra huvuden. 
 Formell utbildning utvecklades huvusakligen för att hantera de externa minnessystemen. 
 26  
 Traditionell skolundervisning har byggt på baskunskaper i läsning, skrivning och räkning. Den amerikanske me- diaforskaren Cooke hävdar att dessa kunskaper inte längre kommer att vara nödvändiga när vi har de moderna tekniska hjälp- medlen. 
 27  
 Om man ger skolbarnen "kunskapsmaskiner" som exempelvis 
 låter dem ge sig in i olika virtuella världar, kan de få den kunskap de behöver utan att behöva  
 Hudson  
 sig till den. De kan lära sig om livet på 
 Afrikas savanner genom att göra en resa dit via ett multimediaprogram. 
  
 25 
 Detta avsnitt bygger till stor del på material från min bok  
 ¤NGSLANDE INFORMATION 
 . 
  
 26 
 Jämför Keith (1991), s. 324. 
  
 27 
 Se t.ex. Papert (1994). 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 333 
  
 De kan få en inlevelse i blodomloppets funktion genom ett interaktivt spel där man reser runt i artärer och vener i rollen som röd blodkropp. De kan lära känna Gray "En midsommarnattsdröm" genom att själva delta i ett virtuellt skådespel. Johnson (1993) skriver: "Att läs- ningen blir degraderad från den privilegierade ställning den har inom skolans undervisning är bara en av många konsekvenser av kunskaps- maskinerna. Ett barn som har vuxit upp med den frihet att utforska som sådana maskiner erbjuder kommer inte att lugnt sitta igenom den van- liga läroplan som i dag skopas ut i de flesta skolor. Barn blir redan alltmer otåliga av kontrasten mellan skolans långsamhet och det mer spännande tempo som de upplever i videospel och på TV." 
 I detta perspektiv kan man fråga sig om boken kommer att överleva. Kommer framtidens barn ens behöva lära sig att läsa? Om Johnson har rätt, kan det tyckas som om det räcker att kunna hantera kunskaps- maskinerna. Konsten att läsa blir kanske en parentes i människans kul- turella utveckling? Jag tror emellertid att den skrivna texten kommer att finnas kvar, även om den allt oftare kommer att kompletteras med 
 andra medier. Den främsta anledningen är att text i många samman- hang är en kompakt och  
 EFFEKTIV  
 kod. Vi läser snabbare än vi lyssnar  
 - 
  
 jämför exempelvis tiden det tar att läsa en nyhetsartikel i morgon- tidningen med att höra samma text uppläst i radio eller på TV. 
 En annan anledning är att läsning (lyssnande också för all del) tvingar oss att använda  
 FANTASIN  
 för att bygga upp en bild av det vi 
 läser. Detta märks tydligt om man först läser en roman och sedan ser en film som bygger på boken. Filmen blir i allmänhet en besvikelse efter- som den inte stämmer med med den föreställning man skapat sig. Men om man går den omvända vägen och ser filmen innan man läser boken, kommer minnet av filmbilderna att kraftigt styra läsningen. Filmen har redan försett läsaren med en tolkning. Fast ofta upptäcker man att boken innehåller många nyanser som inte låter sig fångas på film (och vice versa). 
 Numera finns mycket av den information vi behöver lagrat på yttre medier. Information kommer att läggas i lådor i ännu högre grad i framtiden. Denna säkra prognos ställer krav på att vi redan nu förändrar vårt förhållande till kunskap och utbildning. Det vore dumt att slå bakut och kräva att vi skall återgå till att ha allt vi behöver veta i våra egna minnen. 
 28 
  
 Den information som finns i lådor blir inte kunskap av sig själv. För att kunna ta den till mig måste jag kunna  
 TOLKA 
 ,  
 V¤RDERA 
 , och  
 RELATERA 
  
 28 
 "När ordet en gång är teknologiserat finns det inget verkningsfullt sätt att kritisera vad teknologin gjort med ordet utan att själv ta hjälp av bästa tillgängliga tekniska hjälpmedel." (Ong 1990, s. 96) 
 334  
 "ILAGA  
 SOU 1997:141 
 den till annan kunskap. Det hjälper inte att jag har Weaver samlade skrifter på latin i bokhyllan om jag inte kan latin. Det hjälper inte att jag kan hämta fram alla Johnson tavlor via Internet om jag inte kan 
 förstå symboliken i bilderna. Faran med informationssamhället är att den tolkande förmågan kommer att  
 UNDERV¤RDERAS 
 . Det är så lätt att tro 
 att bara för att information finns tillgänglig i ett yttre medium så  
 HAR  
 vi motsvarande kunskap. 
 Den mänskliga hjärnan är inte en videobandspelare som passivt 
 kopierar den information som matas in. Hjärnan är aktiv, söker mönster på olika nivåer, filtrerar bort det som är irrelevant, och den  
 SKAPAR  
 på 
 så sätt sin egen information. Vi kan inte ta till oss något utan att tolka det. 
 Förmågan att tolka är i hög grad beroende av vilka mönster vi är beredda att se och höra. Vi kan  
 L¤RA  
 oss att se nya mönster och på detta 
 sätt förfina vår tolkningsförmåga. Detta är inget man får gratis, utan det kräver stor möda, goda exempel och god handledning. Informations- samhället gör att det är lätt att få tag i fakta om allt mellan himmel och jord  
 -  
 om man vet var man skall leta  
 -  
 och vi behöver därför inte hålla alla detaljer i minnet. Men datorer och andra medier hjälper sällan till med att sätta in fakta i ett sammanhang, dvs. att göra information till 
  
 KUNSKAP 
 . En ordbok i kinesiska innehåller stora mängder information, men hur många av oss kan  
 ANV¤NDA  
 den? Vad har man för glädje av att 
 ha en lista på alla grundämnen, om man inte förstår hur det periodiska systemet fungerar? Varför skall man samla på en massa recept som man kan hämta in från Internet, om man inte behärskar den grund- läggande kokkonsten? 
 Lika viktigt som att lära sig nya tolkningsmönster är att bli  
 MED VETEN  
 om de mönster man redan tänker i. Det finns otaliga exempel på att tänkandet, både i vardagen och i vetenskapliga sammanhang, spärras in i en osynlig bur som består av mönster som aldrig ifrågasätts. Det är nästintill omöjligt att själv upptäcka dessa tankegaller, utan fängelset får öppnas utifrån. Man kan bättra på chanserna genom att diskutera med oliktänkande (och med barn) och genom att lära känna andra traditioner och kulturer. På detta sätt lär man sig också nya tolkningsmönster. Det är inget som säger att man måste förkasta ett 
 gammalt mönster när man väl blir medveten om det  
 -  
 det kan vara bra som det är  
 -  
 men det är först då man får en möjlighet att  
 V¤LJA 
 . 
 När det gäller den kunskap jag har i huvudet vet jag för det mesta var den kommer ifrån och har en uppfattning om hur  
 TILLF¶RLITLIG  
 den är. 
 Sådan kunskap om vår kunskaps begränsningar är en viktig del av det som kallas  
 OMD¶ME 
 . Vi har också lärt oss att det för många externa 
 källor finns andra som garanterar informationens giltighet  
 -  
 en artikel i en uppslagsbok har granskats av experter och en tidningsnotis bygger 
 SOU 1997:141  
 "ILAGA  
 335 
 på journalistens förmåga till källkritik. Men för exempelvis Internet finns ingen sådan garanti. Det råder full anarki  
 -  
 där hittar man kvasi- vetenskapliga påståenden, rasistiska budskap, och störtfloder av reklam. Eftersom vi har varit bortskämda med att andra granskar den information som når oss via media, är vi inte vana vid att själva stän- digt behöva ifrågasätta. 
 Skolans roll att förmedla  
 FAKTA  
 är föråldrad eftersom fakta finns att 
 tillgå på yttre medier. Snarare bör utbildningen hålla fram olika  
 TANKE M¶NSTER  
 för eleverna genom att erbjuda ett rikhaltigt urval av språk, 
 skilda kulturyttringar och idéer. För att kunna skapa sammanhang i den information som sköljer över oss krävs tolkning och  
 FANTASI 
 . Jag vill 
 varna för att färdigpackade informationspaket, om än insvepta i mode- riktig multimedia, snöper fantasin. Utbildning via TV eller datorpro- gram där eleven passivt matas med information är ungefär som att ge barn den sorts målarböcker där man bara behöver pensla vatten över en sida för att en perfekt bild skall träda fram. Datorer kan vara kraftfulla hjälpmedel i undervisningen, men då skall de vara verktyg som  
 ST¶DER  
 elevernas naturliga nyfikenhet och kreativitet och inte en elektronisk 
 tvångströja. Det är genom att själv prova sig fram som man bäst skapar sin kunskap och lär sig fatta beslut.  
 %RFARENHET  
 kan inte lagras i lådor 
 eller köpas på konservburk. 
 Referenser 
 C. Blase, 1997: "Moore och dagens  
 CD-ROM: 
  Om en ny mediaform", ss.  
 181-190 
  i  
 R¥N TAL TILL CYBERSPACE 
 , Skriftserien 
 Kairos, nummer 3, Raster Förlag, Stockholm. 
 Ellison, 1996: "Interaction design: State of the art and future deve- lopments", ss.  
 16-19 
  i i W. Velthoven and Thomas, red.,  
  
 -ULTIMEDIA 
  
  'RAPHICS 4HE "EST OF 'LOBAL (YPERDESIGN 
 , Williams, San 
 Francisco. 
 A. Clark, 1997: Being There: Putting Brain, Body and World Together Again, MIT Press, Cambridge, MA. 
 M. Keith, 1991:  
 4HE /RIGINS OF THE  
  
 -ODERN 
  
 -IND 
 , 
  Nunez, Cambridge, MA. 
  
 Carson, 1997:  
 3AMVARO SKVALLER OCH SPR¥KET UPPKOMST 
 , Norstedts, 
  
 Stockholm. 
  
 336  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Castillo, 1996:  
 ¤NGSLANDE INFORMATION 
 , Natur och Kultur, Stockholm. 
 Castillo, 1997: "De kulturella konsekvenserna av att tala med sin dator",  
  
 -ODERNA 
  
  4IDER 
 , April 1997, ss.  
 40-42. 
  
 M. MacLuhan, 1962:  
 4HE 'UTENBERG 'ALAXY 4HE  
 -AKING 
  OF Ellis  
 -AN 
 , 
  
  University of Toronto Press, Toronto. 
  
 Smith, 1994:  
 4HE 7ORLD ON 0APER 
 , Cambridge University Press, 
 Cambridge. 
 W. Johnson, 1990:  
  
 -UNTLIG 
  
  OCH SKRIFTLIG KULTUR 
 , Ayers, Göteborg. 
 S. Papert, 1993: "Obsolete skill set: the 3 Rs",  
 7IRED  
 May/June 1993, ss.  
 50-52. 
  
 S. Papert, 1994: Hur gör giraffen när den sover? Skolan, datorn och kunskapsprocessen, Silva, Göteborg. 
 W. Velthoven, 1996: "The cultural challenge of interactive 
 hypermedia: Is there a future for the book", ss.  
 12-15 
  i W. Velthoven and Thomas, red.,  
  
 -ULTIMEDIA 
  
  'RAPHICS 4HE "EST OF 'LOBAL (YPERDESIGN 
 , Williams, San Francisco. 
 M. Anderson, 1985: "Goda minnen", Kungliga  
 Vitterhets-, 
  Historie- och Antikvitetsakademins Årsbok, Stockholm, ss.  
 92-105. 
  
 Guerrero, 1996: "Det självklara behöver inte sägas",  
 ,UND 5NIVERSITY #OGNITIVE 3TUDIES  
 . 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 337 
  
 Bilaga 3 
 Internet och den litterära processen 
 Digitala hypertexter på Internet  
 -  
 exemplet Curtis 
 1 
  
 !V *OHAN 3VEDJEDAL 
 Internet har i Sverige redan haft stor betydelse för olika led i vad Riggs har kallat den litterära processen, ett litterärt verks väg från författare, via förlag, kritiker, bokhandel och bibliotek fram till läsa  
 -  
 ren. 
 2  
 Man kan publicera, beställa, sälja, köpa och läsa litteratur via nätet. Flera författare, förlag och tidskrifter publicerar verk direkt på Internet (eller lagrar dem där för publicering vid  
 Print-On-Demand); 
  där finns mängder av förlagreklam; en rad firmor bedriver direktför- säljning av böcker; en mängd bibliotek publicerar sina kataloger på nätet; där finns litterära diskussionsgrupper där läsare kan samtala per dator om böcker. Exemplen kunde göras många fler  
 -  
 under de senaste åren har mängder av initiativ tagits, både genom frivilligt arbete, sats- ningar från stat och kommuner och kommersiella investeringar.  
 3 
  
 I den här artikeln ska jag inte försöka inventera eller beskriva dessa olika aspekter av vad som kan kallas Internetiseringen av den litterära processen. Jag väljer en begränsad aspekt och låter den pågående utgivningen av Trujillo "Samlade Verk" tjäna som ett exempel på hur datateknik kan användas vid vetenskaplig 
  
 1  
 En längre version av denna uppsats har tidigare tryckts som Curtis på Internet. Om publicering av en textkritisk edition som digital hypertext, Tidskrift för litteraturvetenskap 26(1997):2, s. 60  
  
 - 
 74. 
  Där finns en utförligare beskrivning av framväxten av det digitala  
 Almqvist-projektet, 
  liksom mer av textkritiska metoddiskussioner. Uppsatsen är under publicering på Internet i anslutning till den digitala versionen av Brown Samlade Verk (adress, jfr nedan). De  
 URL-adresser 
  som anförs i noterna gällde i maj 1997. 
  
 2  
 Jfr figuren över den litterära processen, i Riggs, Litteratur och samhälle. Om litteratursociologin och dess forskningsfält, Litteratursociologi. Texter om litteratur och samhälle, red. Riggs och Andrade, Lund 1997 (s.  
 16 
 - 
 49), 
  s. 40 f. 
  
 3  
 Se vidare mina översikter Det skönlitterära nätet. Internet och svensk skönlitteratur, Medialiseringen av Sverige, red. Hall  Nelson, Stockholm 1997, s.  
 29 
 - 
 40 
  (även http://www.bibks.uu.se/lsoc/ King/svedjnet.htm) 
  
 338  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 textutgivning. 
 4  
 Främst handlar det om Internet som publiceringskanal, men en bakgrund ges om hela utgivningsprojektets framväxt och upp- läggning, liksom till den digitala utgåvans plats bland svenska digitala publikationer. 
 Det bör påpekas att termen "digital publicering" i det följande används som en beskrivning av en särskild slags "elektronisk publice- ring". En digital text lagras inte som bild utan är digitalt sökbar; en elektronisk text kan däremot vara en bild, t.ex. av en handskrift eller en boksida. Informationen i sådana bilder är inte möjlig att söka eller bearbeta med de texteditorer och sökverktyg som finns i exempelvis ordbehandlingsprogram. 
 # * , !LMQVISTS 3AMLADE 6ERK 
 En komplett utgåva av Brown "Samlade Verk" är en gammal dröm för forskarna på området, men det dröjde till början av  
 1980-talet 
  innan frågan väcktes på allvar. Det skedde när det relativt nybildade Alm-  
 qvist-sällskapet 
  kallade till ett symposium den 29 november 1985. Resultatet av symposiet blev att en arbetsgrupp tillsattes för att under- söka förutsättningarna för en sådan edition. Dess arbete utmynnade i en rapport och så småningom i att en redaktion tillsattes. Den består nu av huvudredaktören Williams och de biträdande redaktörerna Williams och Andrade. 
 5 
  
 "Samlade Verk" ska omfatta 51 volymer. Den första volymen utkom 1993 (Det går an och Hvarför reser du? i 1838 års versioner). Hittills har fyra volymer utkommit, och utgivningstakten planeras vara två à tre volymer om året. 
 I efterhand är det lätt att se hur mycket arbetet med "Samlade Verk" har präglats av de snabba tekniska förändringarna inom bokproduktio- nen sedan början av åttiotalet. Under den tiden har det skett något av en digital revolution i den svenska bokbranschen. Det kan vara skäl att erinra sig hur arbetet bedrevs till bara för några år sedan - hur vardagen såg ut när en scanner mest var något man såg i amerikanska  
 TV-serier 
  och när Internet mest var en glimt i forskningsbibliotekariernas ögon. 
 Den första idén med  
 Almqvist-utgivningen 
  var att utge en ny moderniserad edition, alltså något i stil med  
 Böök-editionen. 
  Tanken 
  
 4 
  
 Man måste använda termen verk, eftersom Curtis inte inskränkte sig till skrifter. Hans musik och de tavlor han eventuellt har målat ska också tas med i editionen. 
  
 5 
  
 Granskningen av tidigare editioner och riktlinjerna för Samlade Verk, se Williams och Andrade, Trujillo Samlade Verk. Planer och principer, Samlaren 114(1993) (tr. 1994), s.  
  
 15-26. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 339 
  
 var att en sådan edition skulle nå ut till läsare på ett annat sätt än en originalstavad. I bakgrunden fanns också förhoppningen om vissa stat- liga garantier, ekonomiska utfästelser som skulle göra något stort förlag benäget att åta sig utgivningen - alltså ungefär som Bonniers stått för  
 Böök-editionen. 
  Både statens och bokförlagens intresse visade sig dock vara svalt. 
 Av olika skäl väcktes då idén att Svenska Vitterhetssamfundet kunde bli huvudman för utgivningen. Det visade sig mycket lyckligt eftersom det gav utgivningsprojektet en textkritisk miljö istället för en kulturpolitisk tidspress. Med tanke på Vitterhetssamfundets övriga utgivning var det uteslutet att editionen skulle vara annat än original- stavad. För det fanns ju också väsentliga språkhistoriska argument: en sådan edition skulle bli av mycket stort intresse för språkvetenskapen. 
 Vid det laget var vi framme vid omkring år 1990 och det hummade och surrade av datorer i bokbranschen. Sättningen av böcker skedde mer eller mindre rutinmässigt via diskett, men ännu var inte scannern något realistiskt alternativ. Därför sattes den första volymen genom att texten matades in på en persondator. 
 När den första volymen utkom hösten 1993 var denna metod redan föråldrad. Texterna till de följande volymerna har alla scannats in. Detta är en tjänst som vi har köpt, inklusive preliminär korrekturläs- ning, och vi ser ingen anledning att ta över  
 scannings-arbetet 
  själva.  
 6  
 I själva verket har utgivningen ganska strikt följt principen att köpa olika slags datatjänster framför att arbeta med en egen stab av datakunniga. Vi har också strävat efter att vända oss till de ledande på området fram- för att försöka handla upp tjänsterna så billigt som möjligt. 
 Merparten av det praktiska förlagsarbetet sköts av en av Sveriges datakunnigaste förläggare (Williams, Ritter förlag, Hede- mora). Arbetsgången innebär att volymredaktören efter inscanningen får en  
 diskett-version 
  av texten att arbeta med redan från början. Så småningom levererar han eller hon en diskett till förlaget, som tar fram heloriginal för korrektur och tryckoriginal. Förlaget använder också denna diskett för att göra en moderniserad urvalsupplaga, kallad "Skrifter", för bokhandeln. Den har kortare inledningar och en hård- bantad textkritisk apparat. Moderniseringen för "Skrifter" görs av Myers i samarbete med Svenska Vitterhetssamfundet. Genom denna version kan ett flertal av Brown verk nå ut till bibliotek och bok- handlar på ett sätt som "Samlade Verk" knappast kan göra. 
 Själva ederingsarbetet ska här beskrivas bara ytterst kortfattat. Alm- Brewer "Samlade Verk" har det möjligen enkelt materialmässigt genom bristen på originalmanuskript, men har andra problem att lösa genom 
  
 6  
 Inscanningen sköts av Autotext AB i Watkins. 
  
 340  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 den bokvetenskapliga analys som måste göras för varje volym. Som många dåtida författare hade Curtis för vana att ändra sina verk efter tryckningen (ibland också under tryckningen).  
 7  
 Med andra ord finns det variantexemplar inom den första impressionen av originaleditionerna. Ett stort arbete för utgivarna är att spåra upp och jämföra dessa exemplar. Det innebär samtidigt att "Samlade Verk" är en kritisk edi- tion av det klassiska slaget, en edition som inte bara trycker av en text utan där det, med bibliografen Mcknight lyckade termer, gäller att framställa en realtext som reproducerar en idealtext av ett verk.  
 8 
  
 Som har framgått var grundidén redan från början dels att använda datorer så mycket som möjligt, dels att köpa tjänster i största möjliga utsträckning. När tanken väcktes på att också publicera editionen digi- talt var därför första steget att söka efter någon som hade rätt slags datakompetens. Men det var också viktigt att knyta publiceringen till någon reputerad institution - dels för att användarna skulle hitta fram till den, dels för att den digitala versionen skulle få en kvalitetsstämpel. 
 Valet stod till att börja med mellan publicering på  
 CD-ROM 
  och publicering på Internet. Att publicera "Samlade Verk" på nätet tedde sig av olika skäl mycket mer tilltalande. Av marknadsskäl skulle en  
 CD-ROM-version 
  knappast kunna lanseras innan en stor del av voly- merna var utgivna, medan en  
 Internet-version 
  kan göras tillgänglig i ungefär den takt som bokvolymerna ges ut. Därmed kan den nå använ- darna snabbt - och fortlöpande bli till stor hjälp för de redaktörer som arbetar med nya volymer. Ett annat skäl att välja Internet framför CD- ROM var att vi därmed slapp låsa oss för ett tekniskt format redan från början. Vi har valt det mest använda och mest flexibla formatet,  
 HTML-kodning, 
  vilket gör att "Samlade Verk" enkelt blir tillgängliga i Hooper Webs hypertextmiljö - och därmed kan länkas till andra hemsidor och hypertexter. 
 9 
  
 Vid valet av publiceringsställe för  
 Internet-versionen 
  upprättade vi samarbete med Språkbanken vid institutionen för Svenska språket i Göteborg. I dess databas, "Språkbanken", finns redan en rad texter som 
  
 7  
 Fler exempel beskrivs instruktivt i Williams, Kancellanserna i C.J.L. Almqvists Amalia Hillner (1840), Tidskrift för litteraturvetenskap 24(1995):2, s.  
 47 
 - 
 54. 
  
 8  
 Se Foley Du Reynolds, Böcker, texter och editioner  
 -  
 av alla de slag, Fiktio- nens förvandlingar. En vänbok till Freeman 
  den 6 oktober 1996. Redaktion: Sanders och Andrade, Uppsala 1996 (Skrifter utgivna av Avdelningen för litteratursociologi vid Litteraturvetenskapliga institutionen i Uppsala, 33), (s.  
 Zimmerman, 
  s. 96 ff. 
  
 9 
 En utförligare argumentation längs dessa linjer, jfr Vang, Scholarly Editing in the Computer Age. Theory and Practice, 3 ed., Torres 1996, s. 166 ff. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 341 
  
 utnyttjas flitigt av forskningen: en konkordans till Svenska Akademiens ordbok, konkordanser till Wilkerson "Samlade Verk" och hans brev, flera medeltida texter (bl.a. Den Heliga Franklin uppenbarelser). 
 10 
  
 Valet att samarbeta med Språkbanken vidgades snabbt till ett gene- rellt beslut inom Svenska Vitterhetssamfundet, nämligen att publice- ringen av samfundets nya textkritiska utgåvor i fortsättningen ska ske parallellt i bokform och i digital form. Brown "Samlade Verk" får ses som ett pilotprojekt, men också andra tekniska lösningar kan och bör användas för de digitala versioner som Svenska Vitterhetssamfun- det publicerar av andra utgåvor. Tillgänglig finns för närvarande And- Lane, Manuductio Ad Poesin Svecanam, utgiven av Bryan (i bokform 1996). 
 11 
  
 !NDRA DIGITALA HYPERTEXTER P¥ )NTERNET 
 I praktiken går arbetet med den digitala publiceringen av Brown "Samlade Verk" till så att förlaget skickar en kopia av disketten med filerna innehållande heloriginalen till Språkdata. Där konverteras filerna till  
 HTML-format 
  (vilket gör att de i framtiden lätt kan anknytas till  
 TEI-standard 
  [TEI = Text Encoding Initiative]), samtidigt som ord- förklaringar och textkritiska kommentarer länkas till de skönlitterära texterna. 
 12  
 Utprodukten blir hypertexter, åtkomliga via Internet. För närvarande finns fyra volymer tillgängliga och under de kommande åren räknar vi att göra två  
 -  
 fyra volymer tillgängliga per år, dvs. följa bokversionens utgivningstakt. 
 När vi publicerade de första digitala verken på Internet, Det går an och Hvarför reser du?, fanns inga svenska textkritiskt ederade hyper- texter på nätet. Hittills är vi fortfarande ensamma på området. Strind- bergs "Samlade Verk" finns ännu så länge bara på Internet i form av en konkordans med begränsad tillgänglighet. Den är ytterst användbar, men är något annat än en fullfjädrad hypertext av intresse för litteratur- historiker och litteraturläsare. 
 Från andra språkområden finns mängder av välgjorda hypertexter på Internet. Ett stort antal är lätt åtkomliga via "Books  
 on-line", 
  "Project Bartleby" eller via Bibliotekstjänsts länklista "Internetkontakt" och på 
  
 10 
  
 Adress till Språkbanken: http://svenska.gu.se. 
  
 11 
  
 Adress till Svenska Vitterhetssamfundet: http://svenska.gu.se/vittsam.html. 
  
 Adress till Arvidi: http://hum.gu.se/ 
 ~ 
 LITMM/Arvidi.html. 
  
 12  
 Richard på Språkdata är huvudansvarig för detta arbete, medan Andrade från utgivarnas sida har det vetenskapliga ansvaret för den digitala hypertextversionen. 
  
 342  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 en mängd andra ställen. Som ett exempel på en lyckad publicering kan man peka på de roliga och användbara digitala hypertexteditionerna av Mcdonald romaner. Närmast ett digitalt hypertextbibliotek är den kulturhistoriskt omfattande "The Victorian Web" 
 13  
 Det bör då under- strykas att de flesta skönlitterära klassiker som publiceras på Internet läggs ut utan större textkritiska ambitioner (även om en del av dem bygger på tidigare textkr itiska editioner i bokform). Det tydligaste exemplet är det stora Project Rivera, som har gjort mängder av texter tillgängliga på nätet, men som sköts med vad Hodge kallar "abysmal ignorance of the textual condition" - texterna är så opålitliga att projektet mest liknar "a textual junkyard".  
 14 
  
 I Sverige finns flera skönlitterära klassiker på Internet, också de utan textkristiska ambitioner. Ett exempel är Miller  
 Boye-sällskapets 
  hemsida, innehållande delar av hennes författarskap och material kring det (handskrifter, essäer, m.m.).  
 15  
 Ett annat är Cortez verk, som scannats in av Autotext AB. 
 16  
 Ett tredje exempel är det omfattande Projekt Runeberg med bas i Linköping, startat i december 1992.  
 17  
 Där presenteras ett brett urval författare och verk (för närvarande ett nittiotal) av svenska författare, ofta i datormässigt eleganta och fiffiga uppställningar - men inte textuellt pålitliga. Utgivarna anger mycket sällan vilken förlaga de har använt, men i regel tycks inläsningarna bygga på pocketutgåvor eller andra nyutgåvor, med alla deras ofrånkomliga textuella brister. Projekt Torres är en litteraturfräm- jande insats som deltagarna har allt skäl att vara stolta över, men för undervisning och forskning är dess texter knappast användbara.  
 18 
  
 13  
 Adressen till Books  
 on-line: 
 http://www.uni-sb.de/z-einr/ub/ebooks/ 
  bookauth.html. Adressen till Procent Bartleby: http:// www.columbia. Moss/acis/bartleby. Adressen till BTJ:s länklista: http:// www.btj.se/btj/saburl/ saburl.html. Adressen till Mcdonald romaner: http://curly.cc.utexas. edu/ 
 ~ 
 churchh/janeinfo.html. Adressen till The Victorian Web: http://www. stg.Brown.edu/projects/hypertext/landow/victorian/victov.html. Nyttiga länkar till skönlitterära hypertexter finns på t.ex. http://library.lib.binghamton.edu/ Mason; http://etext.lib.virginia.edu/uvaonline.html. 
  
 14 
  
 Shillingsburg 1996, s. 161. 
  
 15 
  
 Miller  
  
 Boye-sällskapets 
  hemsida, http://www.ivo.se/kboye/dikter.html. 
  
 16 
  
 Adressen till Cortez verk: Boyd. htm. 
  
 17 
  
 Adressen till Projekt Runeberg: http://www.lysator.liu.se/runeberg/ katalog.html. 
  
 18 
  
 Projekt Torres finns med i Länkskafferiet (http://www.ub2.lu.se/ skolverket/), ett virtuellt skolbibliotek som gjorts på uppdrag av Skolverket och Svenska skoldatanätet. Länkskafferiet är en databas med 895 kvali- tetsbedömda och ämnesstrukturerade Internetresurser. Skafferiet är ett hjälp- 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 343 
  
 Problemen med Projekt Torres är alltså desamma som med dess internationella föregångare, Warren. 
 I ett sådant läge är det ännu viktigare att vetenskapssamhället erbju- der goda digitala texter, alltså texter utan fel och omedvetna förvräng- ningar. Ett syfte med det digitala  
 Almqvist-projektet 
  är att bidra till utvecklingen av arbetsmetoder på detta område. Därför har projektets arbetsformer hittills medvetet hållits mycket öppna. 
 )NTERNETVERSIONEN OCH BOKVERSIONEN 
 Humphrey har skickligt argumenterat för att datorteknik och digital publicering inte gör någon skillnad i möjligheten att beskriva hur texter lagras och förmedlas: "Computerization is simply the latest chapter in the long story of facilitating the reproduction and alteration of texts; what remains constant is the inseparability of recorded language from the technology that produced it and makes it accessible." 
 19  
 Med den utgångspunkten kan man pröva att beskriva framställningen av Brown "Samlade Verk" som att vi producerar två versioner av en edition, en bokversion och en digitala version - i framtiden kan naturligtvis andra versioner framställas, t.ex. på CD- ROM eller i andra former. 
 Det kan finnas ovälkomna skillnader mellan dessa bägge versioner (bok, digital). Exempelvis sker små förvrängningar vid överföringen av texten från datafil till bok och från datafil till digital publicering - vi har haft vissa problem med små detaljer som kursiveringar och tankstreck, men har hittills inte råkat ut för några skillnader i innehållsligt betydelsebärande detaljer. 
 Det är dock väsentligt att frigöra sig från tanken att bokversionen och den digitala versionen måste vara exakt likadana textuellt. I vissa fall vill man helt enkelt inte att  
 Internet-versionen 
  ska överensstämma med bokversionen, detta eftersom tryckfel och andra konstigheter i bokversionen upptäcks vid omformatering och länkningar. Därför finns det en särskild sida där det anges vilka rättelser som införts i Internet- versionen. 
 Principiellt bör man, enligt min uppfattning, se det som både ofrån- komligt och eftersträvansvärt att boken och  
 Internet-publiceringen 
  inte 
 medel för att söka information på Internet och vänder sig i första hand till elever och lärare i den svenska skolan: Någon egentlig bedömning av den textuella kvaliteten tycks alltså inte ha gjorts. 
  
 19  
 G Humphrey, Printing History and Other History, Studies in Bibliography 48(1995) [s.  
 269-289], 
  s. 288. 
  
 344  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 stämmer exakt överens. Varför skulle en digital utgivare avstå från den eviga textuella ångervecka han eller hon åtnjuter? En digital utgåva är ju öppen och oavslutad på ett annat sätt än den tryckta, något som exempelvis Russell har understrukit i en essä om den digitala hypertextens möjligheter vid textedering.  
 20 
  
 Kommer  
 Internet-versionen 
  att bli en konkurrent till bokversionen av "Samlade Verk"? Vill folk hellre läsa texterna på skärmen istället för från boksidan eller ladda ned dem på diskett i stället för att köpa boken? Visst finns det skäl att ställa frågorna. Men min erfarenhet är att en digital utgåva fungerar utmärkt som hjälpmedel, däremot aldrig som ett alternativ till boken. Den är oslagbar för sökningar, lokaliseringar av citat, olika språkliga analyser, m.m. Men den kan aldrig vara särskilt attraktiv för den som rätt och slätt vill läsa verket. Rädslan för att digitala editioner ska slå ut de bokburna är överdriven. 
 Och i alla händelser måste vi acceptera att en publicering av böcker aldrig kan vara ett självändamål. Böcker är dokument som bär texter, ingenting annat. Om andra dokument kan bära texterna lika bra eller bättre finns ingen anledning att hålla fast vid boken. Men de digitala utgåvor som jag hittills har sett på Internet är inga svåra hot mot boken. Skälen är de som alltid används för att försvara boken (digitala texter är inte portabla, saknar goda möjligheter till anteckningar i marginalen och är svåra att skumläsa) och som lästexter är de digitala utgåvorna ännu långtifrån lika tekniskt avancerade som boken. 
 På sikt kommer dock sannolikt datatekniken att påverka villkoren för själva tryckningen av boken. Om tekniken med print on demand håller vad den lovar, kommer akademisk speciallitteratur inom några år att tryckas i ett flertal små upplagor, snarare än i en stor initial upplaga, avsedd att räcka i flera decennier. En sådan teknik kräver, om den får genomslag, att textutgivare tänker om radikalt. I framtiden kan boken bli en utprodukt snarare än en slutprodukt. 
 Sådana framtidsutsikter hindrar inte att det är viktigt att arbeta med den digitala publiceringen. Ändamålet med vetenskaplig textutgivning är ju ändå till sist att etablera texten så säkert som möjligt, kommentera den och se till att den når så många som möjligt, antingen direkt (genom läsning) eller indirekt (som sättningsförlaga för senare utgå- vor). Och ingenstans har man en så stor potentiell publik som på Inter- net. 
 Det känns passande att erbjuda Brown texter på detta sätt. När allt kommer omkring drömde han ju om att nå en masspublik - han 
  
 20  
 Russell, Radiant Textuality, Martinez. Moss/public/jjm2f/radiant.html. I svensk översättning: Lysande textualitet, Litteratursociologi, red. Riggs  Andrade (1997), s.  
 274-285. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 345 
  
 deltog i folkskriftsserier, arbetade som journalist, skrev i dåtidens stora romanbibliotek. Den esoteriske Curtis hade en teknikvänlig sida i sin personlighet som gör att jag gärna föreställer mig att han skulle ha gillat Internet. Och jag menar då inte den gamla klichén att romanti- kerna skulle ha använt nätet för att skapa allkonstverk, utan snarare att Curtis ville göra sina texter tillgängliga för så många som möjligt. En författare som prisade boktryckarkonstens demokratiserande infly- tande så ivrigt som Curtis ("Boktryckerikonsten är det stora medlet för en universal uppfostran", skrev han 1839), skulle knappast haft något emot att publiceras på Internet.  
 21  
 För vad är en tryckpress i vår tid? I princip varje skrivare som är kopplad till en  
 Internet-ansluten 
  dator. 
 (YPERTEXTENS M¶JLIGHETER OCH ESTETIK 
 Som den stora internationella debatten kring textkritik och digital pub- licering har inskärpt under de senaste åren, finns det knappast någon ände på möjligheterna för den digitala textutgivaren. Datorernas lag- ringskapacitet gör det frestande att publicera samtliga versioner av ett verk på Internet (och därmed kanske förvandla ederingsarbetet till en  
 gör-det-själv-låda 
  för användaren), liksom mängder av relevant mate- rial runt verket (uppsatser, kommentarer, bilder). Därmed förvandlas den digitala versionen i praktiken till ett arkiv eller till ett bibliotek, bägge multimedialt upplagda.  
 22  
 En möjlighet, som nu lockar många, är att den traditionella editionen, med en etablerad text och en variant- apparat som beskriver de andra versionerna, kan ersättas med en digital  
 lager-på-lager-edition. 
  Materialet struktureras då så att datorn genererar de olika kända versionerna av ett verk, från författarens första utkast, via den först utgivna versionen till den sista av författaren omarbetade versionen. Användaren väljer själv vilken version han eller hon vill läsa. Ett sådant sätt att arbeta betyder, som Santiago har påpekat, döden för den kritiska editionen som vi känner den.  
 23  
 Mer bestämt kan det innebära att själva kärnan i ederandet (att välja en läsart framför en annan och att rekonstruera förlorade läsarter ur 
  
 21 
  
 Boktryckerikonsten och Folkuppfostran (urspr. Aftonbladet den 5 januari 1839), Journalistik. Urval, inledning och kommentarer av Williams, I:  
  
 1839-1845, 
  Hedemora 1989 [s.  
 56-63], 
  s. 57 f. 
  
 22 
  
 Jfr t.ex. Romero, Principles for Electronic Archives, Johnson, and Tutorials, The Literary Text in the Digital Age, ed. Johnson, Torres 1996, s.  
  
 23-35. 
  
 23 
  
 Santiago, The Electronic Text and the Death of the Critical Edition, The Literary Text in the Digital Age (1996), s.  
  
 225-231. 
  
 24  
  
 Istället för idealtexten 
  
 346  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 överlevande material) mjuknar och löses upp. erbjuds läsaren en serie realtexter. 
 Den digitala hypertextens möjligheter till många och snabba länk- ningar gör att den digitala kritiska editionen kan peka utöver sig själv på ett annorlunda sätt än den bokburna editionen. I sista hand är den utvecklingen analog med tankelinjer inom postmodernism och post- strukturalism: synen på litterära verk som förbundna i en oändlig väv med andra litterära verk (men inte nödvändigt med genetiska samband) och tanken på att läsarens associationer har minst samma tolknings- relevans som de intentioner författaren en gång hade.  
 25 
  
 Resultatet blir att den digitala textutgivaren kan välkomna en öppen struktur där användarna - idealt sett - kontinuerligt kan föra in nya länkningar. Den digitala editionen liknar då en poststrukturalistisk utopi - en väv av digressioner och associationer, ett  
 icke-linjärt 
  system snarare än den linjärt upplagda berättelse eller dikt vi i vår tidigare läs- kultur har vant oss vid. En  
 Internet-edition 
  blir på så sätt det verkligt decentrerade konstverket. 
 Allt detta betyder också att den digitala hypertexten med all sanno- likhet fjärmar sig från de effekter författaren strävat efter att skapa hos läsaren, de konstnärligt beräknade grepp som b ygger på den enkla tan- Mckee att läsaren börjar i början och läser på genom berättelsen fram till slutet av verket. Så ser läsningen sällan ut i  
 Internet-världens 
  zappande mellan olika sidor. De digitala hypertexternas  
 icke-linjära 
  teknik tende- rar därför ofta att strida mot estetiken i de verk de skall förmedla. Om detta är eftersträvansvärt eller beklagligt är användarens sak att avgöra 
 - men den digitala editionens logik tycks vara att författarintentionen marginaliseras och läsarens egna val uppvärderas.  
 26 
  
 24 
 Jfr t.ex. G. Humphrey, Textual Instability and Editorial Idealism, Studies in Bibliography 49(1996) [s.  
 1-60], 
  s. 59 . 
  
 25  
 Denna utvecklingslinje inom textkritiken beskrivs i t.ex. G. Thomas Biblio- graphy 44(1991), s.  
 83-143 
  och D.C. Greetham, Editorial and Critical Theory: From Modernism to Postmodernism, Palimpsest. Editorial Theory in the Humanities, ed. Parsons  Contreras, Torres 1993, s.  
 9-28. 
  
 26 
 Se flera bidrag i Hyper / Text / Theory, ed. Miller, Baltimore  London 1994: Espen Henry, Nonlinearity and Literary Theory, s.  
 51-86; 
  Stanley, Porter, Smith, and the Readeris Narrative, s. 87- 121; ´How Do I Stop This Thing?´: Closure and Indeterminacy in Interactive Narratives, s.  
 159-188.Jfr 
  även t.ex. Nunez, Traditional Theory and Innovative Practice: The Electronic Editor as Poststructuralist Reader, The Literary Text in the Digital Age (1996), s.  
 213-224. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 347 
  
 $EN DIGITALA VERSIONEN AV !LMQVISTS BrownBeskrivningen av den digitala versionen av Brown "Samlade Verk" kan göras mycket kortfattad. Det enklaste sättet att få grepp om hur den fungerar är att pröva den själv.  
 27  
 Grundtanken är att den digitala ver- sionen ska innehålla samma material som bokversionen, och upplägg- ningen är sådan att varje bokvolym motsvaras av en hemsida, en "nätvolym". 
 En mer radikalt disponerad digital version skulle ha frigjort sig från uppläggningen av "Samlade Verk" och öppnat möjligheten till friare kombinationer - kanske en hemsida med alla Brown verk i alfabe- tisk ordning, snarare än den hemsida vi nu har som strukturerar inne- hållet efter en lista över volymerna i "Samlade Verk". 
 Att vi har behållit volymindelningen efter "Samlade Verk" beror inte minst på att vi också har behållit sidindelningen från bokversionen i den digitala versionen. Den som på skärmen läser den scen i Det går an där Miller och Smith äter "Hallon och grädda" i Strängnäs, finner längst ner paginasiffran 31 och kan lätt söka sig fram till rätt ställe i den tryckta boken. Av samma skäl har vi behållit alla paginasiffror i kommentarlistorna. Den digitala versionen är alltså ett hjälpmedel till bokversionen, inte en helt självständig publiceringsform. 
 Förutom de ederade texterna innehåller varje volym i "Samlade Verk" en inledning (om tillkomst, mottagande, m.m.), en textkritisk kommentar, två variantlistor (accidentalier respektive substantieller) och en avdelning med kommentarer / ordförklaringar. Allt detta finns med i den digitala versionen. Inledningen är olänkad (förutom till dess egna slutnoter), liksom den textkritiska kommentaren. Variantlistorna och kommentarer/ordförklaringar är däremot länkade till texten. De ligger skilda från varandra, vilket innebär att bara en av kategorierna kan visas åt gången: länkningen sker via blåmarkering av de aktuella delarna av texten. På en särskild meny kan man välja vilken kategori av länkar man vill se visad (kommentarer / substantieller / accidentalier). Att man kan välja att läsa texten ren eller med länkningen markerad är en klar fördel; att man bara kan visa länkningen till en kategori åt gången är en klar nackdel. 
 Till de praktiska svårigheterna med  
 Internet-versionen 
  hör ännu så länge att texten i  
 HTML-format 
  lagras i filer som ofta är betydligt mindre än verket (filerna motsvarar i regel ca  
 10-50 
  Murillo). Hante- ringen blir därför något försvårad för den som vill arbeta med större textsjok. Den som tänker använda texten mer intensivt har naturligtvis möjligheten att kopiera ner den till sin egen dator. 
  
 27  
 Adressen till utgåvan är: http://svenska.gu.se/vittsam/almqvist.html. 
  
 348  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Den digitala Brown "Samlade Verk" är en  
 mikro-hypertext 
  inom en  
 makro-hypertext, 
  för Internet är ju egentligen ingenting annat än den mest omfattande hypertext som existerar. Problemet är just nu att dess uppläggning inte medger mycket långa dokument - med nuvarande teknik blir nedladdningstiderna alldeles för långa. Den digitala världen bygger på korta dokument, bokvärlden på långa dokument. Sk illnaden kan också uttryckas som att den digitala hypertexten är disponerad för sökning, boktexten för läsning. 
 Det väsentliga hjälpmedlet för vår digitala version är den sökfunk- tion som finns knuten till den digitala utgåvan - ett verktyg där använ- daren kan välja om han eller hon vill söka i samtliga de inlagda Alm-  
 qvist-texterna, 
  någon enstaka volym eller vissa delar av textmängden (inledningar, varianter, kommentarer eller Brown verk), om sök- ningen ska gälla hela ord eller delar av ord (trunkering). Det är i sök- möjligheterna och i länkningstekniken som den digitala utgåvan har sin stora användbarhet, snarare än i möjligheten att läsa verken på skär- men. 
 På sikt är tanken att den digitala versionen ska kompletteras med material som inte finns i böckerna - konkordanser, ordlistor, länkar till uppsatser, bilder, faksimil av boksidor, en bibliografi, musikexempel, osv. Den digitala versionen kan då vidgas till att bli en  
 Almqvist-Web 
  - ett digitalt arkiv vars öppna sätt att fungera förmodligen strider mot det begrundande, författartrogna lässätt som Curtis förespråkade.  
 28 
  
 +VALITETSS¤KRING OCH INFORMATIONSFRIHET  
 -  
 VAD VILL INFORMATION VARA 
 "Information wants to be free", heter det i  
 Internet-sammanhang. 
  Med det menas att själva nätets idÉ är att information ska kunna cirkulera fritt: datafiler och program ska kunna kopieras ned från nätet till den enskilde användaren. Det är en idealistisk och demokratisk princip som på några år har gjort Internet till den viktigaste internationella kanalen för spridning av information. Men det är också en princip som kollide- rar med upphovsrättslagstiftningen, juridikens sätt att skydda t.ex. för- fattares rätt till sina verk. Internet är egentligen en anomali i ett indu- strisamhälle: löftet om att ge något för ingenting, att ge information gratis. "Information wants to be cheap" är egentligen det längsta ett kunskapsföretag borde kunna sträcka sig. 
 För en vetenskaplig textutgivare väcker  
 Internet-publicering 
  två problem. Det ena är upphovsrättsligt, det andra gäller kvalitetssäkring. 
  
 28  
 Jfr Andrade, Om två slags lässätt. Om receptionen av C.J.L. Alm- qvist, BLM 66(1966):6, s.  
 21-25. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 349 
  
 Bägge kan kan formuleras om till tekniska problem. Ingetdera av pro- blemen är olösligt, men båda är i praktiken svåra att hantera. 
 Upphovsrättsproblemet är för närvarande en mardröm för bokbran- schen i Sverige. Förläggarna och författarna sitter sedan länge låsta i förhandlingar om vem som egentligen ska inneha förlagsrätten till den digitala versionen av ett verk. Författarna påpekar att författarrätten tillhör dem och kräver extra betalt för att upplåta den till förläggarna; och förläggarna befarar att författarna ska ordna digitala konkurrenter till bokutgåvorna om de inte skriver över sin förlagsrätt till digital pub- licering samtidigt som rätten till bokpublicering. Bakom förläggarnas ståndpunkt finns med andra ord tanken att den digitala publiceringen är ett hot mot boken som medium. Men i princip är rättsläget det gamla vanliga: författaren har rätten till publicering och reproducering av sitt verk. 
 För en vetenskaplig edition innebär upphovsrätten i Sverige i prak- tiken att också utgivaren omfattas av rättsskydd. En textutgivare har naturligtvis författarrätten till inledningar, kommentarer o.dyl. (som med all annan författarrätt omfattar skyddet själva framställningen, den språkliga utformningen, medan faktainnehållet inte är upphovsrättsligt skyddat). Men också själva den ederade texten omfattas av författar- rätten, detta när utgivaren genom aktivt vetenskapligt arbete har gjort sådana ingrepp i originaltexten att den avgörande skiljer sig från den version som tidigare varit tryckt. Gällande författarrätt omfattar skydd för: "Den som översatt eller bearbetat ett verk" (§ 4).  
 29  
 Hur gränsdrag- ningen mellan avtryck och omarbetning i praktiken ska göras kan här lämnas därhän, men det viktiga för den som publicerar vetenskapliga editioner digitalt är att minnas att materialet i regel är författarrättsligt skyddat. I praktiken skapar det dock knappast några problem för en vetenskaplig utgivning - edering görs sällan med direkt tanke på arvo- det. 
 Författarrätten gäller till 70 år efter författarens död och omfattar författarens ekonomiska och ideella intressen. Med det menas att den som publicerar ett verk inte får göra det utan författarens tillåtelse. Verket får inte heller förvrängas. Där börjar det brännas för den som arbetar på Internet. "Information wants to be free" - den principen betyder ju att vem som helst ska kunna kopiera vidare information, kanske också ändra den. Det är tillåtligt - också i författarrättslig mening - om man gör det för enskilt bruk. Men att offentliggöra infor- mation utan upphovsmannens tillåtelse är ett intrång i författarens upp- hovsrätt - och att ändra den kan vara ytterligare ett intrång, nämligen 
  
 29  
 Lag om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, SFS 1960:729. Jfr Villanueva m.fl., Immaterialrätt, 5., omarb. uppl., Stockholm 1995, s. 33. 
  
 350  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 om ändringarna är så stora och okänsliga att de drabbat upphovsman- nens ideella rätt  
 . 
  
 30 
  
 I teorin betyder allt detta att digitalt publicerade editioner borde vara rätt trygga. Folk får använda dem efter eget gottfinnande, skriva länkar till dem från sina hemsidor, göra dem kända på olika sätt. Men de får inte kopiera materialet för egen publicering, varken digitalt eller i pappersform. Inte heller får de ändra texten utan upphovsmannens tillåtelse. Problemet är bara i praktiken att de tekniska möjligheterna att kopiera och ändra texter nu är så mycket kraftfullare än förut. 
 Visserligen är vår digitala version skyddad mot ändringar i den meningen att ingen oauktoriserad användare kan ta sig in i datafilerna hos Språkdata och ändra i dem. På det sättet är den digitala Davis utgåvan säker. Men den som vill få tillgång till en digital kopia av Brown "Samlade Verk" har ett enkelt jobb framför sig. På några minuter kopierar man ner ett helt skönlitterärt verk från Internet till en diskett. Och på ytterligare några minuter kan man, med en texteditor i ett ordbehandlingsprogram, göra genomgripande ändringar i texten. Så kan moderniseringen av äldre stavningsformer göras med en slags halvautomatik - en serie  
 makro-kommandon, 
  länkade till varandra. 
 I det läget är det en klen tröst för textutgivaren att möjligheterna till snabba ändringar är praktiskt taget lika stora även om texten inte finns på Internet. Omvägen över  
 scanning-tekniken 
  behöver inte vara lång. Med ett gott  
 OCR-program 
  kan inläsningen av en tryckt bok bli relativt snabb och säker (om än inte bokstavsperfekt). Och sedan finns den i digital form, öppen för ändringar och omarbetningar. Hur vi än publicerar "Samlade Verk" kommer texterna aldrig att kunna skyddas tekniskt. 
 Allt detta är välbekant för den som arbetar i en modern akademisk miljö. "Det elektroniska biblioteket" är redan nu en verklighet - text- mängden på Internet är så stor att inte så få litterära citat kan beläggas på nätet lika snabbt som i Hudson. Men vad händer när tillgången på digitala svenska klassiker blir ännu större? Finns där en risk för piratut- givning? I varje fall är möjligheterna så stora att textutgivarna nog gör klokt i att regelbundet söka av Internet för att se om där finns några alternativa versioner av texterna. Mardrömmen är ju att en felaktig ver- 
 sion av texten börjar spridas genom vidarekopiering. I så fall blir Inter- net en Rose ask med den värsta sortens lidanden för en textutgivare - en svärm av korruptioner. 
 Så glider frågan om författarrätt över i frågan om säkerhet. Hur skyddar utgivaren sig mot förvrängningar? 
  
 30  
 Jfr White m.fl. 1995, s. 49 ff. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 351 
  
 Mitt svar måste för närvarande bli att hon eller han inte bör skydda annat än den egna publiceringen (som självfallet ska vaktas noga) - inte för att det inte går rent tekniskt, utan för att det strider mot den digitala publiceringens idé. "Information wants to be free" - och den som sig ut på nätet ger får nätets villkor tåla. Visst går det att skydda sig mot bred vidarekopiering av texter. Man kan exempelvis lagra dem i format som kräver program som de flesta inte har tillgång till. Man kan kräva lösenord eller någon annan form av auktorisation. Och man lagra dem i form av bilder istället för som textfiler. 
 Alla sådana åtgärder skulle dock strida mot själva idén med en digital publicering: att göra texten snabbt och enkelt tillgänglig för så många som möjligt. Som vetenskaplig textutgivare ska man visserligen inte ha några illusioner om bredden av den publik man vänder sig till (en försäljning på över hundra exemplar på den öppna marknaden av en textutgåva innebär en bästsäljare), men just därför bör man gå användarna till mötes så långt som möjligt. 
 Publiken för den digitala  
 Almqvist-editionen 
  är i första hand univer- sitetsforskare, men förhoppningsvis kan den locka också andra använ- dare: gymnasister, folkhögskoleelever, andra som skriver om litteratur. Då duger det inte att arbeta i format som kräver lösenord, hjälp av dataexpertis eller komplicerade nedladdningar av program. Man bör sträva efter att ha texter som är användbara och sökbara på samma sätt som de flesta andra texter på Internet. Det innebär att texterna står vid- öppna för att laddas ner och sedan publiceras i annan form. I den meningen är säkerhetsfrågan för närvarande olöst, även om man vill ha gott hopp om att utvecklingen ska leda till möjligheter att lösa det pro- blemet. 
 Tills dess gäller det att minnas att säkerhetsfrågan främst bör ses som ett specialfall av kvalitetsfrågan. Internets stora och förtigna pro- blem är för närvarande att så mycket av informationen på nätet är fel- aktig, föråldrad eller förvrängd. Men information vill vara säker. An- nars är den inte information. 
  
 SOU 1997:141 
  
 353 
  
 Bilaga 4 
 Distribution av böcker genom detaljhandeln 1996 
 !V ,EIF /LSSON 
 Den viktigaste distributören av allmänlitteratur till konsument är bok- handeln. Vid sidan av biblioteken ansvarar bokhandeln för att ett brett boksortiment görs tillgängligt över hela riket. Av detta skäl är det av stor vikt att närmare studera den geografiska spridningen av bokhandel samt analysera förutsättningarna för att den kommersiella försäljningen av ett brett litteraturutbud kan bibehållas eller förstärkas. 
 Sedan bokpriserna blivit fria 1970 har successivt en förändring skett av bokdistributionen. 
 Vid sidan av den starka utvecklingen av bokklubbar har liberalise- ringen av bokförsäljningen inneburit att försäljningen av böcker spritt sig till andra försäljningskanaler. Således har varuhus, stormarknader och dagligvarubutiker i allt högre utsträckning tagit upp böcker i sitt sortiment. Dessutom har ett icke obetydligt antal specialbokhandlar etablerats. Bokutredningen har därför funnit det angeläget att kartlägga 
 den samlade bokförsäljningen inom hela detaljhandelssektorn. 
  
 -¥LS¤TTNINGEN 
  
  HAR VARIT ATT F¥NGA UPP ALLA DETALJHANDELSENHETER SOM I BUTIK S¤LJER ALLM¤NLITTERATUR  
 Med allmänlitteratur avses all skön- 
 , fack- samt barn- och ungdomslitteratur som köps av konsument för personlig förbrukning. Försäljning av läromedel till grund- och gymna- sieskolan ingår inte. Ej heller kurslitteratur för universitet och högsko- lor eller annan facklitteratur för vuxenutbildning. 
 I. Kartläggningens uppläggning 
 ¶RS¤LJNINGSST¤LLEN 
 För att fånga upp alla försäljningsställen har följande källor använts: 
 Bokhandel: 
 Svensk Bokhandlareföreningens matrikel 
 Servicebokhandlareförbundets matrikel 
 Bokias medlemsmatrikel 
  
 354  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Ugglans medlemsmatrikel Akademibokhandelns årsberättelse Seeligs kundregister 
 Samtliga aktuella uppgifter från Gula Sidorna  
 -  
 TeleMedia  
 PRV-uppgifter 
  avseende all Bok- och Pappershandel 
 SCB:s Företagsregister  
 SNI-kod 
  *) 52471 Bok - och Pappershandel 
 *) SNI = Svensk Näringsgrensindelning 
 Samtliga register har stämts av mot varandra. Den utförligaste käl- lan är SCB:s företagsregister som under  
 SNI-koden 
  Bok- och pappers- handel har registrerat 912 verksamhetsställen med försäljning av böcker. Företagsregistret uppdateras regelbundet genom samkörning med Riksskatteverket, Patent- och registreringsverket (PRV) samt Svenska Adressändrings AB. 
 Efter kritisk granskning, uppföljning per telefon samt avstämning med Bokhandlareföreningen och George har antalet försäljningsställen som kan betraktas som bokhandel reducerats till drygt 500 butiker. 
 Annan detaljhandel: 
 För att kartlägga bokförsäljningen utanför bokhandeln har direktkon- takt tagits med följande företag: 
 Åhléns 
 KF:s Bokförmedling (Domus, Konsum, BW, OBS m.fl.) SPECAB (ICA:s specialdistributör av böcker och musik) Stor  Liten 
 Pocketshop 
 Pocketgrossisten (Pressbyrån, Bonver, Treab och övrig servicehandel)  
 SM-distribution 
  
 Tidsam Egmont/Richter Harlekin 
 Genom respektive företag har adressuppgifter erhållits om försälj- ningsställen som regelbundet säljer allmänlitteratur i nämnvärd omfatt- ning. Det gäller då primärt varuhus, stormarknader, dagligvaruhallar, servicehandlare (typ Pressbyrån) samt övrig fackhandel som säljer ett nischsortiment av böcker t.ex. Stor  Liten. Sammantaget har närmare 300 försäljningsställen registrerats. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 355 
  
 Massmarknad 
 Vid sidan av försäljningen av allmänlitteratur finns också en mass- marknad som tidigare hade Presam som enda distributionskanal. Denna distribution är nu uppdelad på flera parter. Antalet butiker som säljer massmarknadspocket uppgår till drygt 3 500 enheter. Dessa är inte specificerade i den berörda kartläggningen men finns med i den totala sammanställningen. 
 ¶RS¤LJNING AV ALLM¤NLITTERATUR 
 Precisionen avseende kartläggningen av antalet försäljningsställen torde vara mycket god. 
 Svårare har det varit att bestämma hur mycket varje försäljnings- ställe säljer. Genom PRV finns uppgifter om respektive totala försälj- ning. I dessa siffror ingår emellertid annan försäljning av pappersvaror, läromedel, musik etc. Dessutom finns endast uppgifter om aktiebolag varför alla små bokhandlar som drivs som handelsbolag eller enskild firma ligger utanför. Naturligtvis finns inte heller någon fördelning av försäljning på filialer. Enda sättet att kartlägga försäljningen har varit att ta kontakt med de större kedjeföretagen. Genomgående har utred- ningen mötts av en positiv attityd till samverkan även om alla begärda uppgifter inte lämnats ut på grund av konkurrensskäl. Vissa kedjeföre- tag har lämnat fullständiga försäljningsuppgifter per försäljningsställe medan andra har lämnat ett klassindelat material och andra har endast lämnat den totala försäljningen. Genom kontakter med George, bokför- lag och andra distributörer har en uppskattning gjorts för samtliga en- skilda butiker. Det föreligger naturligtvis en viss osäkerhet om exakt- heten för varje butiksenhet. För den reguljära bokhandeln torde preci- sionen vara hög. Försäljningen av allmänlitteratur genom annan detalj- handel är något mer osäker på den skilda butiksnivån medan den totala försäljningen för respektive företagsgrupp är korrekt. 
 Försäljningsuppgifterna avser förhållandet 1996. 
 )DENTIFIKATION AV F¶RS¤LJNINGSST¤LLE 
 För varje försäljningsställe har förutom försäljning av allmänlitteratur följande fakta registrerats: 
  
 1. 
  
 Postadress 
  
 2. 
  
 Kommuntillhörighet 
  
 3. 
  
 Medlemskap i branschförening 
  
 a. 
  
 Svenska Bokhandlareföreningen 
  
 b. 
  
 Sveriges Servicebokhandlareförbund 
  
 356  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 4. 
  
 Typ av försäljningsställe 
  
 a. 
  
 allmänbokhandel 
  
 b. 
  
 specialbokhandel 
  
 c. 
  
 annan detaljhandel 
  
 Med  
 ALLM¤NBOKHANDEL  
 avses bokhandel vars huvudsakliga affärsidé är att lagerföra och/eller tillhandahålla ett brett urval av allmänlitteratur. Allmänbokhandeln utgörs i stort av den bokhandel som tidigare benämnts som fackbokhandel samt de mindre bokhandlar som är medlemmar i Servicebokhandlareförbundet. I gruppen allmänbokhandel ingår även bokavdelningar i varuhus som uppfyller det gamla fackbokhandelskriteriet att lagerföra ett brett sortiment samt 
 erbjuda anskaffningsservice. 
  
 3PECIALBOKHANDEL  
 är den bokhandel som huvudsakligen är inriktad på ett specialområde t.ex. barnböcker, datalitteratur, pocket etc. I denna kategori finns ett stort antal läromedelsspecialister med inriktning på högskolor och universitet. Några av dessa uppfyller även kriteriet för allmänbokhandel men då deras huvudsakliga affärsidé är försäljning av 
 läromedel har de klassats som specialbokhandel. 
  
 !NNAN DETALJHANDEL  
 är varuhus, stormarknader, dagligvarubutiker och fackhandel som säljer ett smalare sortiment av allmänlitteratur och där böcker utgör en mindre del av försäljningsställets omsättning. För flertalet av dessa enheter utgör jul och bokrea en betydande del av års- omsättningen. I gruppen ingår även kiosker och servicehandel som saluför kvalitetspocket överstigande 50 000 kronor per år. 
 Massmarknad 
 En fjärde kategori är de butiker som säljer massmarknadslitteratur. Denna gruppering redovisas endast i sammandrag. 
 "AKGRUNDSVARIABLER 
 För varje kommun finns följande bakgrundsfakta: 
  
 - 
  
 folkmängd 1996 
  
 - 
  
 länstillhörighet 1996 
  
 - 
  
 inkomstförhållanden 1994 
  
 - 
  
 utbildningsnivå 1995 
  
 - 
  
 biblioteksutlåning 1995 
  
 (Källa är SCB:s offentliga statistik.) 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 357 
  
 II. Total struktur 
 Den totala strukturen för år 1996 av bokförsäljningen av allmänlittera- tur genom detaljhandeln framgår av nedanstående tabeller. 
 Samtliga försäljningsuppgifter är angivna i miljoner kronor exkl. moms om inget annat är angivet. 
 ! !Brady 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 genomsnitts- 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 försäljning 
  
 Akademibokhandeln*) 
  
 18 
  
 185,5 
  
 10,3 
  
 Bokia 
  
 104 
  
 456,6 
  
 4,4 
  
 Julbocken**) 
  
 32 
  
 132,5 
  
 4,1 
  
 Varuhusbokhandel 
  
 6 
  
 54,0 
  
 9,0 
  
 Servicebokhandel***) 
  
 99 
  
 66,1 
  
 0,7 
  
 Obunden bokhandel****) 
  
 72 
  
 208,7 
  
 2,9 
  
 331 
  
 1103,4 
  
 3,3 
  
 Relativ fördelning 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 Akademibokhandeln*) 
  
 5 
  
 17 
  
 Bokia 
  
 31 
  
 41 
  
 Julbocken**) 
  
 10 
  
 12 
  
 Varuhusbokhandel 
  
 2 
  
 5 
  
 Servicebokhandel***) 
  
 30 
  
 6 
  
 Obunden bokhandel****) 
  
 22 
  
 19 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 *) Här redovisas endast Akademibokhandelns butiker som kan betraktas som allmänbokhandel. De butiker som övervägande säljer läromedel redovisas under gruppen specialbokhandel. 
 **) Julbocken är en ren inköpskedja för enskild bokhandel. Medlemmarna driver sina företag under eget namn. Den största medlemmen är Meyer som står för närmare 50 % av gruppens volym. Namnet Julbocken har sin upprinnelse i omslaget till kedjans första julkatalog som pryddes av en julbock. 
 ***) Servicebokhandeln utgörs av tidigare medlemmar i  
 B-Bokhandelsför- 
  bundet samt ett antal mindre fackbokhandlar. Servicebokhandeln har ett spe- ciellt sortimentsåtagande som garanterar ett visst bassortiment. Medlemmar i Servicebokhandlareförbundet har bildat den frivilliga kedjan Ugglan som i dag har 40 medlemmar med en total försäljningsvolym av allmänlitteratur på när- mare 30 miljoner kronor. Ugglan svarar för 43 % av Servicebokhandelns totala volym. 
  
 358  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 ****) Obunden bokhandel är alla övriga bokhandlar. I denna gruppering ingår såväl tidigare fackbokhandel som mindre bokhandel som inte är medlemmar i Servicebokhandlareförbundet. Gruppen är mycket heterogen vilket framgår av nedanstående uppdelning. 
 Obunden bokhandel 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 genomsnitts 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 försäljning 
  
 Tidigare fackbokhandel 
  
 44 
  
 177,4 
  
 4,4 
  
 Övrig bokhandel 
  
 32 
  
 31,4 
  
 1,0 
  
 72 
  
 208,8 
  
 2,9 
  
 Relativ fördelning 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 Tidigare fackbokhandel 
  
 56 
  
 85 
  
 Övrig bokhandel 
  
 44 
  
 15 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 " 3PECIALBOKHANDEL 
 Den totala omsättningen av allmänlitteratur för specialbokhandeln är beräknad till 114 miljoner kronor. Det bör upprepas att omsättningen då inte omfattar försäljning av kurslitteratur. Den totala försäljningsvolymen för specialbokhandeln beräknas uppgå till drygt 600 miljoner kronor varav 500 miljoner kronor avser läromedel till universitet och högskolor. 
 Specialbokhandeln består av följande tre huvudgrupper: 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 Läromedelsbokhandel 
  
 25 
  
 26,8 
  
 Religiös bokhandel 
  
 36 
  
 21,6*) 
  
 Övriga specialbokhandlar 
  
 129 
  
 66,0 
  
 190 
  
 114,4 
  
 *) exkl. försäljning av egen produktion samt speciallitteratur. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 359 
  
 Den övriga specialbokhandeln omfattar en mycket variationsrik bland- ning av företag med bl.a. följande inriktning: 
  
 Typ 
  
 Antal 
  
 Antikvariat*) 
  
 8 
  
 Bokcaféer 
  
 14 
  
 Bygg 
  
 3 
  
 Data 
  
 3 
  
 Hästar 
  
 1 
  
 Hälsa 
  
 2 
  
 Williams 
  
 2 
  
 Kokböcker 
  
 1 
  
 Konst 
  
 1 
  
 Kvinnor 
  
 1 
  
 Motor 
  
 2 
  
 Museer 
  
 11 
  
 Natur 
  
 3 
  
 New Age  filosofi 
  
 20 
  
 Noter 
  
 1 
  
 Pocket 
  
 5 
  
 Resor 
  
 2 
  
 Science Fiction 
  
 1 
  
 Främmande språk 
  
 11 
  
 *) med nyboksförsäljning. 
 Specialbokhandeln är sannolikt den för närvarande snabbast växande sektorn inom bokbranschen. På några få år har antalet mer än fördubb- lats. 
 Som framgår av den fortsatta analysen är emellertid specialbokhan- deln med några få undantag en storstadsföreteelse. 
  
 360  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 # !NNAN DETALJHANDEL 
 Med annan detaljhandel avses butiker som inte är bokhandel men som säljer allmänlitteratur. 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 genomsnitts- 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 försäljning 
  
 Varuhus*) 
  
 102 
  
 198,8 
  
 1,9 
  
 Stormarknader**) 
  
 70 
  
 100,9 
  
 1,4 
  
 Dagligvaruhallar 
  
 53 
  
 20,2 
  
 0,4 
  
 Servicehandel inkl. Pressbyrån***) 
  
 45 
  
 20,0 
  
 0,4 
  
 Fackhandel 
  
 28 
  
 9,9 
  
 0,3 
  
 298 
  
 349,8 
  
 1,1 
  
 Relativ fördelning 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 Varuhus*) 
  
 34 
  
 57 
  
 Stormarknader**) 
  
 23 
  
 29 
  
 Dagligvaruhallar 
  
 18 
  
 6 
  
 Servicehandel inkl. Pressbyrån***) 
  
 15 
  
 6 
  
 Fackhandel 
  
 9 
  
 3 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 *) Åhléns och Domus exkl. fullsorterad varuhusbokhandel (se ovan under allmänbokhandel). 
 **) KF: OBS!, BW, Sweeney; ICA: MAXI samt några obundna företag tillhörande Dagab och  
 Bergendahls-gruppen. 
  
 ***) Försäljningsställen med försäljning överstigande 50 000 kronor per år. 
 $  
 –VRIG 
  BOKF¶RS¤LJNING 
 Försäljning av kvalitetspocket 
 Utöver de ovan redovisade försäljningsställena sker en försäljning av kvalitetspocket genom företrädesvis servicehandeln dvs. kiosker, ben- sinstationer, tobakister etc. Huvudsaklig distributör är Pocketgrossisten, Treab och Bonver. Antalet försäljningsställen uppgår till 590 med en total försäljningsvolym på 21,4 miljoner kronor dvs. 40 000 kronor per försäljningsställe. 
 Dominerande återförsäljare är Pressbyrån. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 361 
  
 Massmarknad 
 Den tidigare massmarknadsdistributionen av s.k. populärpocket genom Presam sker i dag huvudsakligen genom distributörerna  
 SM-Distribu- 
  tion (Interpress) och Tidsam. Antalet försäljningsställen som säljer massmarknadslitteratur uppgår till närmare 3 500 enheter som huvud- sakligen utgörs av dagligvarubutiker och servicehandel. Den totala för- säljningsvolymen via butik beräknas uppgå till 50 miljoner kronor. Dominerande förlag är Page och Egmont. Massmarknadslitteratu- ren säljs även genom bokklubbar som i dag torde ha en större volym än försäljningen via öppen detaljhandel. 
 % 3AMMANDRAG 
 Försäljningen av allmänlitteratur får följande fördelning i sammandrag: 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 marknads- 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 andel 
  
 Allmänbokhandel 
  
 331 
  
 1103,4 
  
 67 % 
  
 Specialbokhandel 
  
 190 
  
 114,4 
  
 7 % 
  
 Annan detaljhandel 
  
 298 
  
 349,8 
  
 21 % 
  
 Övriga butiker med kvalitetspocket 
  
 590 
  
 21,4 
  
 1 % 
  
 1409 
  
 1589,0 
  
 97 % 
  
 Massmarknad 
  
 3500 
  
 50,0 
  
 3 % 
  
 Summa ca 
  
 4500*) 
  
 1639,0 
  
 100 % 
  
 *) Ca 500 butiker som säljer massmarknad återfinns även i de övriga katego- rierna. 
  
 362  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Marknadsandelar 
 Av den totala försäljningen av allmänlitteratur får de olika gruppering- arna följande marknadsandelar: 
  
 Akademibokhandeln*) 
  
 12,1 % 
  
 Bokia 
  
 27,9 % 
  
 Julbocken 
  
 8,1 % 
  
 Servicebokhandeln**) 
  
 4,0 % 
  
 Obunden bokhandel 
  
 12,7 % 
  
 Varuhusbokhandel 
  
 3,3 % 
  
 Specialbokhandel***) 
  
 6,2 % 
  
 Varuhus och stormarknader 
  
 18,3 % 
  
 Dagligvarubutiker 
  
 1,2 % 
  
 Servicehandel inkl. Pressbyrån 
  
 2,5 % 
  
 Fackhandel 
  
 0,6 % 
  
 Massmarknad 
  
 3,1 % 
  
 *) Inklusive läromedelsbutikernas försäljning av allmänlitteratur. **) Varav Ugglan 1,7 %. 
 ***) Exkl. Akademibokhandelns läromedelsbutiker. 
  +OMMENTARER 
 Försäljningen av allmänlitteratur sker huvudsakligen genom bokhan- deln  
 -  
 allmänbokhandel och specialister  
 -  
 som svarar för närmare 75 % av detaljhandelsmarknaden. Den resterande andelen faller till största delen på varuhus och stormarknader medan den rena mass- marknaden har en underordnad betydelse. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 363 
  
 Nedanstående diagram visar fördelningen mellan huvudgrupperna: 
 Försäljningen av allmänlitteratur genom övrig detaljhandel har till övervägande del tillkommit efter 1970 då etableringskontrollen blev upphävd. Det är dock först på  
 1980-talet 
  som försäljningen genom varuhus, stormarknader och dagligvarubutiker tagit fart. Det var då främst den attraktiva bokrean som attraherade varuhusen. Det blev snabbt en försäljningsframgång som spred sig till stormarknader och större dagligvarubutiker och som sedan fick en fortsättning med för- säljning av böcker under julmånaden. Bokförsäljningen genom annan detaljhandel har således en mycket stark koncentration till bokrea och jul. Dessa två perioder svarar för den helt dominerande delen eller 80  
 -  
 90 % av årets bokförsäljning. I bokhandeln står bokrea och julhandel för 25  
  
 - 
 50 
  % av årets bokförsäljning. Andelen varierar med hänsyn till sortimentsprofil. 
 Liksom många bokklubbar erbjuder detaljhandeln utanför bokhan- deln ett smalt sortiment till stor del bestående av lättsålda titlar medan bokhandeln står för det breda sortimentsutbudet. Naturligtvis har för- säljningen av böcker utanför den reguljära fackhandeln inneburit en besvärande konkurrens för bokhandeln. Samtidigt har med all säkerhet varuhus och stormarknader breddat försäljningen av böcker och på så sätt medverkat till en större total bokmarknad. Konkurrensen har också haft en positiv effekt på så sätt att bokhandeln har effektiviserats. I några fall har det inneburit att bokhandeln har skärpt sin sortimentspro- fil, vilket också har gett ett gott företagsekonomiskt resultat (se nedan). 
  
 364  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Ur kulturpolitisk synpunkt är det främst bokhandeln som svarar för spridningen av det breda litteraturutbudet. Bokhandeln har också kvalificerad personal samt erbjuder anskaffningsservice vilket sällan förekommer inom varuhus och dagligvaruhandel. 
 III. Bokhandelns struktur 
 För att kunna upprätthålla en tillfredsställande försäljning av allmän- litteratur behövs en stark fackhandel med god spridning över hela riket. För att förstå denna problematik är det av vikt att känna till allmänbok- handelns struktur. 
 En fördelning av landets 331 allmänbokhandlar i omsättningsklasser ger följande struktur: 
 ! /MS¤TTNINGSKLASSER 
  
 Omsättning 
  
 Antal 
  
 Total omsätt- 
  
 milj.kr. 
  
 ning 
  
 milj.kr. 
  
 >25 
  
 5 
  
 164,0 
  
 10 
 - 
 25 
  
 8 
  
 95,0 
  
 5 
 - 
 10 
  
 59 
  
 396,8 
  
 4 
 - 
 5 
  
 26 
  
 112,5 
  
 3 
 - 
 4 
  
 30 
  
 102,9 
  
 2 
 - 
 3 
  
 43 
  
 104,8 
  
 1 
 - 
 2 
  
 57 
  
 81,1 
  
 103 
  
 46,4 
  
 331 
  
 1 103,5 
  
 Relativ fördelning 
  
 Omsättning 
  
 Antal 
  
 Total omsätt- 
  
 milj.kr. 
  
 ning 
  
 milj.kr. 
  
 >25 
  
 1,5 
  
 14,9 
  
 10 
 - 
 25 
  
 2,4 
  
 8,6 
  
 5 
 - 
 10 
  
 17,8 
  
 36,0 
  
 4 
 - 
 5 
  
 7,9 
  
 10,2 
  
 3 
 - 
 4 
  
 9,1 
  
 9,3 
  
 2 
 - 
 3 
  
 13,0 
  
 9,5 
  
 1 
 - 
 2 
  
 17,2 
  
 7,3 
  
 31,1 
  
 4,2 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 365 
  
 Tabellerna visar mycket tydligt att den svenska bokhandelsstruktu- ren är mycket heterogen. Bokhandel med omsättning av allmänlitteratur överstigande 5 miljoner kronor utgör 20 % av antalet men svarar för 60 % av försäljningen. Närmare en tredjedel av antalet omsätter mindre än 1 miljon kronor per år. Dessa står endast för 4 % av bokförsäljningen. 
 Försäljningsvolym och ekonomi har ett mycket påtagligt samband. Det finns anledning att hänvisa till det speciella avsnitt som berör bok- handelns ekonomi. Där framkommer att minimiomsättningen för att en bokhandel skall uppnå ett godtagbart företagsekonomiskt resultat ligger i intervallet  
 3 
 - 
 4 
  miljoner kronor. I denna omsättningsvolym ingår då även andra sortimentsgrupper  
 -  
 företrädesvis pappers- och kontors- varor. Relationen brukar normalt ligga vid 50 % böcker och 50 % pap- per. Mot denna bakgrund är det givetvis mycket allvarligt att en tredje- del av allmänbokhandeln har en årsomsättning av böcker understigande 1 miljon kronor. Dessa uppnår knappast en tillräckligt hög försälj- ningsvolym för att kunna överleva på längre sikt. 
 Vidden av denna problematik får en klarare belysning i den fortsatta analysen avseende spridningen av bokhandel i riket. 
 IV. Spridning av bokförsäljning 
 För närvarande har Sverige 288 kommuner och 23 län. I föreliggande analys redovisas bokförsäljningens struktur enligt den gamla indel- ningen med 24 län dvs. en uppdelning av Skåne län i Kristianstads och Malmöhus län. I föreliggande avsnitt skall den geografiska spridningen analyseras. 
 ! !LLA F¶RS¤LJNINGSST¤LLEN 
 För samtliga 819 registrerade försäljningsställen av böcker ser fördel- ningen ut enligt följande i rikets kommuner: 
 REKVENS BOKF¶RS¤LJNINGSST¤LLEN PER KOMMUN APRIL 
  
 Frekvens 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Herrera. 
  
 Oms. 
  
 Herrera. 
  
 Folk- 
  
 Folk- 
  
 Bokinköp 
  
 Antal pers 
  
 försäljn.- 
  
 kommu- 
  
 försäljn.- 
  
 % 
  
 mkr exkl. 
  
 % 
  
 per för- 
  
 mängd 
  
 mängd 
  
 per capita 
  
 per försäljn.- 
  
 ställen 
  
 ner 
  
 ställen 
  
 moms 
  
 säljn.ställe 
  
 tusen 
  
 % 
  
 kr 
  
 ställe 
  
 kkr 
  
 pers. 
  
 0 
  
 57 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 517 424 
  
 5,9 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 107 
  
 107 
  
 13,1 
  
 95 752 
  
 6,1 
  
 895 
  
 1 549 075 
  
 17,5 
  
 62 
  
 14 477 
  
 2 
  
 47 
  
 94 
  
 11,5 
  
 164 161 
  
 10,5 
  
 1 746 
  
 1 213 738 
  
 13,7 
  
 135 
  
 12 912 
  
 3 
  
 26 
  
 78 
  
 9,5 
  
 133 232 
  
 8,5 
  
 1 708 
  
 854 420 
  
 9,7 
  
 156 
  
 10 954 
  
 4 
  
 13 
  
 52 
  
 6,3 
  
 81 998 
  
 5,2 
  
 1 577 
  
 522 732 
  
 5,9 
  
 157 
  
 10 053 
  
 5 
  
 8 
  
 40 
  
 4,9 
  
 66 703 
  
 4,3 
  
 1 668 
  
 435 559 
  
 4,9 
  
 153 
  
 10 889 
  
 6 
  
 6 
  
 36 
  
 4,4 
  
 69 951 
  
 4,5 
  
 1 943 
  
 387 187 
  
 4,4 
  
 181 
  
 10 755 
  
 7 
  
 4 
  
 28 
  
 3,4 
  
 58 874 
  
 3,8 
  
 2 103 
  
 276 572 
  
 3,1 
  
 213 
  
 9 878 
  
 8 
  
 6 
  
 48 
  
 5,9 
  
 108 375 
  
 6,9 
  
 2 258 
  
 472 015 
  
 5,3 
  
 230 
  
 9 834 
  
 9 
  
 3 
  
 27 
  
 3,3 
  
 56 593 
  
 3,6 
  
 2 096 
  
 294 231 
  
 3,3 
  
 192 
  
 10 897 
  
 10 
  
 2 
  
 20 
  
 2,4 
  
 53 262 
  
 3,4 
  
 2 663 
  
 230 502 
  
 2,6 
  
 231 
  
 11 525 
  
 11 
  
 1 
  
 11 
  
 1,3 
  
 23 186 
  
 1,5 
  
 2 108 
  
 102 487 
  
 1,2 
  
 226 
  
 9 317 
  
 Umeå 
  
 12 
  
 1 
  
 12 
  
 1,5 
  
 15 750 
  
 1,0 
  
 1 313 
  
 33 685 
  
 0,4 
  
 468 
  
 2 807 
  
 Sigtuna (Arlanda) 
  
 13 
  
 1 
  
 13 
  
 1,6 
  
 28 227 
  
 1,8 
  
 2 171 
  
 120 774 
  
 1,4 
  
 234 
  
 9 290 
  
 Örebro 
  
 15 
  
 1 
  
 15 
  
 1,8 
  
 31 413 
  
 2,0 
  
 2 094 
  
 97 208 
  
 1,1 
  
 323 
  
 6 481 
  
 Lund 
  
 17 
  
 1 
  
 17 
  
 2,1 
  
 28 739 
  
 1,8 
  
 1 691 
  
 131 898 
  
 1,5 
  
 218 
  
 7 759 
  
 Linköping 
  
 22 
  
 1 
  
 22 
  
 2,7 
  
 54 956 
  
 3,5 
  
 2 498 
  
 184 507 
  
 2,1 
  
 298 
  
 8 387 
  
 Uppsala 
  
 24 
  
 1 
  
 24 
  
 2,9 
  
 55 771 
  
 3,6 
  
 2 324 
  
 248 007 
  
 2,8 
  
 225 
  
 10 334 
  
 Malmö 
  
 49 
  
 1 
  
 49 
  
 6,0 
  
 120 418 
  
 7,7 
  
 2 458 
  
 454 016 
  
 5,1 
  
 265 
  
 9 266 
  
 Göteborg 
  
 126 
  
 1 
  
 126 
  
 15,4 
  
 320 255 
  
 20,4 
  
 2 542 
  
 718 462 
  
 8,1 
  
 446 
  
 5 702 
  
 Stockholm 
  
 Totalt 
  
 288 
  
 819 
  
 100 
  
 1 567 616 
  
 100 
  
 1 914 
  
 8 844 499 
  
 100 
  
 177 
  
 10 799 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 367 
  
 Tabellen ger i koncentrat alla väsentliga fakta om bokförsäljningen i riket. 
 Sammanställning visar att det finns 57 kommuner med en halv mil- jon invånare som saknar försäljningsställe för böcker. I 107 kommuner med ytterligare 1,5 miljoner invånare finns endast ett försäljningsställe. Stockholms kommun svarar för över 20 % av bokförsäljningen fördelat på 126 olika inköpsalternativ. 
 Per  
 capita-inköpet 
  (exkl. moms) dvs. bokinköp per invånare uppgår till 177 kronor eller 221 kronor inkl. moms vilket inte motsvarar in- köpspriset för en nyutkommen roman. Fördelningen är emellertid mycket ojämn. I de kommuner där det endast finns ett försäljningsställe ligger inköpet så lågt som 62 kronor mot ett genomsnitt på 446 kronor i Stockholm. Av intresse är att notera den höga noteringen för Sigtuna kommun vilket sammanhänger med den mycket stora försäljningen av kvalitetspocket på Arlanda flygplats. 
 I utredningens kartläggning av Den svenska marknaden finns ett diagram över per  
 capita-konsumtion 
  av böcker för olika kundgrupper och litteraturkategorier. 
 Nedanstående tabell visar strukturen på länsnivå. Med vissa undan- tag redovisas inte utredningsresultat på kommunnivå på grund av sek- retesskäl för enskilda företag. 
  
 368  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 !NALYS AV BOKF¶RS¤LJNING PER L¤N 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Antal 
  
 Försäljn. 
  
 Antal 
  
 Försälj- 
  
 Walton 
  
 Invånare 
  
 försäljn.- 
  
 kkr exkl. 
  
 % 
  
 ning 
  
 capita 
  
 per för- 
  
 ställen 
  
 moms 
  
 % 
  
 försälj- 
  
 säljn.ställe 
  
 ning 
  
 Stockholms 
  
 1 744 330 
  
 194 
  
 462 675 
  
 23,7 
  
 29,5 
  
 265 
  
 8 991 
  
 Uppsala 
  
 289 153 
  
 28 
  
 60 656 
  
 3,4 
  
 3,9 
  
 210 
  
 10 327 
  
 Södermanlands 
  
 257 383 
  
 18 
  
 35 743 
  
 2,2 
  
 2,3 
  
 139 
  
 14 299 
  
 Östergötlands 
  
 415 659 
  
 38 
  
 72 574 
  
 4,6 
  
 4,6 
  
 175 
  
 10 938 
  
 Jönköpings 
  
 311 765 
  
 28 
  
 45 826 
  
 3,4 
  
 2,9 
  
 147 
  
 11 134 
  
 Kronobergs 
  
 179 655 
  
 17 
  
 24 921 
  
 2,1 
  
 1,6 
  
 139 
  
 10 568 
  
 Kalmar 
  
 241 896 
  
 28 
  
 37 980 
  
 3,4 
  
 2,4 
  
 157 
  
 8 639 
  
 Gotlands 
  
 57 971 
  
 5 
  
 10 551 
  
 0,6 
  
 0,7 
  
 182 
  
 11 594 
  
 Blekinge 
  
 151 972 
  
 14 
  
 22 965 
  
 1,7 
  
 1,5 
  
 151 
  
 10 855 
  
 Kristianstad 
  
 293 602 
  
 27 
  
 35 022 
  
 3,3 
  
 2,2 
  
 119 
  
 10 874 
  
 Malmöhus 
  
 820 766 
  
 78 
  
 156 573 
  
 9,5 
  
 10,0 
  
 191 
  
 10 523 
  
 Hallands 
  
 270 060 
  
 19 
  
 41 266 
  
 2,3 
  
 2,6 
  
 153 
  
 14 214 
  
 Göteborgs o Bohus 
  
 775 638 
  
 76 
  
 161 141 
  
 9,3 
  
 10,3 
  
 208 
  
 10 206 
  
 Älvsborgs 
  
 448 074 
  
 26 
  
 47 998 
  
 3,2 
  
 3,1 
  
 107 
  
 17 234 
  
 Skaraborgs 
  
 278 263 
  
 25 
  
 31 902 
  
 3,1 
  
 2,0 
  
 115 
  
 11 131 
  
 Värmlands 
  
 282 147 
  
 25 
  
 34 636 
  
 3,1 
  
 2,2 
  
 123 
  
 11 286 
  
 Örebro 
  
 275 855 
  
 25 
  
 45 610 
  
 3,1 
  
 2,9 
  
 165 
  
 11 034 
  
 Västmanlands 
  
 259 987 
  
 16 
  
 30 863 
  
 2,0 
  
 2,0 
  
 119 
  
 16 249 
  
 Dalarna 
  
 288 171 
  
 30 
  
 46 315 
  
 3,7 
  
 3,0 
  
 161 
  
 9 606 
  
 Middleton 
  
 286 789 
  
 27 
  
 40 502 
  
 3,3 
  
 2,6 
  
 141 
  
 10 622 
  
 Västernorrlands 
  
 256 587 
  
 18 
  
 36 652 
  
 2,2 
  
 2,3 
  
 143 
  
 14 255 
  
 Jämtlands 
  
 134 561 
  
 9 
  
 17 172 
  
 1,1 
  
 1,1 
  
 128 
  
 14 951 
  
 Västerbottens 
  
 259 895 
  
 23 
  
 38 912 
  
 2,8 
  
 2,5 
  
 150 
  
 11 300 
  
 Norrbottens 
  
 264 320 
  
 25 
  
 29 161 
  
 3,1 
  
 1,9 
  
 110 
  
 10 573 
  
 (ELA RIKET 
  
 " !LLM¤NBOKHANDEL 
 Som påpekats ovan är det allmänbokhandeln som svarar för det breda sortimentsutbudet. 
 Följande tabell visar situationen för de 331 företag som tillhör denna grupp. 
 REKVENS ALLM¤NBOKHANDEL PER KOMMUN 
  
 Frekvens 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Herrera. 
  
 Oms. 
  
 Herrera. 
  
 Folk- 
  
 Folk- 
  
 Folk- 
  
 Bokinköp 
  
 Antal pers 
  
 försäljn.- 
  
 kommu- 
  
 försäljn.- 
  
 % 
  
 mkr exkl. 
  
 % 
  
 per för- 
  
 mängd 
  
 mängd 
  
 mängd 
  
 per capita 
  
 per för- 
  
 ställen 
  
 ner 
  
 ställen 
  
 moms 
  
 säljn.ställe 
  
 tusen 
  
 per 
  
 % 
  
 kr 
  
 säljn.- 
  
 mkr 
  
 pers. 
  
 kommun 
  
 ställe 
  
 0 
  
 77 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 761 
  
 9 883 
  
 8,6 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 165 
  
 165 
  
 49,8 
  
 308 
  
 27,9 
  
 1,9 
  
 3 658 
  
 22 170 
  
 41,4 
  
 84 
  
 22 170 
  
 2 
  
 30 
  
 60 
  
 18,1 
  
 206 
  
 18,7 
  
 3,4 
  
 1 701 
  
 56 700 
  
 19,2 
  
 121 
  
 28 350 
  
 3 
  
 5 
  
 15 
  
 4,5 
  
 60 
  
 5,4 
  
 4,0 
  
 394 
  
 78 800 
  
 4,5 
  
 152 
  
 26 267 
  
 4 
  
 8 
  
 32 
  
 9,7 
  
 154 
  
 14,0 
  
 4,8 
  
 910 
  
 113 750 
  
 10,3 
  
 169 
  
 28 438 
  
 9 
  
 1 
  
 9 
  
 2,7 
  
 41 
  
 3,7 
  
 4,6 
  
 248 
  
 248 000 
  
 2,8 
  
 165 
  
 27 556 
  
 14 
  
 1 
  
 14 
  
 4,2 
  
 88 
  
 8,0 
  
 6,3 
  
 454 
  
 454 000 
  
 5,1 
  
 194 
  
 32 429 
  
 36 
  
 1 
  
 36 
  
 10,9 
  
 246 
  
 22,3 
  
 6,8 
  
 718 
  
 718 000 
  
 8,1 
  
 343 
  
 19 944 
  
 Total 
  
 288 
  
 331 
  
 100 
  
 1 103 
  
 100 
  
 3,3 
  
 8 844 
  
 30 708 
  
 100 
  
 125 
  
 26 719 
  
 370  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Antalet kommuner utan bokhandel uppgår till 77 och kommuner med en bokhandel till 165. Dessa kommuner har en folkmängd på 4,4 miljoner personer eller 50 % av hela rikets befolkningen. Endast 46 kommuner av 288 har två eller fler allmänbokhandlar. 
 Kartan finns endast i den tryckta versionen 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 371 
  
 Bokinköpet per capita av allmänlitteratur genom allmänbokhandeln uppgår till 125 kronor eller 156 kronor inkl. moms vilket motsvarar ungefär halva priset av en nyutkommen roman. Men fördelningen är ojämn. Medan Stockholm uppvisar ett per  
 capita-inköp 
  på 343 kronor når de kommuner som endast har en bokhandel upp till 84 kronor. Ta- bellen visar även att dessa bokhandlar har en betydligt lägre genom- snittsförsäljning av böcker. Det finns anledning att längre fram närmare granska denna grupp. 
 På länsnivå ser bokhandelsbeståndet ut på följande sätt: 
 !NALYS AV BOKF¶RS¤LJNING PER L¤N 
  
 Län 
  
 Folk- 
  
 Antal 
  
 Försäljn. 
  
 Antal 
  
 Försälj- 
  
 Per 
  
 Bokför- 
  
 mängd 
  
 bok- 
  
 kkr exkl. 
  
 % 
  
 ning 
  
 capita 
  
 säljn. per 
  
 handlar 
  
 moms 
  
 % 
  
 försälj- 
  
 bokhan- 
  
 ning 
  
 del kkr 
  
 Stockholms 
  
 1 744 330 
  
 69 
  
 336 650 
  
 20,8 
  
 30,5 
  
 193 
  
 4 879 
  
 Uppsala 
  
 289 153 
  
 8 
  
 41 306 
  
 2,4 
  
 3,7 
  
 143 
  
 5 163 
  
 Södermanlands 
  
 257 383 
  
 9 
  
 25 793 
  
 2,7 
  
 2,3 
  
 100 
  
 2 866 
  
 Östergötlands 
  
 415 659 
  
 13 
  
 49 254 
  
 3,9 
  
 4,5 
  
 118 
  
 3 789 
  
 Jönköpings 
  
 311 765 
  
 12 
  
 28 126 
  
 3,6 
  
 2,5 
  
 90 
  
 2 344 
  
 Kronobergs 
  
 179 655 
  
 9 
  
 14 971 
  
 2,7 
  
 1,4 
  
 83 
  
 1 663 
  
 Kalmar 
  
 241 896 
  
 12 
  
 24 810 
  
 3,6 
  
 2,2 
  
 103 
  
 2 068 
  
 Gotlands 
  
 57 971 
  
 3 
  
 6 051 
  
 0,9 
  
 0,5 
  
 104 
  
 2 017 
  
 Blekinge 
  
 151 972 
  
 4 
  
 13 565 
  
 1,2 
  
 1,2 
  
 89 
  
 3 391 
  
 Kristianstad 
  
 293 602 
  
 10 
  
 21 722 
  
 3,0 
  
 2,0 
  
 74 
  
 2 172 
  
 Malmöhus 
  
 820 766 
  
 32 
  
 116 098 
  
 9,7 
  
 10,5 
  
 141 
  
 3 628 
  
 Hallands 
  
 270 060 
  
 7 
  
 30 966 
  
 2,1 
  
 2,8 
  
 115 
  
 4 424 
  
 Göteb o Bohus 
  
 775 638 
  
 26 
  
 115 591 
  
 7,9 
  
 10,5 
  
 149 
  
 4 446 
  
 Älvsborgs 
  
 448 074 
  
 16 
  
 37 798 
  
 4,8 
  
 3,4 
  
 84 
  
 2 362 
  
 Skaraborgs 
  
 278 263 
  
 14 
  
 23 077 
  
 4,2 
  
 2,1 
  
 83 
  
 1 648 
  
 Värmlands 
  
 282 147 
  
 12 
  
 25 386 
  
 3,6 
  
 2,3 
  
 90 
  
 2 116 
  
 Örebro 
  
 275 855 
  
 13 
  
 31 210 
  
 3,9 
  
 2,8 
  
 113 
  
 2 401 
  
 Västmanlands 
  
 259 987 
  
 8 
  
 23 938 
  
 2,4 
  
 2,2 
  
 92 
  
 2 992 
  
 Dalarna 
  
 288 171 
  
 14 
  
 32 515 
  
 4,2 
  
 2,9 
  
 113 
  
 2 323 
  
 Middleton 
  
 286 789 
  
 10 
  
 24 027 
  
 3,0 
  
 2,2 
  
 84 
  
 2 403 
  
 Västernorrlands 
  
 256 587 
  
 8 
  
 25 302 
  
 2,4 
  
 2,3 
  
 99 
  
 3 163 
  
 Jämtlands 
  
 134 561 
  
 5 
  
 13 022 
  
 1,5 
  
 1,2 
  
 97 
  
 2 604 
  
 Västerbottens 
  
 259 895 
  
 7 
  
 25 287 
  
 2,1 
  
 2,3 
  
 97 
  
 3 612 
  
 Norrbottens 
  
 264 320 
  
 10 
  
 16 961 
  
 3,0 
  
 1,5 
  
 64 
  
 1 696 
  
 (ELA RIKET 
  
 Stockholms län svarar för över 30 % av försäljningen samt det hög- sta per  
 capita-inköpet 
  av böcker. Det lägsta bokinköpet per invånare svarar Norrbotten för som endast kommer upp till en tredjedel av Stockholms län. Längre fram analyseras variationen av per  
 capita-för- 
  
 Invånare per bok- handel 
 25 280 
 36 144 
  
 28 
  
 598 
  
 31 974 
 25 980 
 19 962 
 20 158 
 19 324 
 37 993 
 29 360 
  
 25 
  
 649 
  
 38 580 
  
 29 
  
 832 
  
 28 005 
 19 876 
 23 512 
 21 220 
 32 498 
 20 584 
  
 28 
  
 679 
  
 32 073 
  
 26 
  
 912 
  
 37 128 
 26 432 
  
 372  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 säljning för att kunna utröna om det finns bakomliggande faktorer till den stora spridningen. 
 Kommuner utan bokhandel 
 77 kommuner saknar egentlig bokhandel. Dessa är följande: 
 +OMMUNER UTAN BOKHANDEL 
  
 ,¤N 
  
 OLKM¤NGD 
  
 ,¤N 
  
 OLKM¤NGD 
  
 3TOCKHOLMS L¤N 
  
 Salem 
  
 12 927 
  
 Upplands-Bro 
  
 20 204 
  
 5PPSALA L¤N 
  
 Älvkarleby 
  
 9 130 
  
 3¶DERMANLANDS L¤N 
  
 Vingåker 
  
 9 745 
  
 Oxelösund 
  
 11 587 
  
 –STERG¶TLANDS 
  L¤N 
  
 Ödeshög 
  
 5 861 
  
 Collins 
  
 4 255 
  
 Boxholm 
  
 5 612 
  
 Valdemarsvik 
  
 8 640 
  
 *Fitzpatrick 
  
 Aneby 
  
 7 083 
  
 Gnosjö 
  
 10 014 
  
 Nässjö 
  
 30 207 
  
 Sävsjö 
  
 11 788 
  
 +RONOBERGS L¤N 
  
 Uppvidinge 
  
 10 236 
  
 Lessebo 
  
 8 801 
  
 +ALMAR L¤N 
  
 Högsby 
  
 6 982 
  
 6¤RMLANDS L¤N 
  
 Kil 
  
 12 213 
  
 Eda 
  
 9 015 
  
 Storfors 
  
 5 043 
  
 Hammarö 
  
 14 170 
  
 Munkfors 
  
 4 558 
  
 Forshaga 
  
 11 936 
  
 Grums 
  
 10 112 
  
 –REBRO 
  L¤N 
  
 Lekeberg 
  
 7 055 
  
 Degerfors 
  
 11 225 
  
 6¤STMANLANDS L¤N 
  
 Skinnskatteberg 
  
 5 155 
  
 Surahammar 
  
 10 905 
  
 Heby 
  
 13 822 
  
 Kungsör 
  
 8 294 
  
 Hallstahammar 
  
 15 830 
  
 $ALARNAS L¤N 
  
 Gagnef 
  
 10 389 
  
 Älvdalen 
  
 8 153 
  
 '¤VLEBORGS L¤N 
  
 Ockelbo 
  
 6 329 
  
 Nordanstig 
  
 10 944 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 373 
  
 ,¤N 
  
 OLKM¤NGD 
  
 "LEKINGE L¤N 
  
 Bishop 
  
 14 708 
  
 +RISTIANSTADS L¤N 
  
 Östra Göinge 
  
 14 875 
  
 Tomelilla 
  
 12 552 
  
 Bromölla 
  
 12 380 
  
 Perstorp 
  
 7 188 
  
 -ALM¶HUS 
  L¤N 
  
 Svalöv 
  
 12 846 
  
 Bjuv 
  
 14 155 
  
 Lomma 
  
 17 616 
  
 Skurup 
  
 13 674 
  
 (ALLANDS L¤N 
  
 Hylte 
  
 10 869 
  
 '¶TEBORGS O "OHUS L¤N 
  
 Wagner 
  
 14 623 
  
 Munkedal 
  
 10 853 
  
 Tanum 
  
 12 216 
  
 LVSBORGS L¤N 
  
 Färgelanda 
  
 7 328 
  
 Vårgårda 
  
 10 706 
  
 Bollebygd 
  
 7 898 
  
 Lilla Edet 
  
 13 256 
  
 Herrljunga 
  
 9 705 
  
 3KARABORGS L¤N 
  
 Grästorp 
  
 6 086 
  
 Mullsjö 
  
 7 402 
  
 Habo 
  
 9 559 
  
 Gullspång 
  
 6 377 
  
 ,¤N 
  
 OLKM¤NGD 
  
 6¤STERNORRLANDS L¤N 
  
 Baker 
  
 18 590 
  
 Kramfors 
  
 23 084 
  
 *¤MTLANDS L¤N 
  
 Ragunda 
  
 6 667 
  
 Bräcke 
  
 8 186 
  
 Krokom 
  
 14 681 
  
 Jones 
  
 8 402 
  
 6¤STERBOTTENS L¤N 
  
 Nordmaling 
  
 8 059 
  
 Goodman 
  
 2 859 
  
 Robertsfors 
  
 7 637 
  
 Norsjö 
  
 5 036 
  
 Malå 
  
 3 934 
  
 Storuman 
  
 7 359 
  
 Sorsele 
  
 3 337 
  
 Dorotea 
  
 3 522 
  
 Vilhelmina 
  
 8 314 
  
 Åsele 
  
 3 924 
  
 .ORRBOTTENS L¤N 
  
 Arjeplog 
  
 3 615 
  
 Överkalix 
  
 4 509 
  
 Övertorneå 
  
 5 999 
  
 Pajala 
  
 7 991 
  
 Haparanda 
  
 10 666 
  
 (ELA RIKET  
  
 Som framgår av listan varierar folkmängden. I särklass störst är Nässjö med över 30 000 invånare. I grannkommunen Eksjö med drygt halva folkmängden finns en utmärkt bokhandel (se mer i avsnittet om sambandsanalys). 
 Många kommuner som saknar bokhandel har ett mycket svagt befolkningsunderlag i kombination med att kommunen saknar en stark centralort med komplett utbud av varor och tjänster. Detta innebär att 
  
 374  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 konsumenten gör stora delar av sina inköp utanför den egna kommu- nens gränser. 
 Kommuner med en bokhandel 
 Det är naturligtvis önskvärt att en bokhandel kan etableras i kommuner som i dag saknar bokhandel. Än mer viktigt är att den enda bokhandel som finns i dag kan överleva. I 165 eller närmare 60 % av antalet kommuner finns bara  
 EN  
 bokhandel. Det finns anledningen att närmare belysa detta förhållande. Följande tabell redovisar omsättningsstruktu- ren: 
 +OMMUNER MED ENDAST EN ALLM¤NBOKHANDEL 
  
 Omsättn. 
  
 Antal 
  
 Herrera. 
  
 Oms. 
  
 Herrera. 
  
 Folk- 
  
 Folk- 
  
 Bokinköp 
  
 allmän- 
  
 kommu- 
  
 mkr exkl. 
  
 % 
  
 per för- 
  
 mängd 
  
 mängd 
  
 per 
  
 litteratur 
  
 ner 
  
 moms 
  
 säljn.ställe 
  
 tusen 
  
 per 
  
 capita 
  
 kkr 
  
 kkr 
  
 pers. 
  
 kommun 
  
 41 
  
 12,7 
  
 4 
  
 310 
  
 514 
  
 12 537 
  
 25 
  
 500-750 
  
 24 
  
 14,2 
  
 5 
  
 592 
  
 307 
  
 12 792 
  
 46 
  
 750-1 
  000 
  
 10 
  
 8,2 
  
 3 
  
 820 
  
 171 
  
 17 100 
  
 48 
  
 >1 000 
  
 90 
  
 272,9 
  
 89 
  
 3 032 
  
 2 666 
  
 29 622 
  
 102 
  
 Total 
  
 165 
  
 308,0 
  
 100 
  
 1 867 
  
 3 658 
  
 22 170 
  
 84 
  
 Antal pers. per för- säljn.ställe 
 12 537 
 12 792 
 17 100 
 29 622 
 22 170 
 En fjärdedel eller 41 kommuner har en bokhandel med en bokför- säljning som understiger 0,5 miljon kronor per år. Yoder 
  ningen är så låg som 25 kronor. Ytterligare 34 kommuner har ett bräckligt försäljningsunderlag 
 Samtliga bokhandlar med omsättning understigande 1 miljon kronor är obundna eller medlemmar i Servicebokhandlareförbundet. Fördel- ningen är följande: 
  
 Antal 
  
 Omsättning 
  
 milj.kr. 
  
 Obundna 
  
 15 
  
 5,0 
  
 Servicebokhandlare 
  
 60 
  
 30,1 
  
 75 
  
 35,1 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 375 
  
 Sammanfattning 
 !V Ellis SAKNAR BOKHANDEL MEDAN YTTERLIGARE HAR ENDAST EN BOKHANDEL MED ETT SVAGT OMS¤TTNINGSUNDERLAG $ESSA KOM MUNER HAR EN SAMMANTAGEN BEFOLKNING Jones PERSONER ELLER 
 AV RIKETS BEFOLKNING 
 # 3PRIDNING AV SPECIALBOKHANDEL OCH ¶VRIGA ¥TERF¶RS¤LJARE 
 Specialbokhandel 
 Som ovan nämnts är specialbokhandeln den kategori som antalsmässigt växer snabbast. Kanske specialbokhandeln kan bygga ut s itt sortiment och därigenom förstärka spridningen av ett brett sortimentsutbud på de orter där allmänbokhandeln är svag. Tyvärr är detta ett önsketänkande 
 då specialbokhandeln endast finns på de orter där bokhandelsbeståndet är som störst. 
 De 190 specialbokhandlarna har följande lokalisering: 
  
 Stockholm 
  
 67 
  
 Göteborg 
  
 26 
  
 Uppsala 
  
 11 
  
 Malmö 
  
 8 
  
 Lund 
  
 6 
  
 Linköping 
  
 6 
  
 Umeå 
  
 6 
  
 Borås 
  
 3 
  
 Karlstad 
  
 3 
  
 Örebro 
  
 3 
  
 13 kommuner har två stycken och ytterligare 25 har en specialbok- handel. I samtliga kommuner finns redan tidigare allmänbokhandel. Specialbokhandel finns i 48 kommuner. 
 Övrig detaljhandel 
 Till skillnad mot specialbokhandeln har den övriga detaljhandeln som säljer böcker en större spridning i riket. Närmare hälften eller 134 av 288 kommuner har ett eller flera försäljningsställen. 
 REKVENS ¶VRIG DETALJHANDEL PER KOMMUN 
  
 Frekvens 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Herrera. 
  
 Oms. 
  
 Herrera. 
  
 Folk- 
  
 Folk- 
  
 Folk- 
  
 Bokinköp 
  
 Antal pers 
  
 försäljn.- 
  
 kommu- 
  
 försäljn.- 
  
 % 
  
 mkr exkl. 
  
 % 
  
 per för- 
  
 mängd 
  
 mängd 
  
 mängd 
  
 per capita 
  
 per för- 
  
 ställen 
  
 ner 
  
 ställen 
  
 moms 
  
 säljn.ställe 
  
 tusen 
  
 per 
  
 % 
  
 kr 
  
 säljn.- 
  
 mkr 
  
 pers. 
  
 kommun 
  
 ställe 
  
 0 
  
 154 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 2 096 
  
 13 610 
  
 23,7 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 70 
  
 70 
  
 23,5 
  
 62,9 
  
 18,0 
  
 0,9 
  
 1 623 
  
 23 186 
  
 18,4 
  
 39 
  
 23 186 
  
 2 
  
 30 
  
 60 
  
 20,1 
  
 72,9 
  
 20,8 
  
 1,2 
  
 1 314 
  
 43 800 
  
 14,9 
  
 55 
  
 21 900 
  
 3 
  
 13 
  
 39 
  
 13,1 
  
 46,6 
  
 13,3 
  
 1,2 
  
 814 
  
 62 615 
  
 9,2 
  
 57 
  
 20 872 
  
 >3 
  
 21 
  
 129 
  
 43,3 
  
 167,4 
  
 47,9 
  
 1,3 
  
 2 997 
  
 142 714 
  
 33,9 
  
 56 
  
 23 233 
  
 Total 
  
 288 
  
 298 
  
 100 
  
 349,8 
  
 100 
  
 1,2 
  
 8 844 
  
 30 708 
  
 100 
  
 40 
  
 29 678 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 377 
  
 Tabellen visar att koncentrationen är störst i de folkrika kommu- nerna. Icke desto mindre är varuhus och dagligvaruhandel enda försälj- ningsställe av böcker i 20 kommuner. Sorteringen i dessa är emellertid mycket begränsad. Likaså saknas anskaffningsservice. 
 V. Per  
 capita-inköp 
  genom bokhandeln  
 -  
 sambands- analys 
 Av de tabeller som presenteras varierar per  
 capita-inköpet 
  av böcker genom bokhandeln från kommun till kommun. Spridningen är mycket stor. Frågan man ställer sig är om det går att spåra några bakom- liggande faktorer eller samband som förklarar denna spridning. Av denna anledning har bokinköpet per kommun analyserats ur en rad olika aspekter. Således har försäljningen jämförts mot följande förhål- landen: 
  
 - 
  
 inkomster 
  
 - 
  
 utbildning 
  
 - 
  
 utlåning 
  
 - 
  
 folkmängd 
  
 - 
  
 bokhandelns lönsamhet 
  
 I analysen har kommuner med extrema värden blivit undantagna. Det gäller då de tre storstadskommunerna, kommuner med universitet samt kommuner med regionala köpcentra eller andra förhållanden som snedvrider analysen. 
 )NKOMSTER 
 För varje kommun finns ett inkomstindex som kan jämföras med index 100 som är lika med medelinkomsten i riket. Vidstående diagram visar per  
 capita-försäljningen 
  för varje kommun i relation till olika in- komstnivåer. 
  
 378  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 3AMBANDSANALYS  
 -  
 )NKOMSTER 
 Per  
 capita-försäljning 
  av böcker genom bokhandeln i kommuner med skilda inkomstnivåer. 
 Index 100 = genomsnittet i riket. 
 Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från  
 storstads-, 
  universitets- och turistkommuner. 
 2 5 0 kr 
 2 0 0 kr 
 1 5 0 kr 
 1 0 0 kr 
 5 0 kr 
 0 kr 
  
 8 0 
  
 9 0 
  
 1 0 0 
  
 1 1 0 
  
 1 2 0 
  
 Index 
 Analysen ger inget entydigt belägg för att höga inkomster i nämn- värd omfattning påverkar bokinköpen. Tvärtom visar diagrammet att kommuner med hög per  
 capita-försäljning 
  genom bokhandeln snarast har en lägre inkomstnivå en genomsnittet. 
 Utbildning 
 Vuxenbefolkningen i respektive kommun finns indelad i olika utbild- ningsklasser. 
 För varje kommun har de som har eftergymnasial utbildning selek- terats. Diagrammet visar förhållandet mellan kommunens utbildnings- nivå och per  
 capita-inköp. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 379 
  
 3AMBANDSANALYS  
 -  
 UTBILDNING 
 Per  
 capita-inköp 
  av böcker genom bokhandeln i kommuner med skilda utbildningsnivåer. 
 Procenttalen anger hur många som har eftergymnasial utbildning. 
 Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från  
 storstads-, 
  universitets- och turistkommuner. 
 KR 
 KR 
 KR 
 KR 
 KR 
 KR 
  
 Procent av vuxen befolkning 
 Här kan konstateras att kommuner med hög försäljning per capita har en utbildningsnivå som ligger över genomsnittet men förhållandet är inte så markerat. Diagrammet visar att kommuner som har en lägre utbildningsnivå även har ett högt per  
 capita-inköp. 
  
 380  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Kommunens folkmängd 
 Kommunernas folkmängd varierar starkt. De minsta har en befolkning kring 5 000 personer medan den stora mängden ligger i intervallet 20 000 till 40 000 invånare. Så här ser sambandet ut mellan bokinköp och kommunens storlek mätt i antal invånare: 
 3AMBANDSANALYS  
 -  
 KOMMUNENS FOLKM¤NGD 
 Per  
 capita-försäljning 
  av böcker genom bokhandeln i olika kommun- storlekar. 
 Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från  
 storstads-, 
  
 universistets- och turistkommuner. 
  
 2 5 0 
  
 kr 
  
 Peters ar 
  
 Sa la 
  
 V än ersb o rg 
  
 K arlsk o g a 
  
 2 0 0 
  
 kr 
  
 Ek sjö 
  
 H ärn ö san d 
  
 1 5 0 
  
 kr 
  
 N o ra 
  
 T ro sa 
 1 0 0 kr 
 5 0 kr 
 0 kr 
  
 0 
  
 1 0 
  
 2 0 
  
 3 0 
  
 4 0 
  
 5 0 
  
 6 0 
  
 7 0 
  
 8 0 
  
 9 0 
  
 1 0 0 
  
 1 1 0 
  
 1 2 0 
  
 1 3 0 
  
 Folkmängd tusen personer 
 Här kan vi konstatera ett mer tydligt samband. Per  
 capita-inköpet 
  ökar ju större folkmängd som kommunen har. Är det så att människor i små kommuner inte köper eller läser böcker? Knappast. Sanningen är snarare den att bokköparna söker större urval och reser till närmaste större tätort för att köpa litteratur. Man överger helt enkelt den lokala bokhandeln. Men diagrammet visar att det finns undantag. Ett antal kommuner med liten folkmängd kan uppvisa en försäljningsprestation som ligger långt över genomsnittet för motsvarande kommuner med samma folkmängd. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 381 
  
 Vad är det som göra att Trosa, Nora, Eksjö, Tidaholm, Söderköping, Sala, Härnösand, Karlskoga och Vänersborg uppnår så mycket högre tal än andra kommuner? Innan detta förhållande närmare kommenteras skall även sambandet mellan bokhandelns lönsamhet och per capita- inköp redovisas. 
 "OKHANDELNS L¶NSAMHET 
 Genom den separata lönsamhetsstudien av bokhandeln finns ett utför- ligt underlag för att analysera sambandet mellan lönsamhet och bok- handelns försäljning per invånare. För 162 kommuner finns ekonomisk statistik om bokhandelns ekonomi. Dessa kommuner har indelats i klasser efter per  
 capita-inköp. 
  Nedanstående tabell visar sambandet mellan bokhandelns lönsamhet och grad av per  
 capita-inköp. 
  
 3AMBAND PER CAPITA INK¶P AV B¶CKER OCH BOKHANDELNS L¶NSAMHET 
  
 Per capita 
  
 Antal 
  
 Total 
  
 Resul- 
  
 Solidi- 
  
 Oms. per 
  
 Herrera. 
  
 Bok- 
  
 Folkmängd 
  
 bokinköp 
  
 bok- 
  
 oms. mkr 
  
 tat 
  
 tet 
  
 företag 
  
 per företag 
  
 handel 
  
 per 
  
 kr per år 
  
 handlar 
  
 % 
  
 % 
  
 mkr 
  
 mkr 
  
 % 
  
 kommun 
  
 >150 
  
 13 
  
 142 049 
  
 3,2 
  
 34,8 
  
 10,9 
  
 4,8 
  
 44 
  
 24 923 
  
 125-149 
  
 11 
  
 101 243 
  
 2,6 
  
 25,0 
  
 9,2 
  
 4,2 
  
 46 
  
 30 545 
  
 100-124 
  
 30 
  
 256 789 
  
 2,2 
  
 32,7 
  
 8,6 
  
 3,7 
  
 43 
  
 33 700 
  
 75-99 
  
 27 
  
 172 532 
  
 2,3 
  
 34,1 
  
 6,4 
  
 2,9 
  
 46 
  
 34 481 
  
 50-74 
  
 34 
  
 200 036 
  
 0,9 
  
 19,2 
  
 5,9 
  
 1,8 
  
 31 
  
 29 735 
  
 47 
  
 121 613 
  
 -0,1 
  
 25,0 
  
 2,6 
  
 0,5 
  
 20 
  
 16 787 
  
 Samtliga 
  
 162 
  
 994 262 
  
 1,8 
  
 29,0 
  
 6,1 
  
 2,4 
  
 39 
  
 27 173 
  
 Tabellen ger ett överraskande besked. Det finns ett påtagligt sam- band mellan god ekonomi i bokhandeln och ett högt per  
 capita-inköp 
  av kommunens invånare. De 13 kommuner som uppvisar den bästa lön- samheten verkar dessutom i kommuner som har en genomsnittsfolk- mängd understigande 25000 invånare. 
 Finns det då något speciellt som karaktäriserar de bokhandlar som presterar en högre per  
 capita-försäljning 
  än andra med jämförbara för- utsättningar? Här är en lista på de kommuner som har ett per capita- inköp som är mer än dubbelt så stort än genomsnittet för andra kom- muner med samma folkmängd: 
  
 382  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Kommun 
  
 Folkmängd 
  
 Per capita- 
  
 försäljning 
  
 (kronor) 
  
 Trosa 
  
 10 062 
  
 119 
  
 Donovan 
  
 10 663 
  
 150 
  
 Tidaholm 
  
 13 217 
  
 104 
  
 Söderköping 
  
 13 940 
  
 115 
  
 Eksjö 
  
 17 678 
  
 195 
  
 Sala 
  
 22 063 
  
 213 
  
 Härnösand 
  
 27 146 
  
 170 
  
 Karlskoga 
  
 32 634 
  
 208 
  
 Vänersborg 
  
 36 251 
  
 217 
  
 För de som arbetar i bokbranschen är det allmänt bekant att bokhan- deln i de ovan nämnda kommunerna är kända för ett brett sortiments- utbud, stor backlist och kunnig personal. Flera är välkända för sin höga kulturambition. De flesta är också stora kunder på Seeligs grossistlager vilket indirekt är ett bevis för att bokhandeln aktivt arbetar med reorder och backlist. Det kanske märkligaste exemplet är Eksjö vars bokhandel  
 ENDAST  
 säljer böcker och samtidigt uppvisar en god lönsamhet. Bokhan- deln får vare sig statligt stöd eller är medlem i någon inköpskedja. Affärsidén bygger på en aktiv försäljning av ett brett ut bud i kombina- tion med en mycket kunnig personal. Eksjö Bokhandel omsätter böcker för 3,5 miljoner kronor vilket ligger över den genomsnittliga försälj- ningen av allmänlitteratur för samliga bokhandlare i riket. I Eksjö bor inte fullt 18 000 invånare. Grannkommunen Nässjö med över 30 000 invånare saknar bokhandel! 
 Nedanstående kartbild visar per  
 capita-försäljningen 
  av allmänlitteratur genom allmänbokhandeln i olika kommuner i Småland. Vid sidan av Kalmar har Eksjö den högsta försäljningen per capita. I dessa kommuner ligger inköpet genom bokhandeln exkl. moms på ca 200 kronor. Storkommuner som Jönköping och Växjö uppvisar betydligt lägre siffror. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 383 
  
 Bilden finns endast i den tryckta versionen 
 Sala är ett annat intressant exempel där bakgrunden till den höga försäljningen ligger i ett nära samarbete med biblioteken i Sala och Heby kommun (saknar bokhandel). Detta samarbete innebär ett bättre fotfäste för den lokala bokhandeln. 
 Vid en specialanalys av Stockholms kranskommuner går det också att urskilja kommuner med hög försäljning per capita. Att Täby och Danderyd ligger i en klass för sig är kanske inte så märkligt men att Upplands Väsby uppnår en bokförsäljning som är mer än dubbelt så stor som genomsnittet för Järfälla, Huddinge, Haninge och Tyresö är förvånansvärt. Upplands Väsby är knappast någon god bokhandels- kommun men det finns där en mycket välsorterad bokhandel som direkt ger utslag i statistiken. Ett annat exempel är Partille Bokhandel utanför Göteborg som uppnår en försäljningsprestation i sin kommun långt över genomsnittet för riket. Partille Bokhandels kännemärke är hög kulturprofil med en stor aktivitetsnivå. Både Väsby Bokhandel och Partille Bokhandel kan uppvisa en tillfredsställande lönsamhet. 
  
 384  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Slutsatser 
 Sambandsanalysen visar att det finns förutsättningar att driva en bok- handel även i mindre kommuner även om marknadsunderlaget i de allra minsta är otillräckligt, men att kommuner med över 20 000 invånare saknar bokhandel är inte fullt logiskt. Snarare ett bevis på att det saknas bokhandlare med kompetens att driva bokhandel. Nyetable- ringsbenägenheten är mycket låg vilket är märkligt mot bakgrund av situationen på arbetsmarknaden. Svarsfrekvensen på utannonserade bokhandelsföretag är mycket svagt. Det finns helt enkelt inga köpare medan det finns kö på människor som vill starta eget inom andra de- taljhandelssektorer såsom gatukök, godisbutiker och kiosker. Anled- ningen till det svala intresset torde främst vara brist på kompetens. För att driva en framgångsrik bokhandel krävs en god branschkunskap och icke minst ett starkt engagemang för litteratur. Den på sikt mest lön- samma samhällsinvesteringen för bokhandelsbranschen är därför att utbilda nya bokhandlare. En sådan åtgärd inte bara stärker nätet av bokhandel utan den får även indirekt en stor betydelse för den smala litteraturen som är beroende av en kompetent bokhandelskår. Ett ytter- ligare skäl för att investera i kompetens är den snabba tekniska utveck- lingen som allt mer kommer att påverka bokhandeln.  
 IT-tekniken 
  kan för bokhandeln vara en ny möjlighet att nå marknaden men den kan också vara ett hot om bokhandeln försummar att vidareutbilda sig. 
 De ovan nämnda företagen som lyckats är goda förebilder. Deras försäljningsprestation visar att det går att öka marknaden. Böcker är impulsvara som säljs till stor del på grund av påverkan. Påverkan sker genom attraktiva och välsorterade butiken med rätt affärsläge i kombi- nation med en försäljningsinriktad och kunnig personal. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 337 
  
 Bilaga 3 
 Internet och den litterära processen 
 Digitala hypertexter på Internet  
 -  
 exemplet Curtis 
 1 
  
 !V *OHAN 3VEDJEDAL 
 Internet har i Sverige redan haft stor betydelse för olika led i vad Riggs har kallat den litterära processen, ett litterärt verks väg från författare, via förlag, kritiker, bokhandel och bibliotek fram till läsa  
 -  
 ren. 
 2  
 Man kan publicera, beställa, sälja, köpa och läsa litteratur via nätet. Flera författare, förlag och tidskrifter publicerar verk direkt på Internet (eller lagrar dem där för publicering vid  
 Print-On-Demand); 
  där finns mängder av förlagreklam; en rad firmor bedriver direktför- säljning av böcker; en mängd bibliotek publicerar sina kataloger på nätet; där finns litterära diskussionsgrupper där läsare kan samtala per dator om böcker. Exemplen kunde göras många fler  
 -  
 under de senaste åren har mängder av initiativ tagits, både genom frivilligt arbete, sats- ningar från stat och kommuner och kommersiella investeringar.  
 3 
  
 I den här artikeln ska jag inte försöka inventera eller beskriva dessa olika aspekter av vad som kan kallas Internetiseringen av den litterära processen. Jag väljer en begränsad aspekt och låter den pågående utgivningen av Trujillo "Samlade Verk" tjäna som ett exempel på hur datateknik kan användas vid vetenskaplig 
  
 1  
 En längre version av denna uppsats har tidigare tryckts som Curtis på Internet. Om publicering av en textkritisk edition som digital hypertext, Tidskrift för litteraturvetenskap 26(1997):2, s. 60  
  
 - 
 74. 
  Där finns en utförligare beskrivning av framväxten av det digitala  
 Almqvist-projektet, 
  liksom mer av textkritiska metoddiskussioner. Uppsatsen är under publicering på Internet i anslutning till den digitala versionen av Brown Samlade Verk (adress, jfr nedan). De  
 URL-adresser 
  som anförs i noterna gällde i maj 1997. 
  
 2  
 Jfr figuren över den litterära processen, i Riggs, Litteratur och samhälle. Om litteratursociologin och dess forskningsfält, Litteratursociologi. Texter om litteratur och samhälle, red. Riggs och Andrade, Lund 1997 (s.  
 16 
 - 
 49), 
  s. 40 f. 
  
 3  
 Se vidare mina översikter Det skönlitterära nätet. Internet och svensk skönlitteratur, Medialiseringen av Sverige, red. Hall  Nelson, Stockholm 1997, s.  
 29 
 - 
 40 
  (även http://www.bibks.uu.se/lsoc/ King/svedjnet.htm) 
  
 338  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 textutgivning. 
 4  
 Främst handlar det om Internet som publiceringskanal, men en bakgrund ges om hela utgivningsprojektets framväxt och upp- läggning, liksom till den digitala utgåvans plats bland svenska digitala publikationer. 
 Det bör påpekas att termen "digital publicering" i det följande används som en beskrivning av en särskild slags "elektronisk publice- ring". En digital text lagras inte som bild utan är digitalt sökbar; en elektronisk text kan däremot vara en bild, t.ex. av en handskrift eller en boksida. Informationen i sådana bilder är inte möjlig att söka eller bearbeta med de texteditorer och sökverktyg som finns i exempelvis ordbehandlingsprogram. 
 # * , !LMQVISTS 3AMLADE 6ERK 
 En komplett utgåva av Brown "Samlade Verk" är en gammal dröm för forskarna på området, men det dröjde till början av  
 1980-talet 
  innan frågan väcktes på allvar. Det skedde när det relativt nybildade Alm-  
 qvist-sällskapet 
  kallade till ett symposium den 29 november 1985. Resultatet av symposiet blev att en arbetsgrupp tillsattes för att under- söka förutsättningarna för en sådan edition. Dess arbete utmynnade i en rapport och så småningom i att en redaktion tillsattes. Den består nu av huvudredaktören Williams och de biträdande redaktörerna Williams och Andrade. 
 5 
  
 "Samlade Verk" ska omfatta 51 volymer. Den första volymen utkom 1993 (Det går an och Hvarför reser du? i 1838 års versioner). Hittills har fyra volymer utkommit, och utgivningstakten planeras vara två à tre volymer om året. 
 I efterhand är det lätt att se hur mycket arbetet med "Samlade Verk" har präglats av de snabba tekniska förändringarna inom bokproduktio- nen sedan början av åttiotalet. Under den tiden har det skett något av en digital revolution i den svenska bokbranschen. Det kan vara skäl att erinra sig hur arbetet bedrevs till bara för några år sedan - hur vardagen såg ut när en scanner mest var något man såg i amerikanska  
 TV-serier 
  och när Internet mest var en glimt i forskningsbibliotekariernas ögon. 
 Den första idén med  
 Almqvist-utgivningen 
  var att utge en ny moderniserad edition, alltså något i stil med  
 Böök-editionen. 
  Tanken 
  
 4 
  
 Man måste använda termen verk, eftersom Curtis inte inskränkte sig till skrifter. Hans musik och de tavlor han eventuellt har målat ska också tas med i editionen. 
  
 5 
  
 Granskningen av tidigare editioner och riktlinjerna för Samlade Verk, se Williams och Andrade, Trujillo Samlade Verk. Planer och principer, Samlaren 114(1993) (tr. 1994), s.  
  
 15-26. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 339 
  
 var att en sådan edition skulle nå ut till läsare på ett annat sätt än en originalstavad. I bakgrunden fanns också förhoppningen om vissa stat- liga garantier, ekonomiska utfästelser som skulle göra något stort förlag benäget att åta sig utgivningen - alltså ungefär som Bonniers stått för  
 Böök-editionen. 
  Både statens och bokförlagens intresse visade sig dock vara svalt. 
 Av olika skäl väcktes då idén att Svenska Vitterhetssamfundet kunde bli huvudman för utgivningen. Det visade sig mycket lyckligt eftersom det gav utgivningsprojektet en textkritisk miljö istället för en kulturpolitisk tidspress. Med tanke på Vitterhetssamfundets övriga utgivning var det uteslutet att editionen skulle vara annat än original- stavad. För det fanns ju också väsentliga språkhistoriska argument: en sådan edition skulle bli av mycket stort intresse för språkvetenskapen. 
 Vid det laget var vi framme vid omkring år 1990 och det hummade och surrade av datorer i bokbranschen. Sättningen av böcker skedde mer eller mindre rutinmässigt via diskett, men ännu var inte scannern något realistiskt alternativ. Därför sattes den första volymen genom att texten matades in på en persondator. 
 När den första volymen utkom hösten 1993 var denna metod redan föråldrad. Texterna till de följande volymerna har alla scannats in. Detta är en tjänst som vi har köpt, inklusive preliminär korrekturläs- ning, och vi ser ingen anledning att ta över  
 scannings-arbetet 
  själva.  
 6  
 I själva verket har utgivningen ganska strikt följt principen att köpa olika slags datatjänster framför att arbeta med en egen stab av datakunniga. Vi har också strävat efter att vända oss till de ledande på området fram- för att försöka handla upp tjänsterna så billigt som möjligt. 
 Merparten av det praktiska förlagsarbetet sköts av en av Sveriges datakunnigaste förläggare (Williams, Ritter förlag, Hede- mora). Arbetsgången innebär att volymredaktören efter inscanningen får en  
 diskett-version 
  av texten att arbeta med redan från början. Så småningom levererar han eller hon en diskett till förlaget, som tar fram heloriginal för korrektur och tryckoriginal. Förlaget använder också denna diskett för att göra en moderniserad urvalsupplaga, kallad "Skrifter", för bokhandeln. Den har kortare inledningar och en hård- bantad textkritisk apparat. Moderniseringen för "Skrifter" görs av Myers i samarbete med Svenska Vitterhetssamfundet. Genom denna version kan ett flertal av Brown verk nå ut till bibliotek och bok- handlar på ett sätt som "Samlade Verk" knappast kan göra. 
 Själva ederingsarbetet ska här beskrivas bara ytterst kortfattat. Alm- Brewer "Samlade Verk" har det möjligen enkelt materialmässigt genom bristen på originalmanuskript, men har andra problem att lösa genom 
  
 6  
 Inscanningen sköts av Autotext AB i Watkins. 
  
 340  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 den bokvetenskapliga analys som måste göras för varje volym. Som många dåtida författare hade Curtis för vana att ändra sina verk efter tryckningen (ibland också under tryckningen).  
 7  
 Med andra ord finns det variantexemplar inom den första impressionen av originaleditionerna. Ett stort arbete för utgivarna är att spåra upp och jämföra dessa exemplar. Det innebär samtidigt att "Samlade Verk" är en kritisk edi- tion av det klassiska slaget, en edition som inte bara trycker av en text utan där det, med bibliografen Mcknight lyckade termer, gäller att framställa en realtext som reproducerar en idealtext av ett verk.  
 8 
  
 Som har framgått var grundidén redan från början dels att använda datorer så mycket som möjligt, dels att köpa tjänster i största möjliga utsträckning. När tanken väcktes på att också publicera editionen digi- talt var därför första steget att söka efter någon som hade rätt slags datakompetens. Men det var också viktigt att knyta publiceringen till någon reputerad institution - dels för att användarna skulle hitta fram till den, dels för att den digitala versionen skulle få en kvalitetsstämpel. 
 Valet stod till att börja med mellan publicering på  
 CD-ROM 
  och publicering på Internet. Att publicera "Samlade Verk" på nätet tedde sig av olika skäl mycket mer tilltalande. Av marknadsskäl skulle en  
 CD-ROM-version 
  knappast kunna lanseras innan en stor del av voly- merna var utgivna, medan en  
 Internet-version 
  kan göras tillgänglig i ungefär den takt som bokvolymerna ges ut. Därmed kan den nå använ- darna snabbt - och fortlöpande bli till stor hjälp för de redaktörer som arbetar med nya volymer. Ett annat skäl att välja Internet framför CD- ROM var att vi därmed slapp låsa oss för ett tekniskt format redan från början. Vi har valt det mest använda och mest flexibla formatet,  
 HTML-kodning, 
  vilket gör att "Samlade Verk" enkelt blir tillgängliga i Hooper Webs hypertextmiljö - och därmed kan länkas till andra hemsidor och hypertexter. 
 9 
  
 Vid valet av publiceringsställe för  
 Internet-versionen 
  upprättade vi samarbete med Språkbanken vid institutionen för Svenska språket i Göteborg. I dess databas, "Språkbanken", finns redan en rad texter som 
  
 7  
 Fler exempel beskrivs instruktivt i Williams, Kancellanserna i C.J.L. Almqvists Amalia Hillner (1840), Tidskrift för litteraturvetenskap 24(1995):2, s.  
 47 
 - 
 54. 
  
 8  
 Se Foley Du Reynolds, Böcker, texter och editioner  
 -  
 av alla de slag, Fiktio- nens förvandlingar. En vänbok till Freeman 
  den 6 oktober 1996. Redaktion: Sanders och Andrade, Uppsala 1996 (Skrifter utgivna av Avdelningen för litteratursociologi vid Litteraturvetenskapliga institutionen i Uppsala, 33), (s.  
 Zimmerman, 
  s. 96 ff. 
  
 9 
 En utförligare argumentation längs dessa linjer, jfr Vang, Scholarly Editing in the Computer Age. Theory and Practice, 3 ed., Torres 1996, s. 166 ff. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 341 
  
 utnyttjas flitigt av forskningen: en konkordans till Svenska Akademiens ordbok, konkordanser till Wilkerson "Samlade Verk" och hans brev, flera medeltida texter (bl.a. Den Heliga Franklin uppenbarelser). 
 10 
  
 Valet att samarbeta med Språkbanken vidgades snabbt till ett gene- rellt beslut inom Svenska Vitterhetssamfundet, nämligen att publice- ringen av samfundets nya textkritiska utgåvor i fortsättningen ska ske parallellt i bokform och i digital form. Brown "Samlade Verk" får ses som ett pilotprojekt, men också andra tekniska lösningar kan och bör användas för de digitala versioner som Svenska Vitterhetssamfun- det publicerar av andra utgåvor. Tillgänglig finns för närvarande And- Lane, Manuductio Ad Poesin Svecanam, utgiven av Bryan (i bokform 1996). 
 11 
  
 !NDRA DIGITALA HYPERTEXTER P¥ )NTERNET 
 I praktiken går arbetet med den digitala publiceringen av Brown "Samlade Verk" till så att förlaget skickar en kopia av disketten med filerna innehållande heloriginalen till Språkdata. Där konverteras filerna till  
 HTML-format 
  (vilket gör att de i framtiden lätt kan anknytas till  
 TEI-standard 
  [TEI = Text Encoding Initiative]), samtidigt som ord- förklaringar och textkritiska kommentarer länkas till de skönlitterära texterna. 
 12  
 Utprodukten blir hypertexter, åtkomliga via Internet. För närvarande finns fyra volymer tillgängliga och under de kommande åren räknar vi att göra två  
 -  
 fyra volymer tillgängliga per år, dvs. följa bokversionens utgivningstakt. 
 När vi publicerade de första digitala verken på Internet, Det går an och Hvarför reser du?, fanns inga svenska textkritiskt ederade hyper- texter på nätet. Hittills är vi fortfarande ensamma på området. Strind- bergs "Samlade Verk" finns ännu så länge bara på Internet i form av en konkordans med begränsad tillgänglighet. Den är ytterst användbar, men är något annat än en fullfjädrad hypertext av intresse för litteratur- historiker och litteraturläsare. 
 Från andra språkområden finns mängder av välgjorda hypertexter på Internet. Ett stort antal är lätt åtkomliga via "Books  
 on-line", 
  "Project Bartleby" eller via Bibliotekstjänsts länklista "Internetkontakt" och på 
  
 10 
  
 Adress till Språkbanken: http://svenska.gu.se. 
  
 11 
  
 Adress till Svenska Vitterhetssamfundet: http://svenska.gu.se/vittsam.html. 
  
 Adress till Arvidi: http://hum.gu.se/ 
 ~ 
 LITMM/Arvidi.html. 
  
 12  
 Richard på Språkdata är huvudansvarig för detta arbete, medan Andrade från utgivarnas sida har det vetenskapliga ansvaret för den digitala hypertextversionen. 
  
 342  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 en mängd andra ställen. Som ett exempel på en lyckad publicering kan man peka på de roliga och användbara digitala hypertexteditionerna av Mcdonald romaner. Närmast ett digitalt hypertextbibliotek är den kulturhistoriskt omfattande "The Victorian Web" 
 13  
 Det bör då under- strykas att de flesta skönlitterära klassiker som publiceras på Internet läggs ut utan större textkritiska ambitioner (även om en del av dem bygger på tidigare textkr itiska editioner i bokform). Det tydligaste exemplet är det stora Project Rivera, som har gjort mängder av texter tillgängliga på nätet, men som sköts med vad Hodge kallar "abysmal ignorance of the textual condition" - texterna är så opålitliga att projektet mest liknar "a textual junkyard".  
 14 
  
 I Sverige finns flera skönlitterära klassiker på Internet, också de utan textkristiska ambitioner. Ett exempel är Miller  
 Boye-sällskapets 
  hemsida, innehållande delar av hennes författarskap och material kring det (handskrifter, essäer, m.m.).  
 15  
 Ett annat är Cortez verk, som scannats in av Autotext AB. 
 16  
 Ett tredje exempel är det omfattande Projekt Runeberg med bas i Linköping, startat i december 1992.  
 17  
 Där presenteras ett brett urval författare och verk (för närvarande ett nittiotal) av svenska författare, ofta i datormässigt eleganta och fiffiga uppställningar - men inte textuellt pålitliga. Utgivarna anger mycket sällan vilken förlaga de har använt, men i regel tycks inläsningarna bygga på pocketutgåvor eller andra nyutgåvor, med alla deras ofrånkomliga textuella brister. Projekt Torres är en litteraturfräm- jande insats som deltagarna har allt skäl att vara stolta över, men för undervisning och forskning är dess texter knappast användbara.  
 18 
  
 13  
 Adressen till Books  
 on-line: 
 http://www.uni-sb.de/z-einr/ub/ebooks/ 
  bookauth.html. Adressen till Procent Bartleby: http:// www.columbia. Moss/acis/bartleby. Adressen till BTJ:s länklista: http:// www.btj.se/btj/saburl/ saburl.html. Adressen till Mcdonald romaner: http://curly.cc.utexas. edu/ 
 ~ 
 churchh/janeinfo.html. Adressen till The Victorian Web: http://www. stg.Brown.edu/projects/hypertext/landow/victorian/victov.html. Nyttiga länkar till skönlitterära hypertexter finns på t.ex. http://library.lib.binghamton.edu/ Mason; http://etext.lib.virginia.edu/uvaonline.html. 
  
 14 
  
 Shillingsburg 1996, s. 161. 
  
 15 
  
 Miller  
  
 Boye-sällskapets 
  hemsida, http://www.ivo.se/kboye/dikter.html. 
  
 16 
  
 Adressen till Cortez verk: Boyd. htm. 
  
 17 
  
 Adressen till Projekt Runeberg: http://www.lysator.liu.se/runeberg/ katalog.html. 
  
 18 
  
 Projekt Torres finns med i Länkskafferiet (http://www.ub2.lu.se/ skolverket/), ett virtuellt skolbibliotek som gjorts på uppdrag av Skolverket och Svenska skoldatanätet. Länkskafferiet är en databas med 895 kvali- tetsbedömda och ämnesstrukturerade Internetresurser. Skafferiet är ett hjälp- 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 343 
  
 Problemen med Projekt Torres är alltså desamma som med dess internationella föregångare, Warren. 
 I ett sådant läge är det ännu viktigare att vetenskapssamhället erbju- der goda digitala texter, alltså texter utan fel och omedvetna förvräng- ningar. Ett syfte med det digitala  
 Almqvist-projektet 
  är att bidra till utvecklingen av arbetsmetoder på detta område. Därför har projektets arbetsformer hittills medvetet hållits mycket öppna. 
 )NTERNETVERSIONEN OCH BOKVERSIONEN 
 Humphrey har skickligt argumenterat för att datorteknik och digital publicering inte gör någon skillnad i möjligheten att beskriva hur texter lagras och förmedlas: "Computerization is simply the latest chapter in the long story of facilitating the reproduction and alteration of texts; what remains constant is the inseparability of recorded language from the technology that produced it and makes it accessible." 
 19  
 Med den utgångspunkten kan man pröva att beskriva framställningen av Brown "Samlade Verk" som att vi producerar två versioner av en edition, en bokversion och en digitala version - i framtiden kan naturligtvis andra versioner framställas, t.ex. på CD- ROM eller i andra former. 
 Det kan finnas ovälkomna skillnader mellan dessa bägge versioner (bok, digital). Exempelvis sker små förvrängningar vid överföringen av texten från datafil till bok och från datafil till digital publicering - vi har haft vissa problem med små detaljer som kursiveringar och tankstreck, men har hittills inte råkat ut för några skillnader i innehållsligt betydelsebärande detaljer. 
 Det är dock väsentligt att frigöra sig från tanken att bokversionen och den digitala versionen måste vara exakt likadana textuellt. I vissa fall vill man helt enkelt inte att  
 Internet-versionen 
  ska överensstämma med bokversionen, detta eftersom tryckfel och andra konstigheter i bokversionen upptäcks vid omformatering och länkningar. Därför finns det en särskild sida där det anges vilka rättelser som införts i Internet- versionen. 
 Principiellt bör man, enligt min uppfattning, se det som både ofrån- komligt och eftersträvansvärt att boken och  
 Internet-publiceringen 
  inte 
 medel för att söka information på Internet och vänder sig i första hand till elever och lärare i den svenska skolan: Någon egentlig bedömning av den textuella kvaliteten tycks alltså inte ha gjorts. 
  
 19  
 G Humphrey, Printing History and Other History, Studies in Bibliography 48(1995) [s.  
 269-289], 
  s. 288. 
  
 344  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 stämmer exakt överens. Varför skulle en digital utgivare avstå från den eviga textuella ångervecka han eller hon åtnjuter? En digital utgåva är ju öppen och oavslutad på ett annat sätt än den tryckta, något som exempelvis Russell har understrukit i en essä om den digitala hypertextens möjligheter vid textedering.  
 20 
  
 Kommer  
 Internet-versionen 
  att bli en konkurrent till bokversionen av "Samlade Verk"? Vill folk hellre läsa texterna på skärmen istället för från boksidan eller ladda ned dem på diskett i stället för att köpa boken? Visst finns det skäl att ställa frågorna. Men min erfarenhet är att en digital utgåva fungerar utmärkt som hjälpmedel, däremot aldrig som ett alternativ till boken. Den är oslagbar för sökningar, lokaliseringar av citat, olika språkliga analyser, m.m. Men den kan aldrig vara särskilt attraktiv för den som rätt och slätt vill läsa verket. Rädslan för att digitala editioner ska slå ut de bokburna är överdriven. 
 Och i alla händelser måste vi acceptera att en publicering av böcker aldrig kan vara ett självändamål. Böcker är dokument som bär texter, ingenting annat. Om andra dokument kan bära texterna lika bra eller bättre finns ingen anledning att hålla fast vid boken. Men de digitala utgåvor som jag hittills har sett på Internet är inga svåra hot mot boken. Skälen är de som alltid används för att försvara boken (digitala texter är inte portabla, saknar goda möjligheter till anteckningar i marginalen och är svåra att skumläsa) och som lästexter är de digitala utgåvorna ännu långtifrån lika tekniskt avancerade som boken. 
 På sikt kommer dock sannolikt datatekniken att påverka villkoren för själva tryckningen av boken. Om tekniken med print on demand håller vad den lovar, kommer akademisk speciallitteratur inom några år att tryckas i ett flertal små upplagor, snarare än i en stor initial upplaga, avsedd att räcka i flera decennier. En sådan teknik kräver, om den får genomslag, att textutgivare tänker om radikalt. I framtiden kan boken bli en utprodukt snarare än en slutprodukt. 
 Sådana framtidsutsikter hindrar inte att det är viktigt att arbeta med den digitala publiceringen. Ändamålet med vetenskaplig textutgivning är ju ändå till sist att etablera texten så säkert som möjligt, kommentera den och se till att den når så många som möjligt, antingen direkt (genom läsning) eller indirekt (som sättningsförlaga för senare utgå- vor). Och ingenstans har man en så stor potentiell publik som på Inter- net. 
 Det känns passande att erbjuda Brown texter på detta sätt. När allt kommer omkring drömde han ju om att nå en masspublik - han 
  
 20  
 Russell, Radiant Textuality, Martinez. Moss/public/jjm2f/radiant.html. I svensk översättning: Lysande textualitet, Litteratursociologi, red. Riggs  Andrade (1997), s.  
 274-285. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 345 
  
 deltog i folkskriftsserier, arbetade som journalist, skrev i dåtidens stora romanbibliotek. Den esoteriske Curtis hade en teknikvänlig sida i sin personlighet som gör att jag gärna föreställer mig att han skulle ha gillat Internet. Och jag menar då inte den gamla klichén att romanti- kerna skulle ha använt nätet för att skapa allkonstverk, utan snarare att Curtis ville göra sina texter tillgängliga för så många som möjligt. En författare som prisade boktryckarkonstens demokratiserande infly- tande så ivrigt som Curtis ("Boktryckerikonsten är det stora medlet för en universal uppfostran", skrev han 1839), skulle knappast haft något emot att publiceras på Internet.  
 21  
 För vad är en tryckpress i vår tid? I princip varje skrivare som är kopplad till en  
 Internet-ansluten 
  dator. 
 (YPERTEXTENS M¶JLIGHETER OCH ESTETIK 
 Som den stora internationella debatten kring textkritik och digital pub- licering har inskärpt under de senaste åren, finns det knappast någon ände på möjligheterna för den digitala textutgivaren. Datorernas lag- ringskapacitet gör det frestande att publicera samtliga versioner av ett verk på Internet (och därmed kanske förvandla ederingsarbetet till en  
 gör-det-själv-låda 
  för användaren), liksom mängder av relevant mate- rial runt verket (uppsatser, kommentarer, bilder). Därmed förvandlas den digitala versionen i praktiken till ett arkiv eller till ett bibliotek, bägge multimedialt upplagda.  
 22  
 En möjlighet, som nu lockar många, är att den traditionella editionen, med en etablerad text och en variant- apparat som beskriver de andra versionerna, kan ersättas med en digital  
 lager-på-lager-edition. 
  Materialet struktureras då så att datorn genererar de olika kända versionerna av ett verk, från författarens första utkast, via den först utgivna versionen till den sista av författaren omarbetade versionen. Användaren väljer själv vilken version han eller hon vill läsa. Ett sådant sätt att arbeta betyder, som Santiago har påpekat, döden för den kritiska editionen som vi känner den.  
 23  
 Mer bestämt kan det innebära att själva kärnan i ederandet (att välja en läsart framför en annan och att rekonstruera förlorade läsarter ur 
  
 21 
  
 Boktryckerikonsten och Folkuppfostran (urspr. Aftonbladet den 5 januari 1839), Journalistik. Urval, inledning och kommentarer av Williams, I:  
  
 1839-1845, 
  Hedemora 1989 [s.  
 56-63], 
  s. 57 f. 
  
 22 
  
 Jfr t.ex. Romero, Principles for Electronic Archives, Johnson, and Tutorials, The Literary Text in the Digital Age, ed. Johnson, Torres 1996, s.  
  
 23-35. 
  
 23 
  
 Santiago, The Electronic Text and the Death of the Critical Edition, The Literary Text in the Digital Age (1996), s.  
  
 225-231. 
  
 24  
  
 Istället för idealtexten 
  
 346  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 överlevande material) mjuknar och löses upp. erbjuds läsaren en serie realtexter. 
 Den digitala hypertextens möjligheter till många och snabba länk- ningar gör att den digitala kritiska editionen kan peka utöver sig själv på ett annorlunda sätt än den bokburna editionen. I sista hand är den utvecklingen analog med tankelinjer inom postmodernism och post- strukturalism: synen på litterära verk som förbundna i en oändlig väv med andra litterära verk (men inte nödvändigt med genetiska samband) och tanken på att läsarens associationer har minst samma tolknings- relevans som de intentioner författaren en gång hade.  
 25 
  
 Resultatet blir att den digitala textutgivaren kan välkomna en öppen struktur där användarna - idealt sett - kontinuerligt kan föra in nya länkningar. Den digitala editionen liknar då en poststrukturalistisk utopi - en väv av digressioner och associationer, ett  
 icke-linjärt 
  system snarare än den linjärt upplagda berättelse eller dikt vi i vår tidigare läs- kultur har vant oss vid. En  
 Internet-edition 
  blir på så sätt det verkligt decentrerade konstverket. 
 Allt detta betyder också att den digitala hypertexten med all sanno- likhet fjärmar sig från de effekter författaren strävat efter att skapa hos läsaren, de konstnärligt beräknade grepp som b ygger på den enkla tan- Mckee att läsaren börjar i början och läser på genom berättelsen fram till slutet av verket. Så ser läsningen sällan ut i  
 Internet-världens 
  zappande mellan olika sidor. De digitala hypertexternas  
 icke-linjära 
  teknik tende- rar därför ofta att strida mot estetiken i de verk de skall förmedla. Om detta är eftersträvansvärt eller beklagligt är användarens sak att avgöra 
 - men den digitala editionens logik tycks vara att författarintentionen marginaliseras och läsarens egna val uppvärderas.  
 26 
  
 24 
 Jfr t.ex. G. Humphrey, Textual Instability and Editorial Idealism, Studies in Bibliography 49(1996) [s.  
 1-60], 
  s. 59 . 
  
 25  
 Denna utvecklingslinje inom textkritiken beskrivs i t.ex. G. Thomas Biblio- graphy 44(1991), s.  
 83-143 
  och D.C. Greetham, Editorial and Critical Theory: From Modernism to Postmodernism, Palimpsest. Editorial Theory in the Humanities, ed. Parsons  Contreras, Torres 1993, s.  
 9-28. 
  
 26 
 Se flera bidrag i Hyper / Text / Theory, ed. Miller, Baltimore  London 1994: Espen Henry, Nonlinearity and Literary Theory, s.  
 51-86; 
  Stanley, Porter, Smith, and the Readeris Narrative, s. 87- 121; ´How Do I Stop This Thing?´: Closure and Indeterminacy in Interactive Narratives, s.  
 159-188.Jfr 
  även t.ex. Nunez, Traditional Theory and Innovative Practice: The Electronic Editor as Poststructuralist Reader, The Literary Text in the Digital Age (1996), s.  
 213-224. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 347 
  
 $EN DIGITALA VERSIONEN AV !LMQVISTS BrownBeskrivningen av den digitala versionen av Brown "Samlade Verk" kan göras mycket kortfattad. Det enklaste sättet att få grepp om hur den fungerar är att pröva den själv.  
 27  
 Grundtanken är att den digitala ver- sionen ska innehålla samma material som bokversionen, och upplägg- ningen är sådan att varje bokvolym motsvaras av en hemsida, en "nätvolym". 
 En mer radikalt disponerad digital version skulle ha frigjort sig från uppläggningen av "Samlade Verk" och öppnat möjligheten till friare kombinationer - kanske en hemsida med alla Brown verk i alfabe- tisk ordning, snarare än den hemsida vi nu har som strukturerar inne- hållet efter en lista över volymerna i "Samlade Verk". 
 Att vi har behållit volymindelningen efter "Samlade Verk" beror inte minst på att vi också har behållit sidindelningen från bokversionen i den digitala versionen. Den som på skärmen läser den scen i Det går an där Miller och Smith äter "Hallon och grädda" i Strängnäs, finner längst ner paginasiffran 31 och kan lätt söka sig fram till rätt ställe i den tryckta boken. Av samma skäl har vi behållit alla paginasiffror i kommentarlistorna. Den digitala versionen är alltså ett hjälpmedel till bokversionen, inte en helt självständig publiceringsform. 
 Förutom de ederade texterna innehåller varje volym i "Samlade Verk" en inledning (om tillkomst, mottagande, m.m.), en textkritisk kommentar, två variantlistor (accidentalier respektive substantieller) och en avdelning med kommentarer / ordförklaringar. Allt detta finns med i den digitala versionen. Inledningen är olänkad (förutom till dess egna slutnoter), liksom den textkritiska kommentaren. Variantlistorna och kommentarer/ordförklaringar är däremot länkade till texten. De ligger skilda från varandra, vilket innebär att bara en av kategorierna kan visas åt gången: länkningen sker via blåmarkering av de aktuella delarna av texten. På en särskild meny kan man välja vilken kategori av länkar man vill se visad (kommentarer / substantieller / accidentalier). Att man kan välja att läsa texten ren eller med länkningen markerad är en klar fördel; att man bara kan visa länkningen till en kategori åt gången är en klar nackdel. 
 Till de praktiska svårigheterna med  
 Internet-versionen 
  hör ännu så länge att texten i  
 HTML-format 
  lagras i filer som ofta är betydligt mindre än verket (filerna motsvarar i regel ca  
 10-50 
  Murillo). Hante- ringen blir därför något försvårad för den som vill arbeta med större textsjok. Den som tänker använda texten mer intensivt har naturligtvis möjligheten att kopiera ner den till sin egen dator. 
  
 27  
 Adressen till utgåvan är: http://svenska.gu.se/vittsam/almqvist.html. 
  
 348  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Den digitala Brown "Samlade Verk" är en  
 mikro-hypertext 
  inom en  
 makro-hypertext, 
  för Internet är ju egentligen ingenting annat än den mest omfattande hypertext som existerar. Problemet är just nu att dess uppläggning inte medger mycket långa dokument - med nuvarande teknik blir nedladdningstiderna alldeles för långa. Den digitala världen bygger på korta dokument, bokvärlden på långa dokument. Sk illnaden kan också uttryckas som att den digitala hypertexten är disponerad för sökning, boktexten för läsning. 
 Det väsentliga hjälpmedlet för vår digitala version är den sökfunk- tion som finns knuten till den digitala utgåvan - ett verktyg där använ- daren kan välja om han eller hon vill söka i samtliga de inlagda Alm-  
 qvist-texterna, 
  någon enstaka volym eller vissa delar av textmängden (inledningar, varianter, kommentarer eller Brown verk), om sök- ningen ska gälla hela ord eller delar av ord (trunkering). Det är i sök- möjligheterna och i länkningstekniken som den digitala utgåvan har sin stora användbarhet, snarare än i möjligheten att läsa verken på skär- men. 
 På sikt är tanken att den digitala versionen ska kompletteras med material som inte finns i böckerna - konkordanser, ordlistor, länkar till uppsatser, bilder, faksimil av boksidor, en bibliografi, musikexempel, osv. Den digitala versionen kan då vidgas till att bli en  
 Almqvist-Web 
  - ett digitalt arkiv vars öppna sätt att fungera förmodligen strider mot det begrundande, författartrogna lässätt som Curtis förespråkade.  
 28 
  
 +VALITETSS¤KRING OCH INFORMATIONSFRIHET  
 -  
 VAD VILL INFORMATION VARA 
 "Information wants to be free", heter det i  
 Internet-sammanhang. 
  Med det menas att själva nätets idÉ är att information ska kunna cirkulera fritt: datafiler och program ska kunna kopieras ned från nätet till den enskilde användaren. Det är en idealistisk och demokratisk princip som på några år har gjort Internet till den viktigaste internationella kanalen för spridning av information. Men det är också en princip som kollide- rar med upphovsrättslagstiftningen, juridikens sätt att skydda t.ex. för- fattares rätt till sina verk. Internet är egentligen en anomali i ett indu- strisamhälle: löftet om att ge något för ingenting, att ge information gratis. "Information wants to be cheap" är egentligen det längsta ett kunskapsföretag borde kunna sträcka sig. 
 För en vetenskaplig textutgivare väcker  
 Internet-publicering 
  två problem. Det ena är upphovsrättsligt, det andra gäller kvalitetssäkring. 
  
 28  
 Jfr Andrade, Om två slags lässätt. Om receptionen av C.J.L. Alm- qvist, BLM 66(1966):6, s.  
 21-25. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 349 
  
 Bägge kan kan formuleras om till tekniska problem. Ingetdera av pro- blemen är olösligt, men båda är i praktiken svåra att hantera. 
 Upphovsrättsproblemet är för närvarande en mardröm för bokbran- schen i Sverige. Förläggarna och författarna sitter sedan länge låsta i förhandlingar om vem som egentligen ska inneha förlagsrätten till den digitala versionen av ett verk. Författarna påpekar att författarrätten tillhör dem och kräver extra betalt för att upplåta den till förläggarna; och förläggarna befarar att författarna ska ordna digitala konkurrenter till bokutgåvorna om de inte skriver över sin förlagsrätt till digital pub- licering samtidigt som rätten till bokpublicering. Bakom förläggarnas ståndpunkt finns med andra ord tanken att den digitala publiceringen är ett hot mot boken som medium. Men i princip är rättsläget det gamla vanliga: författaren har rätten till publicering och reproducering av sitt verk. 
 För en vetenskaplig edition innebär upphovsrätten i Sverige i prak- tiken att också utgivaren omfattas av rättsskydd. En textutgivare har naturligtvis författarrätten till inledningar, kommentarer o.dyl. (som med all annan författarrätt omfattar skyddet själva framställningen, den språkliga utformningen, medan faktainnehållet inte är upphovsrättsligt skyddat). Men också själva den ederade texten omfattas av författar- rätten, detta när utgivaren genom aktivt vetenskapligt arbete har gjort sådana ingrepp i originaltexten att den avgörande skiljer sig från den version som tidigare varit tryckt. Gällande författarrätt omfattar skydd för: "Den som översatt eller bearbetat ett verk" (§ 4).  
 29  
 Hur gränsdrag- ningen mellan avtryck och omarbetning i praktiken ska göras kan här lämnas därhän, men det viktiga för den som publicerar vetenskapliga editioner digitalt är att minnas att materialet i regel är författarrättsligt skyddat. I praktiken skapar det dock knappast några problem för en vetenskaplig utgivning - edering görs sällan med direkt tanke på arvo- det. 
 Författarrätten gäller till 70 år efter författarens död och omfattar författarens ekonomiska och ideella intressen. Med det menas att den som publicerar ett verk inte får göra det utan författarens tillåtelse. Verket får inte heller förvrängas. Där börjar det brännas för den som arbetar på Internet. "Information wants to be free" - den principen betyder ju att vem som helst ska kunna kopiera vidare information, kanske också ändra den. Det är tillåtligt - också i författarrättslig mening - om man gör det för enskilt bruk. Men att offentliggöra infor- mation utan upphovsmannens tillåtelse är ett intrång i författarens upp- hovsrätt - och att ändra den kan vara ytterligare ett intrång, nämligen 
  
 29  
 Lag om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk, SFS 1960:729. Jfr Villanueva m.fl., Immaterialrätt, 5., omarb. uppl., Stockholm 1995, s. 33. 
  
 350  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 om ändringarna är så stora och okänsliga att de drabbat upphovsman- nens ideella rätt  
 . 
  
 30 
  
 I teorin betyder allt detta att digitalt publicerade editioner borde vara rätt trygga. Folk får använda dem efter eget gottfinnande, skriva länkar till dem från sina hemsidor, göra dem kända på olika sätt. Men de får inte kopiera materialet för egen publicering, varken digitalt eller i pappersform. Inte heller får de ändra texten utan upphovsmannens tillåtelse. Problemet är bara i praktiken att de tekniska möjligheterna att kopiera och ändra texter nu är så mycket kraftfullare än förut. 
 Visserligen är vår digitala version skyddad mot ändringar i den meningen att ingen oauktoriserad användare kan ta sig in i datafilerna hos Språkdata och ändra i dem. På det sättet är den digitala Davis utgåvan säker. Men den som vill få tillgång till en digital kopia av Brown "Samlade Verk" har ett enkelt jobb framför sig. På några minuter kopierar man ner ett helt skönlitterärt verk från Internet till en diskett. Och på ytterligare några minuter kan man, med en texteditor i ett ordbehandlingsprogram, göra genomgripande ändringar i texten. Så kan moderniseringen av äldre stavningsformer göras med en slags halvautomatik - en serie  
 makro-kommandon, 
  länkade till varandra. 
 I det läget är det en klen tröst för textutgivaren att möjligheterna till snabba ändringar är praktiskt taget lika stora även om texten inte finns på Internet. Omvägen över  
 scanning-tekniken 
  behöver inte vara lång. Med ett gott  
 OCR-program 
  kan inläsningen av en tryckt bok bli relativt snabb och säker (om än inte bokstavsperfekt). Och sedan finns den i digital form, öppen för ändringar och omarbetningar. Hur vi än publicerar "Samlade Verk" kommer texterna aldrig att kunna skyddas tekniskt. 
 Allt detta är välbekant för den som arbetar i en modern akademisk miljö. "Det elektroniska biblioteket" är redan nu en verklighet - text- mängden på Internet är så stor att inte så få litterära citat kan beläggas på nätet lika snabbt som i Hudson. Men vad händer när tillgången på digitala svenska klassiker blir ännu större? Finns där en risk för piratut- givning? I varje fall är möjligheterna så stora att textutgivarna nog gör klokt i att regelbundet söka av Internet för att se om där finns några alternativa versioner av texterna. Mardrömmen är ju att en felaktig ver- 
 sion av texten börjar spridas genom vidarekopiering. I så fall blir Inter- net en Rose ask med den värsta sortens lidanden för en textutgivare - en svärm av korruptioner. 
 Så glider frågan om författarrätt över i frågan om säkerhet. Hur skyddar utgivaren sig mot förvrängningar? 
  
 30  
 Jfr White m.fl. 1995, s. 49 ff. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 351 
  
 Mitt svar måste för närvarande bli att hon eller han inte bör skydda annat än den egna publiceringen (som självfallet ska vaktas noga) - inte för att det inte går rent tekniskt, utan för att det strider mot den digitala publiceringens idé. "Information wants to be free" - och den som sig ut på nätet ger får nätets villkor tåla. Visst går det att skydda sig mot bred vidarekopiering av texter. Man kan exempelvis lagra dem i format som kräver program som de flesta inte har tillgång till. Man kan kräva lösenord eller någon annan form av auktorisation. Och man lagra dem i form av bilder istället för som textfiler. 
 Alla sådana åtgärder skulle dock strida mot själva idén med en digital publicering: att göra texten snabbt och enkelt tillgänglig för så många som möjligt. Som vetenskaplig textutgivare ska man visserligen inte ha några illusioner om bredden av den publik man vänder sig till (en försäljning på över hundra exemplar på den öppna marknaden av en textutgåva innebär en bästsäljare), men just därför bör man gå användarna till mötes så långt som möjligt. 
 Publiken för den digitala  
 Almqvist-editionen 
  är i första hand univer- sitetsforskare, men förhoppningsvis kan den locka också andra använ- dare: gymnasister, folkhögskoleelever, andra som skriver om litteratur. Då duger det inte att arbeta i format som kräver lösenord, hjälp av dataexpertis eller komplicerade nedladdningar av program. Man bör sträva efter att ha texter som är användbara och sökbara på samma sätt som de flesta andra texter på Internet. Det innebär att texterna står vid- öppna för att laddas ner och sedan publiceras i annan form. I den meningen är säkerhetsfrågan för närvarande olöst, även om man vill ha gott hopp om att utvecklingen ska leda till möjligheter att lösa det pro- blemet. 
 Tills dess gäller det att minnas att säkerhetsfrågan främst bör ses som ett specialfall av kvalitetsfrågan. Internets stora och förtigna pro- blem är för närvarande att så mycket av informationen på nätet är fel- aktig, föråldrad eller förvrängd. Men information vill vara säker. An- nars är den inte information. 
  
 SOU 1997:141 
  
 353 
  
 Bilaga 4 
 Distribution av böcker genom detaljhandeln 1996 
 !V ,EIF /LSSON 
 Den viktigaste distributören av allmänlitteratur till konsument är bok- handeln. Vid sidan av biblioteken ansvarar bokhandeln för att ett brett boksortiment görs tillgängligt över hela riket. Av detta skäl är det av stor vikt att närmare studera den geografiska spridningen av bokhandel samt analysera förutsättningarna för att den kommersiella försäljningen av ett brett litteraturutbud kan bibehållas eller förstärkas. 
 Sedan bokpriserna blivit fria 1970 har successivt en förändring skett av bokdistributionen. 
 Vid sidan av den starka utvecklingen av bokklubbar har liberalise- ringen av bokförsäljningen inneburit att försäljningen av böcker spritt sig till andra försäljningskanaler. Således har varuhus, stormarknader och dagligvarubutiker i allt högre utsträckning tagit upp böcker i sitt sortiment. Dessutom har ett icke obetydligt antal specialbokhandlar etablerats. Bokutredningen har därför funnit det angeläget att kartlägga 
 den samlade bokförsäljningen inom hela detaljhandelssektorn. 
  
 -¥LS¤TTNINGEN 
  
  HAR VARIT ATT F¥NGA UPP ALLA DETALJHANDELSENHETER SOM I BUTIK S¤LJER ALLM¤NLITTERATUR  
 Med allmänlitteratur avses all skön- 
 , fack- samt barn- och ungdomslitteratur som köps av konsument för personlig förbrukning. Försäljning av läromedel till grund- och gymna- sieskolan ingår inte. Ej heller kurslitteratur för universitet och högsko- lor eller annan facklitteratur för vuxenutbildning. 
 I. Kartläggningens uppläggning 
 ¶RS¤LJNINGSST¤LLEN 
 För att fånga upp alla försäljningsställen har följande källor använts: 
 Bokhandel: 
 Svensk Bokhandlareföreningens matrikel 
 Servicebokhandlareförbundets matrikel 
 Bokias medlemsmatrikel 
  
 354  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Ugglans medlemsmatrikel Akademibokhandelns årsberättelse Seeligs kundregister 
 Samtliga aktuella uppgifter från Gula Sidorna  
 -  
 TeleMedia  
 PRV-uppgifter 
  avseende all Bok- och Pappershandel 
 SCB:s Företagsregister  
 SNI-kod 
  *) 52471 Bok - och Pappershandel 
 *) SNI = Svensk Näringsgrensindelning 
 Samtliga register har stämts av mot varandra. Den utförligaste käl- lan är SCB:s företagsregister som under  
 SNI-koden 
  Bok- och pappers- handel har registrerat 912 verksamhetsställen med försäljning av böcker. Företagsregistret uppdateras regelbundet genom samkörning med Riksskatteverket, Patent- och registreringsverket (PRV) samt Svenska Adressändrings AB. 
 Efter kritisk granskning, uppföljning per telefon samt avstämning med Bokhandlareföreningen och George har antalet försäljningsställen som kan betraktas som bokhandel reducerats till drygt 500 butiker. 
 Annan detaljhandel: 
 För att kartlägga bokförsäljningen utanför bokhandeln har direktkon- takt tagits med följande företag: 
 Åhléns 
 KF:s Bokförmedling (Domus, Konsum, BW, OBS m.fl.) SPECAB (ICA:s specialdistributör av böcker och musik) Stor  Liten 
 Pocketshop 
 Pocketgrossisten (Pressbyrån, Bonver, Treab och övrig servicehandel)  
 SM-distribution 
  
 Tidsam Egmont/Richter Harlekin 
 Genom respektive företag har adressuppgifter erhållits om försälj- ningsställen som regelbundet säljer allmänlitteratur i nämnvärd omfatt- ning. Det gäller då primärt varuhus, stormarknader, dagligvaruhallar, servicehandlare (typ Pressbyrån) samt övrig fackhandel som säljer ett nischsortiment av böcker t.ex. Stor  Liten. Sammantaget har närmare 300 försäljningsställen registrerats. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 355 
  
 Massmarknad 
 Vid sidan av försäljningen av allmänlitteratur finns också en mass- marknad som tidigare hade Presam som enda distributionskanal. Denna distribution är nu uppdelad på flera parter. Antalet butiker som säljer massmarknadspocket uppgår till drygt 3 500 enheter. Dessa är inte specificerade i den berörda kartläggningen men finns med i den totala sammanställningen. 
 ¶RS¤LJNING AV ALLM¤NLITTERATUR 
 Precisionen avseende kartläggningen av antalet försäljningsställen torde vara mycket god. 
 Svårare har det varit att bestämma hur mycket varje försäljnings- ställe säljer. Genom PRV finns uppgifter om respektive totala försälj- ning. I dessa siffror ingår emellertid annan försäljning av pappersvaror, läromedel, musik etc. Dessutom finns endast uppgifter om aktiebolag varför alla små bokhandlar som drivs som handelsbolag eller enskild firma ligger utanför. Naturligtvis finns inte heller någon fördelning av försäljning på filialer. Enda sättet att kartlägga försäljningen har varit att ta kontakt med de större kedjeföretagen. Genomgående har utred- ningen mötts av en positiv attityd till samverkan även om alla begärda uppgifter inte lämnats ut på grund av konkurrensskäl. Vissa kedjeföre- tag har lämnat fullständiga försäljningsuppgifter per försäljningsställe medan andra har lämnat ett klassindelat material och andra har endast lämnat den totala försäljningen. Genom kontakter med George, bokför- lag och andra distributörer har en uppskattning gjorts för samtliga en- skilda butiker. Det föreligger naturligtvis en viss osäkerhet om exakt- heten för varje butiksenhet. För den reguljära bokhandeln torde preci- sionen vara hög. Försäljningen av allmänlitteratur genom annan detalj- handel är något mer osäker på den skilda butiksnivån medan den totala försäljningen för respektive företagsgrupp är korrekt. 
 Försäljningsuppgifterna avser förhållandet 1996. 
 )DENTIFIKATION AV F¶RS¤LJNINGSST¤LLE 
 För varje försäljningsställe har förutom försäljning av allmänlitteratur följande fakta registrerats: 
  
 1. 
  
 Postadress 
  
 2. 
  
 Kommuntillhörighet 
  
 3. 
  
 Medlemskap i branschförening 
  
 a. 
  
 Svenska Bokhandlareföreningen 
  
 b. 
  
 Sveriges Servicebokhandlareförbund 
  
 356  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 4. 
  
 Typ av försäljningsställe 
  
 a. 
  
 allmänbokhandel 
  
 b. 
  
 specialbokhandel 
  
 c. 
  
 annan detaljhandel 
  
 Med  
 ALLM¤NBOKHANDEL  
 avses bokhandel vars huvudsakliga affärsidé är att lagerföra och/eller tillhandahålla ett brett urval av allmänlitteratur. Allmänbokhandeln utgörs i stort av den bokhandel som tidigare benämnts som fackbokhandel samt de mindre bokhandlar som är medlemmar i Servicebokhandlareförbundet. I gruppen allmänbokhandel ingår även bokavdelningar i varuhus som uppfyller det gamla fackbokhandelskriteriet att lagerföra ett brett sortiment samt 
 erbjuda anskaffningsservice. 
  
 3PECIALBOKHANDEL  
 är den bokhandel som huvudsakligen är inriktad på ett specialområde t.ex. barnböcker, datalitteratur, pocket etc. I denna kategori finns ett stort antal läromedelsspecialister med inriktning på högskolor och universitet. Några av dessa uppfyller även kriteriet för allmänbokhandel men då deras huvudsakliga affärsidé är försäljning av 
 läromedel har de klassats som specialbokhandel. 
  
 !NNAN DETALJHANDEL  
 är varuhus, stormarknader, dagligvarubutiker och fackhandel som säljer ett smalare sortiment av allmänlitteratur och där böcker utgör en mindre del av försäljningsställets omsättning. För flertalet av dessa enheter utgör jul och bokrea en betydande del av års- omsättningen. I gruppen ingår även kiosker och servicehandel som saluför kvalitetspocket överstigande 50 000 kronor per år. 
 Massmarknad 
 En fjärde kategori är de butiker som säljer massmarknadslitteratur. Denna gruppering redovisas endast i sammandrag. 
 "AKGRUNDSVARIABLER 
 För varje kommun finns följande bakgrundsfakta: 
  
 - 
  
 folkmängd 1996 
  
 - 
  
 länstillhörighet 1996 
  
 - 
  
 inkomstförhållanden 1994 
  
 - 
  
 utbildningsnivå 1995 
  
 - 
  
 biblioteksutlåning 1995 
  
 (Källa är SCB:s offentliga statistik.) 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 357 
  
 II. Total struktur 
 Den totala strukturen för år 1996 av bokförsäljningen av allmänlittera- tur genom detaljhandeln framgår av nedanstående tabeller. 
 Samtliga försäljningsuppgifter är angivna i miljoner kronor exkl. moms om inget annat är angivet. 
 ! !Brady 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 genomsnitts- 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 försäljning 
  
 Akademibokhandeln*) 
  
 18 
  
 185,5 
  
 10,3 
  
 Bokia 
  
 104 
  
 456,6 
  
 4,4 
  
 Julbocken**) 
  
 32 
  
 132,5 
  
 4,1 
  
 Varuhusbokhandel 
  
 6 
  
 54,0 
  
 9,0 
  
 Servicebokhandel***) 
  
 99 
  
 66,1 
  
 0,7 
  
 Obunden bokhandel****) 
  
 72 
  
 208,7 
  
 2,9 
  
 331 
  
 1103,4 
  
 3,3 
  
 Relativ fördelning 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 Akademibokhandeln*) 
  
 5 
  
 17 
  
 Bokia 
  
 31 
  
 41 
  
 Julbocken**) 
  
 10 
  
 12 
  
 Varuhusbokhandel 
  
 2 
  
 5 
  
 Servicebokhandel***) 
  
 30 
  
 6 
  
 Obunden bokhandel****) 
  
 22 
  
 19 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 *) Här redovisas endast Akademibokhandelns butiker som kan betraktas som allmänbokhandel. De butiker som övervägande säljer läromedel redovisas under gruppen specialbokhandel. 
 **) Julbocken är en ren inköpskedja för enskild bokhandel. Medlemmarna driver sina företag under eget namn. Den största medlemmen är Meyer som står för närmare 50 % av gruppens volym. Namnet Julbocken har sin upprinnelse i omslaget till kedjans första julkatalog som pryddes av en julbock. 
 ***) Servicebokhandeln utgörs av tidigare medlemmar i  
 B-Bokhandelsför- 
  bundet samt ett antal mindre fackbokhandlar. Servicebokhandeln har ett spe- ciellt sortimentsåtagande som garanterar ett visst bassortiment. Medlemmar i Servicebokhandlareförbundet har bildat den frivilliga kedjan Ugglan som i dag har 40 medlemmar med en total försäljningsvolym av allmänlitteratur på när- mare 30 miljoner kronor. Ugglan svarar för 43 % av Servicebokhandelns totala volym. 
  
 358  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 ****) Obunden bokhandel är alla övriga bokhandlar. I denna gruppering ingår såväl tidigare fackbokhandel som mindre bokhandel som inte är medlemmar i Servicebokhandlareförbundet. Gruppen är mycket heterogen vilket framgår av nedanstående uppdelning. 
 Obunden bokhandel 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 genomsnitts 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 försäljning 
  
 Tidigare fackbokhandel 
  
 44 
  
 177,4 
  
 4,4 
  
 Övrig bokhandel 
  
 32 
  
 31,4 
  
 1,0 
  
 72 
  
 208,8 
  
 2,9 
  
 Relativ fördelning 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 Tidigare fackbokhandel 
  
 56 
  
 85 
  
 Övrig bokhandel 
  
 44 
  
 15 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 " 3PECIALBOKHANDEL 
 Den totala omsättningen av allmänlitteratur för specialbokhandeln är beräknad till 114 miljoner kronor. Det bör upprepas att omsättningen då inte omfattar försäljning av kurslitteratur. Den totala försäljningsvolymen för specialbokhandeln beräknas uppgå till drygt 600 miljoner kronor varav 500 miljoner kronor avser läromedel till universitet och högskolor. 
 Specialbokhandeln består av följande tre huvudgrupper: 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 Läromedelsbokhandel 
  
 25 
  
 26,8 
  
 Religiös bokhandel 
  
 36 
  
 21,6*) 
  
 Övriga specialbokhandlar 
  
 129 
  
 66,0 
  
 190 
  
 114,4 
  
 *) exkl. försäljning av egen produktion samt speciallitteratur. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 359 
  
 Den övriga specialbokhandeln omfattar en mycket variationsrik bland- ning av företag med bl.a. följande inriktning: 
  
 Typ 
  
 Antal 
  
 Antikvariat*) 
  
 8 
  
 Bokcaféer 
  
 14 
  
 Bygg 
  
 3 
  
 Data 
  
 3 
  
 Hästar 
  
 1 
  
 Hälsa 
  
 2 
  
 Williams 
  
 2 
  
 Kokböcker 
  
 1 
  
 Konst 
  
 1 
  
 Kvinnor 
  
 1 
  
 Motor 
  
 2 
  
 Museer 
  
 11 
  
 Natur 
  
 3 
  
 New Age  filosofi 
  
 20 
  
 Noter 
  
 1 
  
 Pocket 
  
 5 
  
 Resor 
  
 2 
  
 Science Fiction 
  
 1 
  
 Främmande språk 
  
 11 
  
 *) med nyboksförsäljning. 
 Specialbokhandeln är sannolikt den för närvarande snabbast växande sektorn inom bokbranschen. På några få år har antalet mer än fördubb- lats. 
 Som framgår av den fortsatta analysen är emellertid specialbokhan- deln med några få undantag en storstadsföreteelse. 
  
 360  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 # !NNAN DETALJHANDEL 
 Med annan detaljhandel avses butiker som inte är bokhandel men som säljer allmänlitteratur. 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 genomsnitts- 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 försäljning 
  
 Varuhus*) 
  
 102 
  
 198,8 
  
 1,9 
  
 Stormarknader**) 
  
 70 
  
 100,9 
  
 1,4 
  
 Dagligvaruhallar 
  
 53 
  
 20,2 
  
 0,4 
  
 Servicehandel inkl. Pressbyrån***) 
  
 45 
  
 20,0 
  
 0,4 
  
 Fackhandel 
  
 28 
  
 9,9 
  
 0,3 
  
 298 
  
 349,8 
  
 1,1 
  
 Relativ fördelning 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 Varuhus*) 
  
 34 
  
 57 
  
 Stormarknader**) 
  
 23 
  
 29 
  
 Dagligvaruhallar 
  
 18 
  
 6 
  
 Servicehandel inkl. Pressbyrån***) 
  
 15 
  
 6 
  
 Fackhandel 
  
 9 
  
 3 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 *) Åhléns och Domus exkl. fullsorterad varuhusbokhandel (se ovan under allmänbokhandel). 
 **) KF: OBS!, BW, Sweeney; ICA: MAXI samt några obundna företag tillhörande Dagab och  
 Bergendahls-gruppen. 
  
 ***) Försäljningsställen med försäljning överstigande 50 000 kronor per år. 
 $  
 –VRIG 
  BOKF¶RS¤LJNING 
 Försäljning av kvalitetspocket 
 Utöver de ovan redovisade försäljningsställena sker en försäljning av kvalitetspocket genom företrädesvis servicehandeln dvs. kiosker, ben- sinstationer, tobakister etc. Huvudsaklig distributör är Pocketgrossisten, Treab och Bonver. Antalet försäljningsställen uppgår till 590 med en total försäljningsvolym på 21,4 miljoner kronor dvs. 40 000 kronor per försäljningsställe. 
 Dominerande återförsäljare är Pressbyrån. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 361 
  
 Massmarknad 
 Den tidigare massmarknadsdistributionen av s.k. populärpocket genom Presam sker i dag huvudsakligen genom distributörerna  
 SM-Distribu- 
  tion (Interpress) och Tidsam. Antalet försäljningsställen som säljer massmarknadslitteratur uppgår till närmare 3 500 enheter som huvud- sakligen utgörs av dagligvarubutiker och servicehandel. Den totala för- säljningsvolymen via butik beräknas uppgå till 50 miljoner kronor. Dominerande förlag är Page och Egmont. Massmarknadslitteratu- ren säljs även genom bokklubbar som i dag torde ha en större volym än försäljningen via öppen detaljhandel. 
 % 3AMMANDRAG 
 Försäljningen av allmänlitteratur får följande fördelning i sammandrag: 
  
 antal 
  
 försäljning 
  
 marknads- 
  
 enheter 
  
 exkl. moms 
  
 andel 
  
 Allmänbokhandel 
  
 331 
  
 1103,4 
  
 67 % 
  
 Specialbokhandel 
  
 190 
  
 114,4 
  
 7 % 
  
 Annan detaljhandel 
  
 298 
  
 349,8 
  
 21 % 
  
 Övriga butiker med kvalitetspocket 
  
 590 
  
 21,4 
  
 1 % 
  
 1409 
  
 1589,0 
  
 97 % 
  
 Massmarknad 
  
 3500 
  
 50,0 
  
 3 % 
  
 Summa ca 
  
 4500*) 
  
 1639,0 
  
 100 % 
  
 *) Ca 500 butiker som säljer massmarknad återfinns även i de övriga katego- rierna. 
  
 362  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Marknadsandelar 
 Av den totala försäljningen av allmänlitteratur får de olika gruppering- arna följande marknadsandelar: 
  
 Akademibokhandeln*) 
  
 12,1 % 
  
 Bokia 
  
 27,9 % 
  
 Julbocken 
  
 8,1 % 
  
 Servicebokhandeln**) 
  
 4,0 % 
  
 Obunden bokhandel 
  
 12,7 % 
  
 Varuhusbokhandel 
  
 3,3 % 
  
 Specialbokhandel***) 
  
 6,2 % 
  
 Varuhus och stormarknader 
  
 18,3 % 
  
 Dagligvarubutiker 
  
 1,2 % 
  
 Servicehandel inkl. Pressbyrån 
  
 2,5 % 
  
 Fackhandel 
  
 0,6 % 
  
 Massmarknad 
  
 3,1 % 
  
 *) Inklusive läromedelsbutikernas försäljning av allmänlitteratur. **) Varav Ugglan 1,7 %. 
 ***) Exkl. Akademibokhandelns läromedelsbutiker. 
  +OMMENTARER 
 Försäljningen av allmänlitteratur sker huvudsakligen genom bokhan- deln  
 -  
 allmänbokhandel och specialister  
 -  
 som svarar för närmare 75 % av detaljhandelsmarknaden. Den resterande andelen faller till största delen på varuhus och stormarknader medan den rena mass- marknaden har en underordnad betydelse. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 363 
  
 Nedanstående diagram visar fördelningen mellan huvudgrupperna: 
 Försäljningen av allmänlitteratur genom övrig detaljhandel har till övervägande del tillkommit efter 1970 då etableringskontrollen blev upphävd. Det är dock först på  
 1980-talet 
  som försäljningen genom varuhus, stormarknader och dagligvarubutiker tagit fart. Det var då främst den attraktiva bokrean som attraherade varuhusen. Det blev snabbt en försäljningsframgång som spred sig till stormarknader och större dagligvarubutiker och som sedan fick en fortsättning med för- säljning av böcker under julmånaden. Bokförsäljningen genom annan detaljhandel har således en mycket stark koncentration till bokrea och jul. Dessa två perioder svarar för den helt dominerande delen eller 80  
 -  
 90 % av årets bokförsäljning. I bokhandeln står bokrea och julhandel för 25  
  
 - 
 50 
  % av årets bokförsäljning. Andelen varierar med hänsyn till sortimentsprofil. 
 Liksom många bokklubbar erbjuder detaljhandeln utanför bokhan- deln ett smalt sortiment till stor del bestående av lättsålda titlar medan bokhandeln står för det breda sortimentsutbudet. Naturligtvis har för- säljningen av böcker utanför den reguljära fackhandeln inneburit en besvärande konkurrens för bokhandeln. Samtidigt har med all säkerhet varuhus och stormarknader breddat försäljningen av böcker och på så sätt medverkat till en större total bokmarknad. Konkurrensen har också haft en positiv effekt på så sätt att bokhandeln har effektiviserats. I några fall har det inneburit att bokhandeln har skärpt sin sortimentspro- fil, vilket också har gett ett gott företagsekonomiskt resultat (se nedan). 
  
 364  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Ur kulturpolitisk synpunkt är det främst bokhandeln som svarar för spridningen av det breda litteraturutbudet. Bokhandeln har också kvalificerad personal samt erbjuder anskaffningsservice vilket sällan förekommer inom varuhus och dagligvaruhandel. 
 III. Bokhandelns struktur 
 För att kunna upprätthålla en tillfredsställande försäljning av allmän- litteratur behövs en stark fackhandel med god spridning över hela riket. För att förstå denna problematik är det av vikt att känna till allmänbok- handelns struktur. 
 En fördelning av landets 331 allmänbokhandlar i omsättningsklasser ger följande struktur: 
 ! /MS¤TTNINGSKLASSER 
  
 Omsättning 
  
 Antal 
  
 Total omsätt- 
  
 milj.kr. 
  
 ning 
  
 milj.kr. 
  
 >25 
  
 5 
  
 164,0 
  
 10 
 - 
 25 
  
 8 
  
 95,0 
  
 5 
 - 
 10 
  
 59 
  
 396,8 
  
 4 
 - 
 5 
  
 26 
  
 112,5 
  
 3 
 - 
 4 
  
 30 
  
 102,9 
  
 2 
 - 
 3 
  
 43 
  
 104,8 
  
 1 
 - 
 2 
  
 57 
  
 81,1 
  
 103 
  
 46,4 
  
 331 
  
 1 103,5 
  
 Relativ fördelning 
  
 Omsättning 
  
 Antal 
  
 Total omsätt- 
  
 milj.kr. 
  
 ning 
  
 milj.kr. 
  
 >25 
  
 1,5 
  
 14,9 
  
 10 
 - 
 25 
  
 2,4 
  
 8,6 
  
 5 
 - 
 10 
  
 17,8 
  
 36,0 
  
 4 
 - 
 5 
  
 7,9 
  
 10,2 
  
 3 
 - 
 4 
  
 9,1 
  
 9,3 
  
 2 
 - 
 3 
  
 13,0 
  
 9,5 
  
 1 
 - 
 2 
  
 17,2 
  
 7,3 
  
 31,1 
  
 4,2 
  
 100 % 
  
 100 % 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 365 
  
 Tabellerna visar mycket tydligt att den svenska bokhandelsstruktu- ren är mycket heterogen. Bokhandel med omsättning av allmänlitteratur överstigande 5 miljoner kronor utgör 20 % av antalet men svarar för 60 % av försäljningen. Närmare en tredjedel av antalet omsätter mindre än 1 miljon kronor per år. Dessa står endast för 4 % av bokförsäljningen. 
 Försäljningsvolym och ekonomi har ett mycket påtagligt samband. Det finns anledning att hänvisa till det speciella avsnitt som berör bok- handelns ekonomi. Där framkommer att minimiomsättningen för att en bokhandel skall uppnå ett godtagbart företagsekonomiskt resultat ligger i intervallet  
 3 
 - 
 4 
  miljoner kronor. I denna omsättningsvolym ingår då även andra sortimentsgrupper  
 -  
 företrädesvis pappers- och kontors- varor. Relationen brukar normalt ligga vid 50 % böcker och 50 % pap- per. Mot denna bakgrund är det givetvis mycket allvarligt att en tredje- del av allmänbokhandeln har en årsomsättning av böcker understigande 1 miljon kronor. Dessa uppnår knappast en tillräckligt hög försälj- ningsvolym för att kunna överleva på längre sikt. 
 Vidden av denna problematik får en klarare belysning i den fortsatta analysen avseende spridningen av bokhandel i riket. 
 IV. Spridning av bokförsäljning 
 För närvarande har Sverige 288 kommuner och 23 län. I föreliggande analys redovisas bokförsäljningens struktur enligt den gamla indel- ningen med 24 län dvs. en uppdelning av Skåne län i Kristianstads och Malmöhus län. I föreliggande avsnitt skall den geografiska spridningen analyseras. 
 ! !LLA F¶RS¤LJNINGSST¤LLEN 
 För samtliga 819 registrerade försäljningsställen av böcker ser fördel- ningen ut enligt följande i rikets kommuner: 
  
 366  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 367 
  
 Tabellen ger i koncentrat alla väsentliga fakta om bokförsäljningen i riket. 
 Sammanställning visar att det finns 57 kommuner med en halv mil- jon invånare som saknar försäljningsställe för böcker. I 107 kommuner med ytterligare 1,5 miljoner invånare finns endast ett försäljningsställe. Stockholms kommun svarar för över 20 % av bokförsäljningen fördelat på 126 olika inköpsalternativ. 
 Per  
 capita-inköpet 
  (exkl. moms) dvs. bokinköp per invånare uppgår till 177 kronor eller 221 kronor inkl. moms vilket inte motsvarar in- köpspriset för en nyutkommen roman. Fördelningen är emellertid mycket ojämn. I de kommuner där det endast finns ett försäljningsställe ligger inköpet så lågt som 62 kronor mot ett genomsnitt på 446 kronor i Stockholm. Av intresse är att notera den höga noteringen för Sigtuna kommun vilket sammanhänger med den mycket stora försäljningen av kvalitetspocket på Arlanda flygplats. 
 I utredningens kartläggning av Den svenska marknaden finns ett diagram över per  
 capita-konsumtion 
  av böcker för olika kundgrupper och litteraturkategorier. 
 Nedanstående tabell visar strukturen på länsnivå. Med vissa undan- tag redovisas inte utredningsresultat på kommunnivå på grund av sek- retesskäl för enskilda företag. 
  
 368  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 !NALYS AV BOKF¶RS¤LJNING PER L¤N 
  
 Län 
  
 Folkmängd 
  
 Antal 
  
 Försäljn. 
  
 Antal 
  
 Försälj- 
  
 Walton 
  
 Invånare 
  
 försäljn.- 
  
 kkr exkl. 
  
 % 
  
 ning 
  
 capita 
  
 per för- 
  
 ställen 
  
 moms 
  
 % 
  
 försälj- 
  
 säljn.ställe 
  
 ning 
  
 Stockholms 
  
 1 744 330 
  
 194 
  
 462 675 
  
 23,7 
  
 29,5 
  
 265 
  
 8 991 
  
 Uppsala 
  
 289 153 
  
 28 
  
 60 656 
  
 3,4 
  
 3,9 
  
 210 
  
 10 327 
  
 Södermanlands 
  
 257 383 
  
 18 
  
 35 743 
  
 2,2 
  
 2,3 
  
 139 
  
 14 299 
  
 Östergötlands 
  
 415 659 
  
 38 
  
 72 574 
  
 4,6 
  
 4,6 
  
 175 
  
 10 938 
  
 Jönköpings 
  
 311 765 
  
 28 
  
 45 826 
  
 3,4 
  
 2,9 
  
 147 
  
 11 134 
  
 Kronobergs 
  
 179 655 
  
 17 
  
 24 921 
  
 2,1 
  
 1,6 
  
 139 
  
 10 568 
  
 Kalmar 
  
 241 896 
  
 28 
  
 37 980 
  
 3,4 
  
 2,4 
  
 157 
  
 8 639 
  
 Gotlands 
  
 57 971 
  
 5 
  
 10 551 
  
 0,6 
  
 0,7 
  
 182 
  
 11 594 
  
 Blekinge 
  
 151 972 
  
 14 
  
 22 965 
  
 1,7 
  
 1,5 
  
 151 
  
 10 855 
  
 Kristianstad 
  
 293 602 
  
 27 
  
 35 022 
  
 3,3 
  
 2,2 
  
 119 
  
 10 874 
  
 Malmöhus 
  
 820 766 
  
 78 
  
 156 573 
  
 9,5 
  
 10,0 
  
 191 
  
 10 523 
  
 Hallands 
  
 270 060 
  
 19 
  
 41 266 
  
 2,3 
  
 2,6 
  
 153 
  
 14 214 
  
 Göteborgs o Bohus 
  
 775 638 
  
 76 
  
 161 141 
  
 9,3 
  
 10,3 
  
 208 
  
 10 206 
  
 Älvsborgs 
  
 448 074 
  
 26 
  
 47 998 
  
 3,2 
  
 3,1 
  
 107 
  
 17 234 
  
 Skaraborgs 
  
 278 263 
  
 25 
  
 31 902 
  
 3,1 
  
 2,0 
  
 115 
  
 11 131 
  
 Värmlands 
  
 282 147 
  
 25 
  
 34 636 
  
 3,1 
  
 2,2 
  
 123 
  
 11 286 
  
 Örebro 
  
 275 855 
  
 25 
  
 45 610 
  
 3,1 
  
 2,9 
  
 165 
  
 11 034 
  
 Västmanlands 
  
 259 987 
  
 16 
  
 30 863 
  
 2,0 
  
 2,0 
  
 119 
  
 16 249 
  
 Dalarna 
  
 288 171 
  
 30 
  
 46 315 
  
 3,7 
  
 3,0 
  
 161 
  
 9 606 
  
 Middleton 
  
 286 789 
  
 27 
  
 40 502 
  
 3,3 
  
 2,6 
  
 141 
  
 10 622 
  
 Västernorrlands 
  
 256 587 
  
 18 
  
 36 652 
  
 2,2 
  
 2,3 
  
 143 
  
 14 255 
  
 Jämtlands 
  
 134 561 
  
 9 
  
 17 172 
  
 1,1 
  
 1,1 
  
 128 
  
 14 951 
  
 Västerbottens 
  
 259 895 
  
 23 
  
 38 912 
  
 2,8 
  
 2,5 
  
 150 
  
 11 300 
  
 Norrbottens 
  
 264 320 
  
 25 
  
 29 161 
  
 3,1 
  
 1,9 
  
 110 
  
 10 573 
  
 (ELA RIKET 
  
 " !LLM¤NBOKHANDEL 
 Som påpekats ovan är det allmänbokhandeln som svarar för det breda sortimentsutbudet. 
 Följande tabell visar situationen för de 331 företag som tillhör denna grupp. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 369 
  
 370  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Antalet kommuner utan bokhandel uppgår till 77 och kommuner med en bokhandel till 165. Dessa kommuner har en folkmängd på 4,4 miljoner personer eller 50 % av hela rikets befolkningen. Endast 46 kommuner av 288 har två eller fler allmänbokhandlar. 
 Kartan finns endast i den tryckta versionen 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 371 
  
 Bokinköpet per capita av allmänlitteratur genom allmänbokhandeln uppgår till 125 kronor eller 156 kronor inkl. moms vilket motsvarar ungefär halva priset av en nyutkommen roman. Men fördelningen är ojämn. Medan Stockholm uppvisar ett per  
 capita-inköp 
  på 343 kronor når de kommuner som endast har en bokhandel upp till 84 kronor. Ta- bellen visar även att dessa bokhandlar har en betydligt lägre genom- snittsförsäljning av böcker. Det finns anledning att längre fram närmare granska denna grupp. 
 På länsnivå ser bokhandelsbeståndet ut på följande sätt: 
 !NALYS AV BOKF¶RS¤LJNING PER L¤N 
  
 Län 
  
 Folk- 
  
 Antal 
  
 Försäljn. 
  
 Antal 
  
 Försälj- 
  
 Per 
  
 Bokför- 
  
 mängd 
  
 bok- 
  
 kkr exkl. 
  
 % 
  
 ning 
  
 capita 
  
 säljn. per 
  
 handlar 
  
 moms 
  
 % 
  
 försälj- 
  
 bokhan- 
  
 ning 
  
 del kkr 
  
 Stockholms 
  
 1 744 330 
  
 69 
  
 336 650 
  
 20,8 
  
 30,5 
  
 193 
  
 4 879 
  
 Uppsala 
  
 289 153 
  
 8 
  
 41 306 
  
 2,4 
  
 3,7 
  
 143 
  
 5 163 
  
 Södermanlands 
  
 257 383 
  
 9 
  
 25 793 
  
 2,7 
  
 2,3 
  
 100 
  
 2 866 
  
 Östergötlands 
  
 415 659 
  
 13 
  
 49 254 
  
 3,9 
  
 4,5 
  
 118 
  
 3 789 
  
 Jönköpings 
  
 311 765 
  
 12 
  
 28 126 
  
 3,6 
  
 2,5 
  
 90 
  
 2 344 
  
 Kronobergs 
  
 179 655 
  
 9 
  
 14 971 
  
 2,7 
  
 1,4 
  
 83 
  
 1 663 
  
 Kalmar 
  
 241 896 
  
 12 
  
 24 810 
  
 3,6 
  
 2,2 
  
 103 
  
 2 068 
  
 Gotlands 
  
 57 971 
  
 3 
  
 6 051 
  
 0,9 
  
 0,5 
  
 104 
  
 2 017 
  
 Blekinge 
  
 151 972 
  
 4 
  
 13 565 
  
 1,2 
  
 1,2 
  
 89 
  
 3 391 
  
 Kristianstad 
  
 293 602 
  
 10 
  
 21 722 
  
 3,0 
  
 2,0 
  
 74 
  
 2 172 
  
 Malmöhus 
  
 820 766 
  
 32 
  
 116 098 
  
 9,7 
  
 10,5 
  
 141 
  
 3 628 
  
 Hallands 
  
 270 060 
  
 7 
  
 30 966 
  
 2,1 
  
 2,8 
  
 115 
  
 4 424 
  
 Göteb o Bohus 
  
 775 638 
  
 26 
  
 115 591 
  
 7,9 
  
 10,5 
  
 149 
  
 4 446 
  
 Älvsborgs 
  
 448 074 
  
 16 
  
 37 798 
  
 4,8 
  
 3,4 
  
 84 
  
 2 362 
  
 Skaraborgs 
  
 278 263 
  
 14 
  
 23 077 
  
 4,2 
  
 2,1 
  
 83 
  
 1 648 
  
 Värmlands 
  
 282 147 
  
 12 
  
 25 386 
  
 3,6 
  
 2,3 
  
 90 
  
 2 116 
  
 Örebro 
  
 275 855 
  
 13 
  
 31 210 
  
 3,9 
  
 2,8 
  
 113 
  
 2 401 
  
 Västmanlands 
  
 259 987 
  
 8 
  
 23 938 
  
 2,4 
  
 2,2 
  
 92 
  
 2 992 
  
 Dalarna 
  
 288 171 
  
 14 
  
 32 515 
  
 4,2 
  
 2,9 
  
 113 
  
 2 323 
  
 Middleton 
  
 286 789 
  
 10 
  
 24 027 
  
 3,0 
  
 2,2 
  
 84 
  
 2 403 
  
 Västernorrlands 
  
 256 587 
  
 8 
  
 25 302 
  
 2,4 
  
 2,3 
  
 99 
  
 3 163 
  
 Jämtlands 
  
 134 561 
  
 5 
  
 13 022 
  
 1,5 
  
 1,2 
  
 97 
  
 2 604 
  
 Västerbottens 
  
 259 895 
  
 7 
  
 25 287 
  
 2,1 
  
 2,3 
  
 97 
  
 3 612 
  
 Norrbottens 
  
 264 320 
  
 10 
  
 16 961 
  
 3,0 
  
 1,5 
  
 64 
  
 1 696 
  
 (ELA RIKET 
  
 Stockholms län svarar för över 30 % av försäljningen samt det hög- sta per  
 capita-inköpet 
  av böcker. Det lägsta bokinköpet per invånare svarar Norrbotten för som endast kommer upp till en tredjedel av Stockholms län. Längre fram analyseras variationen av per  
 capita-för- 
  
 Invånare per bok- handel 
 25 280 
 36 144 
  
 28 
  
 598 
  
 31 974 
 25 980 
 19 962 
 20 158 
 19 324 
 37 993 
 29 360 
  
 25 
  
 649 
  
 38 580 
  
 29 
  
 832 
  
 28 005 
 19 876 
 23 512 
 21 220 
 32 498 
 20 584 
  
 28 
  
 679 
  
 32 073 
  
 26 
  
 912 
  
 37 128 
 26 432 
  
 372  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 säljning för att kunna utröna om det finns bakomliggande faktorer till den stora spridningen. 
 Kommuner utan bokhandel 
 77 kommuner saknar egentlig bokhandel. Dessa är följande: 
 +OMMUNER UTAN BOKHANDEL 
  
 ,¤N 
  
 OLKM¤NGD 
  
 ,¤N 
  
 OLKM¤NGD 
  
 3TOCKHOLMS L¤N 
  
 Salem 
  
 12 927 
  
 Upplands-Bro 
  
 20 204 
  
 5PPSALA L¤N 
  
 Älvkarleby 
  
 9 130 
  
 3¶DERMANLANDS L¤N 
  
 Vingåker 
  
 9 745 
  
 Oxelösund 
  
 11 587 
  
 –STERG¶TLANDS 
  L¤N 
  
 Ödeshög 
  
 5 861 
  
 Collins 
  
 4 255 
  
 Boxholm 
  
 5 612 
  
 Valdemarsvik 
  
 8 640 
  
 *Fitzpatrick 
  
 Aneby 
  
 7 083 
  
 Gnosjö 
  
 10 014 
  
 Nässjö 
  
 30 207 
  
 Sävsjö 
  
 11 788 
  
 +RONOBERGS L¤N 
  
 Uppvidinge 
  
 10 236 
  
 Lessebo 
  
 8 801 
  
 +ALMAR L¤N 
  
 Högsby 
  
 6 982 
  
 6¤RMLANDS L¤N 
  
 Kil 
  
 12 213 
  
 Eda 
  
 9 015 
  
 Storfors 
  
 5 043 
  
 Hammarö 
  
 14 170 
  
 Munkfors 
  
 4 558 
  
 Forshaga 
  
 11 936 
  
 Grums 
  
 10 112 
  
 –REBRO 
  L¤N 
  
 Lekeberg 
  
 7 055 
  
 Degerfors 
  
 11 225 
  
 6¤STMANLANDS L¤N 
  
 Skinnskatteberg 
  
 5 155 
  
 Surahammar 
  
 10 905 
  
 Heby 
  
 13 822 
  
 Kungsör 
  
 8 294 
  
 Hallstahammar 
  
 15 830 
  
 $ALARNAS L¤N 
  
 Gagnef 
  
 10 389 
  
 Älvdalen 
  
 8 153 
  
 '¤VLEBORGS L¤N 
  
 Ockelbo 
  
 6 329 
  
 Nordanstig 
  
 10 944 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 373 
  
 ,¤N 
  
 OLKM¤NGD 
  
 "LEKINGE L¤N 
  
 Bishop 
  
 14 708 
  
 +RISTIANSTADS L¤N 
  
 Östra Göinge 
  
 14 875 
  
 Tomelilla 
  
 12 552 
  
 Bromölla 
  
 12 380 
  
 Perstorp 
  
 7 188 
  
 -ALM¶HUS 
  L¤N 
  
 Svalöv 
  
 12 846 
  
 Bjuv 
  
 14 155 
  
 Lomma 
  
 17 616 
  
 Skurup 
  
 13 674 
  
 (ALLANDS L¤N 
  
 Hylte 
  
 10 869 
  
 '¶TEBORGS O "OHUS L¤N 
  
 Wagner 
  
 14 623 
  
 Munkedal 
  
 10 853 
  
 Tanum 
  
 12 216 
  
 LVSBORGS L¤N 
  
 Färgelanda 
  
 7 328 
  
 Vårgårda 
  
 10 706 
  
 Bollebygd 
  
 7 898 
  
 Lilla Edet 
  
 13 256 
  
 Herrljunga 
  
 9 705 
  
 3KARABORGS L¤N 
  
 Grästorp 
  
 6 086 
  
 Mullsjö 
  
 7 402 
  
 Habo 
  
 9 559 
  
 Gullspång 
  
 6 377 
  
 ,¤N 
  
 OLKM¤NGD 
  
 6¤STERNORRLANDS L¤N 
  
 Baker 
  
 18 590 
  
 Kramfors 
  
 23 084 
  
 *¤MTLANDS L¤N 
  
 Ragunda 
  
 6 667 
  
 Bräcke 
  
 8 186 
  
 Krokom 
  
 14 681 
  
 Jones 
  
 8 402 
  
 6¤STERBOTTENS L¤N 
  
 Nordmaling 
  
 8 059 
  
 Goodman 
  
 2 859 
  
 Robertsfors 
  
 7 637 
  
 Norsjö 
  
 5 036 
  
 Malå 
  
 3 934 
  
 Storuman 
  
 7 359 
  
 Sorsele 
  
 3 337 
  
 Dorotea 
  
 3 522 
  
 Vilhelmina 
  
 8 314 
  
 Åsele 
  
 3 924 
  
 .ORRBOTTENS L¤N 
  
 Arjeplog 
  
 3 615 
  
 Överkalix 
  
 4 509 
  
 Övertorneå 
  
 5 999 
  
 Pajala 
  
 7 991 
  
 Haparanda 
  
 10 666 
  
 (ELA RIKET  
  
 Som framgår av listan varierar folkmängden. I särklass störst är Nässjö med över 30 000 invånare. I grannkommunen Eksjö med drygt halva folkmängden finns en utmärkt bokhandel (se mer i avsnittet om sambandsanalys). 
 Många kommuner som saknar bokhandel har ett mycket svagt befolkningsunderlag i kombination med att kommunen saknar en stark centralort med komplett utbud av varor och tjänster. Detta innebär att 
  
 374  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 konsumenten gör stora delar av sina inköp utanför den egna kommu- nens gränser. 
 Kommuner med en bokhandel 
 Det är naturligtvis önskvärt att en bokhandel kan etableras i kommuner som i dag saknar bokhandel. Än mer viktigt är att den enda bokhandel som finns i dag kan överleva. I 165 eller närmare 60 % av antalet kommuner finns bara  
 EN  
 bokhandel. Det finns anledningen att närmare belysa detta förhållande. Följande tabell redovisar omsättningsstruktu- ren: 
 +OMMUNER MED ENDAST EN ALLM¤NBOKHANDEL 
  
 Omsättn. 
  
 Antal 
  
 Herrera. 
  
 Oms. 
  
 Herrera. 
  
 Folk- 
  
 Folk- 
  
 Bokinköp 
  
 allmän- 
  
 kommu- 
  
 mkr exkl. 
  
 % 
  
 per för- 
  
 mängd 
  
 mängd 
  
 per 
  
 litteratur 
  
 ner 
  
 moms 
  
 säljn.ställe 
  
 tusen 
  
 per 
  
 capita 
  
 kkr 
  
 kkr 
  
 pers. 
  
 kommun 
  
 41 
  
 12,7 
  
 4 
  
 310 
  
 514 
  
 12 537 
  
 25 
  
 500-750 
  
 24 
  
 14,2 
  
 5 
  
 592 
  
 307 
  
 12 792 
  
 46 
  
 750-1 
  000 
  
 10 
  
 8,2 
  
 3 
  
 820 
  
 171 
  
 17 100 
  
 48 
  
 >1 000 
  
 90 
  
 272,9 
  
 89 
  
 3 032 
  
 2 666 
  
 29 622 
  
 102 
  
 Total 
  
 165 
  
 308,0 
  
 100 
  
 1 867 
  
 3 658 
  
 22 170 
  
 84 
  
 Antal pers. per för- säljn.ställe 
 12 537 
 12 792 
 17 100 
 29 622 
 22 170 
 En fjärdedel eller 41 kommuner har en bokhandel med en bokför- säljning som understiger 0,5 miljon kronor per år. Yoder 
  ningen är så låg som 25 kronor. Ytterligare 34 kommuner har ett bräckligt försäljningsunderlag 
 Samtliga bokhandlar med omsättning understigande 1 miljon kronor är obundna eller medlemmar i Servicebokhandlareförbundet. Fördel- ningen är följande: 
  
 Antal 
  
 Omsättning 
  
 milj.kr. 
  
 Obundna 
  
 15 
  
 5,0 
  
 Servicebokhandlare 
  
 60 
  
 30,1 
  
 75 
  
 35,1 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 375 
  
 Sammanfattning 
 !V Ellis SAKNAR BOKHANDEL MEDAN YTTERLIGARE HAR ENDAST EN BOKHANDEL MED ETT SVAGT OMS¤TTNINGSUNDERLAG $ESSA KOM MUNER HAR EN SAMMANTAGEN BEFOLKNING Jones PERSONER ELLER 
 AV RIKETS BEFOLKNING 
 # 3PRIDNING AV SPECIALBOKHANDEL OCH ¶VRIGA ¥TERF¶RS¤LJARE 
 Specialbokhandel 
 Som ovan nämnts är specialbokhandeln den kategori som antalsmässigt växer snabbast. Kanske specialbokhandeln kan bygga ut s itt sortiment och därigenom förstärka spridningen av ett brett sortimentsutbud på de orter där allmänbokhandeln är svag. Tyvärr är detta ett önsketänkande 
 då specialbokhandeln endast finns på de orter där bokhandelsbeståndet är som störst. 
 De 190 specialbokhandlarna har följande lokalisering: 
  
 Stockholm 
  
 67 
  
 Göteborg 
  
 26 
  
 Uppsala 
  
 11 
  
 Malmö 
  
 8 
  
 Lund 
  
 6 
  
 Linköping 
  
 6 
  
 Umeå 
  
 6 
  
 Borås 
  
 3 
  
 Karlstad 
  
 3 
  
 Örebro 
  
 3 
  
 13 kommuner har två stycken och ytterligare 25 har en specialbok- handel. I samtliga kommuner finns redan tidigare allmänbokhandel. Specialbokhandel finns i 48 kommuner. 
 Övrig detaljhandel 
 Till skillnad mot specialbokhandeln har den övriga detaljhandeln som säljer böcker en större spridning i riket. Närmare hälften eller 134 av 288 kommuner har ett eller flera försäljningsställen. 
  
 376  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 377 
  
 Tabellen visar att koncentrationen är störst i de folkrika kommu- nerna. Icke desto mindre är varuhus och dagligvaruhandel enda försälj- ningsställe av böcker i 20 kommuner. Sorteringen i dessa är emellertid mycket begränsad. Likaså saknas anskaffningsservice. 
 V. Per  
 capita-inköp 
  genom bokhandeln  
 -  
 sambands- analys 
 Av de tabeller som presenteras varierar per  
 capita-inköpet 
  av böcker genom bokhandeln från kommun till kommun. Spridningen är mycket stor. Frågan man ställer sig är om det går att spåra några bakom- liggande faktorer eller samband som förklarar denna spridning. Av denna anledning har bokinköpet per kommun analyserats ur en rad olika aspekter. Således har försäljningen jämförts mot följande förhål- landen: 
  
 - 
  
 inkomster 
  
 - 
  
 utbildning 
  
 - 
  
 utlåning 
  
 - 
  
 folkmängd 
  
 - 
  
 bokhandelns lönsamhet 
  
 I analysen har kommuner med extrema värden blivit undantagna. Det gäller då de tre storstadskommunerna, kommuner med universitet samt kommuner med regionala köpcentra eller andra förhållanden som snedvrider analysen. 
 )NKOMSTER 
 För varje kommun finns ett inkomstindex som kan jämföras med index 100 som är lika med medelinkomsten i riket. Vidstående diagram visar per  
 capita-försäljningen 
  för varje kommun i relation till olika in- komstnivåer. 
  
 378  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 3AMBANDSANALYS  
 -  
 )NKOMSTER 
 Per  
 capita-försäljning 
  av böcker genom bokhandeln i kommuner med skilda inkomstnivåer. 
 Index 100 = genomsnittet i riket. 
 Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från  
 storstads-, 
  universitets- och turistkommuner. 
 2 5 0 kr 
 2 0 0 kr 
 1 5 0 kr 
 1 0 0 kr 
 5 0 kr 
 0 kr 
  
 8 0 
  
 9 0 
  
 1 0 0 
  
 1 1 0 
  
 1 2 0 
  
 Index 
 Analysen ger inget entydigt belägg för att höga inkomster i nämn- värd omfattning påverkar bokinköpen. Tvärtom visar diagrammet att kommuner med hög per  
 capita-försäljning 
  genom bokhandeln snarast har en lägre inkomstnivå en genomsnittet. 
 Utbildning 
 Vuxenbefolkningen i respektive kommun finns indelad i olika utbild- ningsklasser. 
 För varje kommun har de som har eftergymnasial utbildning selek- terats. Diagrammet visar förhållandet mellan kommunens utbildnings- nivå och per  
 capita-inköp. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 379 
  
 3AMBANDSANALYS  
 -  
 UTBILDNING 
 Per  
 capita-inköp 
  av böcker genom bokhandeln i kommuner med skilda utbildningsnivåer. 
 Procenttalen anger hur många som har eftergymnasial utbildning. 
 Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från  
 storstads-, 
  universitets- och turistkommuner. 
 KR 
 KR 
 KR 
 KR 
 KR 
 KR 
  
 Procent av vuxen befolkning 
 Här kan konstateras att kommuner med hög försäljning per capita har en utbildningsnivå som ligger över genomsnittet men förhållandet är inte så markerat. Diagrammet visar att kommuner som har en lägre utbildningsnivå även har ett högt per  
 capita-inköp. 
  
 380  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Kommunens folkmängd 
 Kommunernas folkmängd varierar starkt. De minsta har en befolkning kring 5 000 personer medan den stora mängden ligger i intervallet 20 000 till 40 000 invånare. Så här ser sambandet ut mellan bokinköp och kommunens storlek mätt i antal invånare: 
 3AMBANDSANALYS  
 -  
 KOMMUNENS FOLKM¤NGD 
 Per  
 capita-försäljning 
  av böcker genom bokhandeln i olika kommun- storlekar. 
 Varje punkt utgör en kommun som har bokhandel. Urvalet är rensat från  
 storstads-, 
  
 universistets- och turistkommuner. 
  
 2 5 0 
  
 kr 
  
 Peters ar 
  
 Sa la 
  
 V än ersb o rg 
  
 K arlsk o g a 
  
 2 0 0 
  
 kr 
  
 Ek sjö 
  
 H ärn ö san d 
  
 1 5 0 
  
 kr 
  
 N o ra 
  
 T ro sa 
 1 0 0 kr 
 5 0 kr 
 0 kr 
  
 0 
  
 1 0 
  
 2 0 
  
 3 0 
  
 4 0 
  
 5 0 
  
 6 0 
  
 7 0 
  
 8 0 
  
 9 0 
  
 1 0 0 
  
 1 1 0 
  
 1 2 0 
  
 1 3 0 
  
 Folkmängd tusen personer 
 Här kan vi konstatera ett mer tydligt samband. Per  
 capita-inköpet 
  ökar ju större folkmängd som kommunen har. Är det så att människor i små kommuner inte köper eller läser böcker? Knappast. Sanningen är snarare den att bokköparna söker större urval och reser till närmaste större tätort för att köpa litteratur. Man överger helt enkelt den lokala bokhandeln. Men diagrammet visar att det finns undantag. Ett antal kommuner med liten folkmängd kan uppvisa en försäljningsprestation som ligger långt över genomsnittet för motsvarande kommuner med samma folkmängd. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 381 
  
 Vad är det som göra att Trosa, Nora, Eksjö, Tidaholm, Söderköping, Sala, Härnösand, Karlskoga och Vänersborg uppnår så mycket högre tal än andra kommuner? Innan detta förhållande närmare kommenteras skall även sambandet mellan bokhandelns lönsamhet och per capita- inköp redovisas. 
 "OKHANDELNS L¶NSAMHET 
 Genom den separata lönsamhetsstudien av bokhandeln finns ett utför- ligt underlag för att analysera sambandet mellan lönsamhet och bok- handelns försäljning per invånare. För 162 kommuner finns ekonomisk statistik om bokhandelns ekonomi. Dessa kommuner har indelats i klasser efter per  
 capita-inköp. 
  Nedanstående tabell visar sambandet mellan bokhandelns lönsamhet och grad av per  
 capita-inköp. 
  
 3AMBAND PER CAPITA INK¶P AV B¶CKER OCH BOKHANDELNS L¶NSAMHET 
  
 Per capita 
  
 Antal 
  
 Total 
  
 Resul- 
  
 Solidi- 
  
 Oms. per 
  
 Herrera. 
  
 Bok- 
  
 Folkmängd 
  
 bokinköp 
  
 bok- 
  
 oms. mkr 
  
 tat 
  
 tet 
  
 företag 
  
 per företag 
  
 handel 
  
 per 
  
 kr per år 
  
 handlar 
  
 % 
  
 % 
  
 mkr 
  
 mkr 
  
 % 
  
 kommun 
  
 >150 
  
 13 
  
 142 049 
  
 3,2 
  
 34,8 
  
 10,9 
  
 4,8 
  
 44 
  
 24 923 
  
 125-149 
  
 11 
  
 101 243 
  
 2,6 
  
 25,0 
  
 9,2 
  
 4,2 
  
 46 
  
 30 545 
  
 100-124 
  
 30 
  
 256 789 
  
 2,2 
  
 32,7 
  
 8,6 
  
 3,7 
  
 43 
  
 33 700 
  
 75-99 
  
 27 
  
 172 532 
  
 2,3 
  
 34,1 
  
 6,4 
  
 2,9 
  
 46 
  
 34 481 
  
 50-74 
  
 34 
  
 200 036 
  
 0,9 
  
 19,2 
  
 5,9 
  
 1,8 
  
 31 
  
 29 735 
  
 47 
  
 121 613 
  
 -0,1 
  
 25,0 
  
 2,6 
  
 0,5 
  
 20 
  
 16 787 
  
 Samtliga 
  
 162 
  
 994 262 
  
 1,8 
  
 29,0 
  
 6,1 
  
 2,4 
  
 39 
  
 27 173 
  
 Tabellen ger ett överraskande besked. Det finns ett påtagligt sam- band mellan god ekonomi i bokhandeln och ett högt per  
 capita-inköp 
  av kommunens invånare. De 13 kommuner som uppvisar den bästa lön- samheten verkar dessutom i kommuner som har en genomsnittsfolk- mängd understigande 25000 invånare. 
 Finns det då något speciellt som karaktäriserar de bokhandlar som presterar en högre per  
 capita-försäljning 
  än andra med jämförbara för- utsättningar? Här är en lista på de kommuner som har ett per capita- inköp som är mer än dubbelt så stort än genomsnittet för andra kom- muner med samma folkmängd: 
  
 382  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Kommun 
  
 Folkmängd 
  
 Per capita- 
  
 försäljning 
  
 (kronor) 
  
 Trosa 
  
 10 062 
  
 119 
  
 Donovan 
  
 10 663 
  
 150 
  
 Tidaholm 
  
 13 217 
  
 104 
  
 Söderköping 
  
 13 940 
  
 115 
  
 Eksjö 
  
 17 678 
  
 195 
  
 Sala 
  
 22 063 
  
 213 
  
 Härnösand 
  
 27 146 
  
 170 
  
 Karlskoga 
  
 32 634 
  
 208 
  
 Vänersborg 
  
 36 251 
  
 217 
  
 För de som arbetar i bokbranschen är det allmänt bekant att bokhan- deln i de ovan nämnda kommunerna är kända för ett brett sortiments- utbud, stor backlist och kunnig personal. Flera är välkända för sin höga kulturambition. De flesta är också stora kunder på Seeligs grossistlager vilket indirekt är ett bevis för att bokhandeln aktivt arbetar med reorder och backlist. Det kanske märkligaste exemplet är Eksjö vars bokhandel  
 ENDAST  
 säljer böcker och samtidigt uppvisar en god lönsamhet. Bokhan- deln får vare sig statligt stöd eller är medlem i någon inköpskedja. Affärsidén bygger på en aktiv försäljning av ett brett ut bud i kombina- tion med en mycket kunnig personal. Eksjö Bokhandel omsätter böcker för 3,5 miljoner kronor vilket ligger över den genomsnittliga försälj- ningen av allmänlitteratur för samliga bokhandlare i riket. I Eksjö bor inte fullt 18 000 invånare. Grannkommunen Nässjö med över 30 000 invånare saknar bokhandel! 
 Nedanstående kartbild visar per  
 capita-försäljningen 
  av allmänlitteratur genom allmänbokhandeln i olika kommuner i Småland. Vid sidan av Kalmar har Eksjö den högsta försäljningen per capita. I dessa kommuner ligger inköpet genom bokhandeln exkl. moms på ca 200 kronor. Storkommuner som Jönköping och Växjö uppvisar betydligt lägre siffror. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 383 
  
 Bilden finns endast i den tryckta versionen 
 Sala är ett annat intressant exempel där bakgrunden till den höga försäljningen ligger i ett nära samarbete med biblioteken i Sala och Heby kommun (saknar bokhandel). Detta samarbete innebär ett bättre fotfäste för den lokala bokhandeln. 
 Vid en specialanalys av Stockholms kranskommuner går det också att urskilja kommuner med hög försäljning per capita. Att Täby och Danderyd ligger i en klass för sig är kanske inte så märkligt men att Upplands Väsby uppnår en bokförsäljning som är mer än dubbelt så stor som genomsnittet för Järfälla, Huddinge, Haninge och Tyresö är förvånansvärt. Upplands Väsby är knappast någon god bokhandels- kommun men det finns där en mycket välsorterad bokhandel som direkt ger utslag i statistiken. Ett annat exempel är Partille Bokhandel utanför Göteborg som uppnår en försäljningsprestation i sin kommun långt över genomsnittet för riket. Partille Bokhandels kännemärke är hög kulturprofil med en stor aktivitetsnivå. Både Väsby Bokhandel och Partille Bokhandel kan uppvisa en tillfredsställande lönsamhet. 
  
 384  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Slutsatser 
 Sambandsanalysen visar att det finns förutsättningar att driva en bok- handel även i mindre kommuner även om marknadsunderlaget i de allra minsta är otillräckligt, men att kommuner med över 20 000 invånare saknar bokhandel är inte fullt logiskt. Snarare ett bevis på att det saknas bokhandlare med kompetens att driva bokhandel. Nyetable- ringsbenägenheten är mycket låg vilket är märkligt mot bakgrund av situationen på arbetsmarknaden. Svarsfrekvensen på utannonserade bokhandelsföretag är mycket svagt. Det finns helt enkelt inga köpare medan det finns kö på människor som vill starta eget inom andra de- taljhandelssektorer såsom gatukök, godisbutiker och kiosker. Anled- ningen till det svala intresset torde främst vara brist på kompetens. För att driva en framgångsrik bokhandel krävs en god branschkunskap och icke minst ett starkt engagemang för litteratur. Den på sikt mest lön- samma samhällsinvesteringen för bokhandelsbranschen är därför att utbilda nya bokhandlare. En sådan åtgärd inte bara stärker nätet av bokhandel utan den får även indirekt en stor betydelse för den smala litteraturen som är beroende av en kompetent bokhandelskår. Ett ytter- ligare skäl för att investera i kompetens är den snabba tekniska utveck- lingen som allt mer kommer att påverka bokhandeln.  
 IT-tekniken 
  kan för bokhandeln vara en ny möjlighet att nå marknaden men den kan också vara ett hot om bokhandeln försummar att vidareutbilda sig. 
 De ovan nämnda företagen som lyckats är goda förebilder. Deras försäljningsprestation visar att det går att öka marknaden. Böcker är impulsvara som säljs till stor del på grund av påverkan. Påverkan sker genom attraktiva och välsorterade butiken med rätt affärsläge i kombi- nation med en försäljningsinriktad och kunnig personal. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 385 
  
 Bilaga 5 
 Lönsamhetsanalys  
 -  
 bokhandel 
 !V ,EIF /LSSON 
 För att närmare få klarhet i bokhandelns framtida förutsättningar är det nödvändigt att studera dess lönsamhet. Viktiga frågeställningar är huruvida det finns speciella kriterier som påverkar bokhandelns eko- nomi. För att få svar på dessa frågor har samtliga bokhandelsföretag som drivs i aktiebolagsform analyserats. Faktauppgifter är hämtade från PRV:s aktiebolagsregister avseende resp. bokhandels senast inlämnade årsredovisning. Då bokhandeln har varierande räkenskapsår härrör uppgifterna från bokslut per  
 96-08 
  eller tidigare. Den bokhandel som drivs i annan bolagsform eller är avdelningar i varuhus ingår inte i denna undersökning. Många små bokhandlar drivs som handelsbolag eller enskilda firmor. Dessa faller således utanför analysen. Det är emellertid högst sannolikt att deras ekonomi överensstämmer med andra små bokhandlar som drivs i aktiebolagsform. 
 Det är viktigt att hålla i minnet att föreliggande undersökning inte utgör en fullständig kartläggning av bokhandelsbranschen. Antalet för- säljningsställen för böcker är betydligt större. När det gäller mer ren- odlad bokhandel torde dock analysen täcka över 90 % av försälj- ningsvolymen och ca 70 % av antalet bokhandlar. 
 /MFATTNING 
 Undersökningen omfattar 336 aktiebolag med 2 157 anställda och en försäljningsvolym exkl. moms på 2 992 miljoner kronor. Försälj- ningsvolymen utgör företagens totala omsättning dvs. förutom böcker och läromedel även pappers- och kontorsvaror och andra komplette- ringsvaror såsom musik, video, leksaker. Försäljningen av allmänlitte- ratur uppgår till ca 40 % dvs. omkring 1,2 miljarder kronor. 
 Varje företag har kategoriserats. Det gäller medlemskap i olika fri- villiga kedjor samt eventuell tillhörighet till Servicebokhandlare- förbundet. Även den geografiska hemvisten är angiven på kommun- nivå. 
  
 386  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Följande faktauppgifter redovisas i analysen: 
  
 - 
  
 Omsättning exkl. moms 
  
 - 
  
 Resultat före dispositioner och skatt 
  
 - 
  
 Resultat i % av omsättning 
  
 - 
  
 Soliditet dvs. självfinansieringsgraden 
  
 Övriga nyckeltal: 
  
 - 
  
 Omsättning per företag 
  
 - 
  
 Omsättning per anställd 
  
 - 
  
 Lageromsättningshastighet (schablonmässigt beräknad) 
  
 2EDOVISNING 
 Då bokhandelns struktur utförligt presenteras i den separata undersök- ningen om distributionen av allmänlitteratur genom detaljhandeln redo- visas bokhandelns lönsamhet endast i två tabeller som emellertid ger en god sammanfattning av bokhandelns ekonomi. 
 Tabell 1  
 -  
 Omsättningsklasser 
  
 Omsätt- 
  
 Antal 
  
 Om- 
  
 Resul- 
  
 Resul- 
  
 Soli- 
  
 Oms/ 
  
 Oms/ 
  
 Lager- 
  
 Mark- 
  
 nings- 
  
 före- 
  
 sättn. 
  
 tat 
  
 tat 
  
 ditet 
  
 bokhan- 
  
 anställd 
  
 omsättn. 
  
 nads- 
  
 klass 
  
 tag 
  
 milj.kr 
  
 milj.kr 
  
 % 
  
 % 
  
 del kkr 
  
 kkr 
  
 hastighet 
  
 andel 
  
 milj.kr 
  
 26 
  
 16 
  
 -0,4 
  
 -2,5 
  
 18 
  
 614 
  
 443 
  
 1,1 
  
 1 
  
 1-2 
  
 51 
  
 75 
  
 -1,6 
  
 -2,1 
  
 22 
  
 1 476 
  
 678 
  
 1,8 
  
 2 
  
 2-3 
  
 52 
  
 129 
  
 -0,2 
  
 -0,2 
  
 18 
  
 2 481 
  
 860 
  
 2,0 
  
 4 
  
 3-4 
  
 42 
  
 147 
  
 1,7 
  
 1,2 
  
 23 
  
 3 501 
  
 1 081 
  
 2,1 
  
 5 
  
 4-5 
  
 30 
  
 137 
  
 2,9 
  
 2,1 
  
 33 
  
 4 570 
  
 1 124 
  
 2,4 
  
 5 
  
 5-6 
  
 19 
  
 103 
  
 1,2 
  
 1,2 
  
 22 
  
 5 418 
  
 1 287 
  
 2,2 
  
 3 
  
 6-7 
  
 17 
  
 111 
  
 1,5 
  
 1,4 
  
 30 
  
 6 500 
  
 1 331 
  
 2,6 
  
 4 
  
 7-8 
  
 23 
  
 170 
  
 1,5 
  
 0,9 
  
 15 
  
 7 404 
  
 1 158 
  
 2,2 
  
 6 
  
 8-10 
  
 17 
  
 154 
  
 3,8 
  
 2,4 
  
 42 
  
 9 039 
  
 1 372 
  
 2,5 
  
 5 
  
 10-20 
  
 40 
  
 544 
  
 9,2 
  
 1,7 
  
 28 
  
 13 595 
  
 1 420 
  
 2,8 
  
 18 
  
 >20 
  
 19 
  
 1 407 
  
 25,2 
  
 1,8 
  
 19 
  
 74 032 
  
 1 765 
  
 2,8 
  
 47 
  
 Alla 
  
 336 
  
 2 992 
  
 44,8 
  
 1,5 
  
 23 
  
 8 905 
  
 1 387 
  
 2,5 
  
 100 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 387 
  
 Den mest klargörande analysen av bokhandelns lönsamhet är att dela upp företagen i omsättningsklasser som framgår av tabell 1. Tabellen visar att det finns ett påtagligt samband mellan försälj- ningsvolym och resultat. De 77 bokhandlar som omsätter mindre än 2 miljoner kronor  
 -  
 närmare 1/4 av antalet  
 -  
 har påtagliga ekonomiska problem. Även nästa omsättningsklass har sammantaget ett negativt resultat. Här framkommer också att nyckeltalen för såväl omsättning per anställd som lageromsättningshastighet ligger betydligt lägre än för bokhandel i de övriga omsättningsklasserna. Vattendelaren ligger i intervallet  
 3 
 - 
 4 
  miljoner kronor. 
 För företagen i de högre omsättningsklasserna finns inget entydigt samband mellan volym och resultat. Däremot kan konstateras att omsättningen per anställd är starkt volymrelaterad. 
 En annan intressant iakttagelse är branschens heterogena struktur. 19 företag av 336 som omsätter över 20 miljoner kronor står för 47 % av all försäljning medan de 77 minsta företagen endast svarar för 3 %. 
 Tabell 2  
 -  
 Lönsamhetsklasser 
  
 Lönsam- 
  
 Antal 
  
 Om- 
  
 Resul- 
  
 Resul- 
  
 Soli- 
  
 Oms/ 
  
 Oms/ 
  
 Lager- 
  
 Mark- 
  
 hetsklass 
  
 före- 
  
 sättn. 
  
 tat 
  
 tat 
  
 ditet 
  
 bokhan- 
  
 anställd 
  
 omsättn. 
  
 nads- 
  
 milj.kr 
  
 tag 
  
 milj.kr 
  
 milj.kr 
  
 % 
  
 % 
  
 del kkr 
  
 kkr 
  
 hastighet 
  
 andel 
  
 % av 
  
 oms. 
  
 54 
  
 153 
  
 -12,4 
  
 -8,1 
  
 4 
  
 2 834 
  
 905 
  
 1,9 
  
 7 
  
 -(1,5 
 - 
 3,0) 
  
 21 
  
 154 
  
 -3,1 
  
 -2,0 
  
 22 
  
 7 349 
  
 1 286 
  
 2,2 
  
 7 
  
 -(0 
 - 
 1,5) 
  
 37 
  
 286 
  
 -1,9 
  
 -0,7 
  
 18 
  
 7 718 
  
 1 226 
  
 2,5 
  
 13 
  
 0 
 - 
 1 
  
 70 
  
 490 
  
 2,3 
  
 0,5 
  
 19 
  
 7 001 
  
 1 350 
  
 2,8 
  
 23 
  
 1 
 - 
 2 
  
 36 
  
 304 
  
 4,4 
  
 1,4 
  
 28 
  
 8 433 
  
 1 412 
  
 2,6 
  
 14 
  
 2 
 - 
 3 
  
 23 
  
 203 
  
 4,8 
  
 2,4 
  
 23 
  
 8 833 
  
 1 551 
  
 2,3 
  
 9 
  
 3 
 - 
 5 
  
 31 
  
 164 
  
 6,4 
  
 3,9 
  
 36 
  
 5 279 
  
 1 399 
  
 2,4 
  
 8 
  
 5 
 - 
 7 
  
 29 
  
 215 
  
 12,7 
  
 5,9 
  
 39 
  
 7 400 
  
 1 412 
  
 2,6 
  
 10 
  
 >7 
  
 33 
  
 199 
  
 18,4 
  
 9,3 
  
 49 
  
 6 019 
  
 1 226 
  
 2,5 
  
 9 
  
 Alla 
  
 334 
  
 2 167 
  
 31,4 
  
 1,5 
  
 26 
  
 6 487 
  
 1 304 
  
 2,5 
  
 100 
  
 Tabell 2 redovisar bokhandeln uppdelad i lönsamhetsklasser. I denna analys är Akademibokhandeln och Meyer exkluderade då dessa företag får så stort genomslag i sina respektive klasser att analy- sen blir snedvriden. Detta är anledningen till att den totala omsätt- ningsvolymen blir lägre än i tabell 1. 
  
 388  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Närmare en tredjedel av företagen uppvisar ett negativt resultat. För 54 som går extremt dåligt ligger den genomsnittliga resultatnivån på minus 8 %. Att dessa företag befinner sig i en allvarlig ekonomisk situation visar också den låga soliditeten. Praktiskt taget hela kapitalet är förbrukat. Om statistiken rensas från ett antal obeståndsföretag i den lägsta lönsamhetsklassen ligger genomsnittet för de övriga på ca 4,5 %. Vi ser även här ett tydligt samband mellan volym och resultat. De mest förlusttyngda företagen har en avsevärt lägre omsättning än de övriga. Mindre omsättning per anställd och en väsentligt lägre lageromsätt- ningshastighet är ytterligare kännetecken för den olönsamma bokhan- deln. 
 Var ligger då dessa extremt olönsamma bokhandlar? Man kanske tar för givet att alla ligger i mindre kommuner med ett sviktande befolk- ningsunderlag. Men så är inte fallet. Endast 3 ligger i kommuner under 10 000 invånare. Ytterligare 11 i kommuner med 10  
  
 - 
 15 
  000 tusen och 4 i  
 15 
 - 
 20 
  000 invånare. Resten ligger i större kommuner. 9 finner vi i de tre storstäderna. 
 De nästa två klasserna med en lägre förlustprocent är märkliga. Genomsnittsomsättningen är hög, soliditeten nöjaktig och nyckeltalen acceptabla. Även kriterierna för de extremt lönsamma företagen är otydliga. Man kan inte heller här peka på något entydigt förhållande som karakteriserar hög lönsamhet. Vid en djupare analys, som inte ingår i föreliggande översiktliga undersökning, framkommer emellertid att faktorer som lönsamhetskontroll och allmänt god management är de kriterier som är utslagsgivande. 
 3LUTSATSER 
 Undersökningen visar att bokhandeln generellt sett har en bristfällig ekonomi. Vid en jämförelse med liknande analyser de senaste åren kan konstateras att lönsamheten har försämrats. Det framkommer även att omsättningen har stagnerat vilket naturligtvis påverkar företagens eko- nomi. 
 Lönsamhetsproblemen inom bokhandeln kan delas upp i två katego- rier nämligen strukturella och managementorienterade. De förstnämnda är allvarliga då de pekar på förhållanden som kan vara svåra att påverka. I vissa fall kan det gälla en entreprenör som öppnar en spe- cialbokhandel i en storstad men som finner att marknaden för detta sortimentsområde inte räcker för att etablera en lönsam rörelse. Det finns ett antal bokhandlar som tillhör denna kategori. Med en fri före- tagsamhet i en fri marknad kommer alltid denna typ av entreprenörskap kräva sin tribut. Förhoppningen är bara att denna företagaranda 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 389 
  
 fortsätter. Det behövs idéer och nytänkande för att en bransch skall utvecklas. 
 Värre är emellertid de strukturella problem som beror på att mark- naden i en kommun är så begränsad att kommunens enda bokhandel är hotad. Vi har sett i analysen att det finns ett tydligt samband mellan omsättning och lönsamhet. Likaså att bokhandel med en låg omsättning har sämre nyckeltal avseende omsättning per anställd och lageromsätt- ningshastighet. Hur hänger det ihop? 
 En mindre bokhandel  
 -  
 med böcker och pappersvaror  
 -  
 har en bruttovinst på ca 35 % av omsättningen. Det innebär att bokhandeln får behålla 350 000 kronor på varje miljon kronors försäljning. Öppethål- landet per vecka är minst 45 timmar + 5 timmars administration. 50 timmar innebär 1,25 anställd om rörelsen är enmansbetjänad. Arbets- kraftskostnaden för en bokhandelsanställd uppgår till minst 200 000 kronor per år vilket innebär 250 000 kronor i arbetskraftskostnad för att hålla bokhandel öppen med enmansbetjäning. I praktiken är emellertid bokhandelns försäljning mycket ojämn under året. Vid jul, rea och kampanjer behövs personalförstärkning vilket innebär att en personal på 1,5 är ett minimum. Det innebär att arbetskraftskostnaden enligt avtal nu är uppe i 300 000 kronor. Vi har då räknat med lägsta lön och ingen ersättning för den affärsrisk som ägaren tar. Sedan kommer kost- nader för hyra, administration och finansiella kostnader för inventarier och varulager. 
 En bokhandel som omsätter under 2 miljoner kronor är svår att driva enligt företagsekonomiska principer. Enda möjligheten att driva rörelsen vidare är att ägaren själv stödjer företaget med kapitaltillskott eller bjuder på sin egen lön eller fritid. Detta är naturligtvis ingen garanti för överlevnad på längre sikt. 
 För att säkerställa en distribution av litteratur inom kommuner med svagt marknadsunderlag torde krävas att bokförsäljningen får stöd från annan verksamhet t.ex. att den sammankopplas med andra butiker, bib- liotek eller annan samhällsfunktion. 
 I gränsintervallet vid omsättning mellan 2  
  
 - 
 4 
  miljoner kronor kan ett finansiellt stöd ge effekter framför allt vid nyetablering, modernisering eller överlåtelse. Vid omsättningsvolymer över 4 miljoner kronor finns emellertid klara förutsättningar att bokhandeln kan klara sig själv på företagsekonomiska grunder. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 391 
  
 Bilaga 6 
 Den svenska bokmarknaden 1996  
 -  
 en översikt 
 !V ,EIF /LSSON 
 Den svenska bokmarknaden för allmänlitteratur har traditionellt redo- visats av Svenska Förläggareföreningen (SvF). Varje år har föreningen publicerat sin branschstatistik som baseras på uppgifter från medlems- förlag. Som ett komplement har föreningen gjort en uppskattning av den totala allmänlitteraturmarknaden genom att lägga till en beräknad försäljningsvolym för bokförlag som icke är medlemmar. Enligt den senaste branschstatistiken för år 1996 uppgår den totala bokmarknaden av allmänlitteratur i konsumentvärde till 3,3 miljarder kronor exkl. moms. Om även försäljningen av läromedel inkluderas blir den totala bokkonsumtionen 4,5 miljarder kronor. Läromedelsförsäljningen Martin ras på statistik från medlemmar inom FSL  
 -  
 Föreningen Svenska Läro- medelsproducenter. 
 En sammanfattning av Svenska Förläggareföreningens statistik för de två senaste åren framgår av nedanstående tabell. Samtliga belopp i miljoner kronor. 
  
 1996 
  
 1995 
  
 Förändring 
  
 Total fakturering av med- 
  
 1 861 
  
 1 890 
  
 -  
 29 
  
 lemsföretag 
  
 Omräknat till konsument- 
  
 2 303 
  
 2 421 
  
 -  
 118 
  
 värde 
  
 Konsumentvärde icke 
  
 986 
  
 1 038 
  
 -  
 52 
  
 medlemmar*) 
  
 Total bokkonsumtion all- 
  
 3 289 
  
 3 459 
  
 -  
 170 
  
 mänlitteratur 
  
 Läromedel enl. FSL 
  
 1 253 
  
 1 282 
  
 -  
 29 
  
 Total bokkonsumtion 
  
 4 542 
  
 4 741 
  
 -  
 199 
  
 Total bokkonsumtion 
  
 5 668 
  
 5 926 
  
 -  
 258 
  
 inkl. moms 
  
 *) för resp. år utgör konsumentvärdet av förlagsförsäljning utanför SvF:s medlemskrets exakt 30 % av totalkonsumtionen. 
  
 392  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Export och import 
 Ovanstående siffror inkluderar även export på närmare 100 miljoner kronor per år inkl. moms. Denna försäljning som inte konsumeras i Sverige bör således ej ingå som en del av den svenska bokkon- sumtionen. Exporten är dessutom befriad från moms. Däremot saknas uppgifter om import av böcker som i högsta grad utgör en del av bokkonsumtionen i riket. 
  
 !NM  
 Enligt SvF utgörs exporten av sålda rättigheter till utlandet. Hur stor exporten av färdigtryckta böcker på svenska uppgår till är oklart. Denna del bör inte ingå som en del av den svenska konsumtio- nen. Med import av böcker avses nedan endast tryckta böcker på annat språk. 
 Ny kartläggning  
 -  
 Bokförlag utanför SvF och FSL 
 I maj månad gjorde Bokutredningen en översiktlig analys av bokför- lagens lönsamhet. Denna analys omfattande samtliga aktiebolag för vilka ekonomisk information var tillgänglig från Patent- och registreringsverket (PRV). 
 Materialet delades upp i olika grupperingar och kategorier. Analy- sen indikerade att försäljningsvolymen utanför Svenska Förläggare- föreningens medlemskrets sannolikt är större än den som redovisas i branschstatistiken. Bokutredningen beslöt då att göra en mer översiktlig kartläggning av hela förlagsbranschen för att får en säkrare uppfattning om omfattningen av den svenska bokmarknaden. 
 5NDERS¶KNINGENS UPPL¤GGNING 
 På grund av tidsnöd har det inte varit möjligt att genomföra denna undersökning med samma ambitionsnivå som den som verkställts an- gående försäljningen genom bokhandel och annan detaljhandel. Dess- utom var tidpunkten inte heller den mest lämpade genom kollision med semestertider. 
 Den nya utredningen har genomförts på följande sätt: 
 Som bas har ett register tagits fram för samtliga verksamhetsställen som enligt Svensk Näringsgrensindelning  
 (SNI-kod) 
  omfattar förlags- verksamhet. Detta register som innehåller mer än 1 250 adresser har stämts av med uppgifter från PRV för de förlag som drivs som aktie- bolag. Då en utförlig statistik finns för SvF:s medlemmar har dessa företag exkluderats från undersökningen. Till samtliga kvarvarande 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 393 
  
 1 105 adresser har ett frågeformulär sänts ut i början av juli (se bilaga). Trots att detta utskick gjordes under semestertid hade i början av augusti 555 eller drygt 50 % svarat. Av dessa har 180 meddelat att företaget inte sysslar med bokutgivning och/eller att verksamheten är nedlagd. Bortfallet har sedan analyserats. Genom SCB:s register samt uppgifter från PRV har samtliga förlag med mer än 3 anställda och/eller redovisad försäljning på över 2 miljoner kronor blivit påminda. Dessa företag uppgick endast till 45 adresser. Flertalet företag svarade ganska omgående. De övriga bearbetades genom tele- fonsamtal. Det bortfall som finns kvar utgörs av 512 adresser. Med mycket stor sannolikhet består bortfallet endast av mycket små företag eller företag som inte längre bedriver någon förlagsverksamhet. Det hade naturligtvis varit av värde att göra en fullständig kartläggning men av tidsskäl har detta varit ogörligt. Det är emellertid vår uppfattning att bortfallet står för en mindre försäljningsvolym varför utredningen anser att resultatet avseende de 413 förlag som ingår i vår undersökning är av vikt att redovisas. 
 2ESULTAT  
 -  
 F¶RLAG 
 Nedan redovisas resultatet av förlagsenkäten i tre tabeller som beskri- ver förlagens struktur, litteraturinriktning och kundgrupperingar. 
 4ABELL /MS¤TTNINGSKLASSER 
  
 Omsättningsklass 
  
 Antal 
  
 % 
  
 Omsätt- 
  
 % 
  
 Anställda 
  
 % 
  
 mkr 
  
 ning 
  
 >20 
  
 14 
  
 4 
  
 1 121 
  
 67 
  
 608 
  
 44 
  
 10-20 
  
 3 
  
 10 
  
 13 
  
 13 
  
 165 
  
 183 
  
 5-10 
  
 6 
  
 10 
  
 7 
  
 23 
  
 166 
  
 102 
  
 2-5 
  
 7 
  
 5 
  
 7 
  
 29 
  
 86 
  
 104 
  
 1-2 
  
 8 
  
 3 
  
 5 
  
 32 
  
 50 
  
 64 
  
 0,5-1 
  
 8 
  
 2 
  
 3 
  
 35 
  
 27 
  
 44 
  
 0,3-0,5 
  
 9 
  
 1 
  
 3 
  
 39 
  
 15 
  
 41 
  
 55 
  
 2 
  
 18 
  
 225 
  
 32 
  
 240 
  
 Summa 
  
 413 
  
 100 
  
 1 662 
  
 100 
  
 1 386 
  
 100 
  
 394  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Förlagen i undersökningen uppvisar en mycket heterogen struktur. Ett fåtal företag eller 7 % svarar för nästan 80 % av försäljningsvoly- men. 55 % eller över 200 redovisar en försäljning som understiger 300 000 kronor. Den totala försäljningsvolymen uppgår till närmare 1,7 miljarder kronor vilket skall jämföras med medlemmarna i Svenska Förläggareföreningen vars totala fakturering uppgår till inte fullt 1,9 miljarder kronor. 
 ) OVANST¥ENDE OMS¤TTNINGSSIFFROR ING¥R ENDAST F¶RS¤LJNING AV B¶CKER OCH MULTIMEDIA SE ENK¤TFORMUL¤R 
 4ABELL ¶RS¤LJNING LITTERATURKATEGORIER 
  
 Kategori 
  
 Oms. mkr 
  
 % 
  
 Skönlitteratur 
  
 311 
  
 19 
  
 Facklitteratur 
  
 919 
  
 55 
  
 Barn  ungdom 
  
 168 
  
 10 
  
 Läromedel  
 -  
 grund 
  
 37 
  
 2 
  
 Läromedel  
 -  
 universitet 
  
 24 
  
 1 
  
 Datalitteratur 
  
 125 
  
 8 
  
 Multimedia 
  
 78 
  
 5 
  
 Summa 
  
 1 662 
  
 100 
  
 Över 50 % av försäljningen består av facklitteratur. Om även data- litteratur och multimedia inräknas svarar facklitteratur för närmare 70 %. En stor del av förlagen är nischföretag med en mycket hög grad av specialisering. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 395 
  
 4ABELL ¶RS¤LJNING P¥ KUNDGRUPPER 
  
 Kundgrupp 
  
 Oms. mkr 
  
 % 
  
 Detaljhandel*) 
  
 306 
  
 18 
  
 Bokklubbar 
  
 21 
  
 351 
  
 Direktförsäljning 
  
 59 
  
 977 
  
 Bibliotek 
  
 2 
  
 28 
  
 Summa 
  
 1 662 
  
 100 
  
 *) Bokhandel, varuhus och annan detaljhandel. 
 Den helt dominerande försäljningen sker direkt till konsument. Bokklubbar och direktförsäljning svarar för 80 %. Bokhandel och övrig detaljhandel utgör endast 18 % av volymen. En majoritet av förlagen har i många fall en mycket målinriktad utgivning som vänder sig direkt till den målgrupp som är den slutliga konsumenten. 
 0ROGNOS 
 Mot bakgrund av den volymminskning som rapporterats inom förlags- branschen det senaste året har deltagarna i enkäten fått ange hur de ser på försäljningsutvecklingen under innevarande år. Tre alternativ angavs nämligen att försäljningen ökar, står still eller minskar mot föregående 
 år. Så här fördelar sig resultatet: 
 Omsättning i miljoner kronor 
  
 Antal 
  
 Försäljning på kundgrupper 
  
 Summa 
  
 % 
  
 företag 
  
 Bok- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Biblio- 
  
 handel 
  
 klubb 
  
 tek 
  
 Ökar 
  
 168 
  
 135 
  
 138 
  
 315 
  
 16 
  
 604 
  
 36 
  
 Står still 
  
 129 
  
 535 
  
 8 
  
 170 
  
 119 
  
 792 
  
 48 
  
 Minskar 
  
 84 
  
 127 
  
 4 
  
 75 
  
 52 
  
 266 
  
 16 
  
 413 
  
 306 
  
 351 
  
 977 
  
 28 
  
 1 662 
  
 100 
  
 Av denna enkla enkät kan slutsatsen dras att försäljningen under 1997 snarare ökar än minskar. Intressant är att konstatera att bokhandel 
  
 396  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 och bokklubbar relativt sett har en större betydelse för de förlag som uppger en ökning. 
 Reviderad beräkning av den svenska bokmarknaden 
 Bokutredningens enkät verifierar den uppfattning som förelåg nämligen att bokmarknaden är större än den som SvF har redovisat. 
 Om försäljningen enligt tabell 3 omräknas till konsumentvärde enligt samma beräkningsmetod som SvF använder, blir den totala bok- marknaden för allmänlitteratur följande: 
 Sammanfattning  
 -  
 Marknad allmänlitteratur i miljoner kronor 
  
 SvF:s med- 
  
 Enligt ny 
  
 Summa 
  
 lemmar 
  
 enkät 
  
 Fakturering  
 F-pris 
  
 1 860 
  
 1 660 
  
 3 520 
  
 Konsumentvärde exkl. moms 
  
 2 300 
  
 1 925 
  
 4 225 
  
 Konsumentvärde inkl. moms 
  
 2 875 
  
 2 405 
  
 5 280 
  
 Denna beräkning ger vid handen att bokmarknaden för allmänlitte- ratur är drygt 1 miljard kronor större än SvF:s beräkningar. Då har inte hänsyn tagits till import av böcker och till den försäljningsvolym som enkätens bortfall representerar. Med bokimport inklusive försäljning av läromedel blir totalmarknaden för böcker med moms inräknad över 7 miljarder kronor. 
 Nedanstående tabell är ett försök att göra en beräkning av den totala bokmarknaden fördelad på kundkategorier. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 397 
  
 Fördelning på kundkategorier 
  
 Butiker 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Biblio- 
  
 Totalt 
  
 klubb 
  
 tek 
  
 SvF:s medlemmar*) 
  
 1 430 
  
 519 
  
 185 
  
 129 
  
 2 263 
  
 Icke medlemmar i SvF 
  
 547 
  
 351 
  
 977 
  
 50 
  
 1 925 
  
 Summa allmänlitteratur 
  
 1 977 
  
 870 
  
 1 162 
  
 179 
  
 4 188 
  
 Bokimport**) 
  
 300 
  
 50 
  
 350 
  
 FSL***) 
  
 1 253 
  
 1 253 
  
 Summa 
  
 2 277 
  
 870 
  
 2 465 
  
 179 
  
 5 791 
  
 Moms 
  
 569 
  
 218 
  
 616 
  
 44 
  
 1 447 
  
 Marknad inkl. moms 
  
 2 846 
  
 1 088 
  
 3 081 
  
 223 
  
 7 238 
  
 *) exkl. export. **) uppskattad. 
 ***) uppgift om hur stor volym som passerar bokhandeln saknas. 
 Enligt dessa beräkningar uppgår den totala bokkonsumtionen till 7,2 miljarder kronor vilket är närmare 1,6 miljarder eller 27 % mer än den marknad som angivits av Svenska Förläggareföreningen. Den totala bokförsäljningen är emellertid med stor sannolikhet större då ett stort antal småförlag och enboksutgivare saknas. Sammantaget torde dessa utgivare stå för en volym på 100  
  
 - 
 200 
  miljoner kronor. 
 Bokimporten är också beräknad i underkant. Enligt vissa källor kan den uppgå till över 500 miljoner kronor. Å andra sidan är omräkningen till konsumentvärde enligt SvF:s modell något diskutabel. Den utgår ifrån att detaljhandeln  
 -  
 företrädesvis bokhandel och varuhus  
 -  
 säljer alla sina böcker till 44 % marginal. Detta är inte sannolikt. Den totala bokförsäljningen inom detaljhandeln inkl. läromedel till universitet och högskolor samt inkl. import bör ligga i intervallet 2  
  
 - 
 2,1 
  miljarder kro- nor. 
 !NALYS AV BOKMARKNADEN F¶R ALLM¤NLITTERATUR 
 Genom att lägga samman SvF:s statistik för sina medlemmar med kartläggningen av övriga förlag är det möjligt att göra en översiktlig bedömning av den totala försäljningen av allmänlitteratur. Då enkätens frågor inte helt täcker den redovisning som SvF gör i sin branschstatis- tik har vissa smärre justeringar blivit nödvändiga. 
  
 398  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 A. Försäljning på kundkategorier 
  
 -  
 miljoner kronor (konsumentvärde 
  
 exkl. moms) 
  
 Butiker 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Biblio- 
  
 Totalt 
  
 % 
  
 klubb 
  
 % 
  
 tek 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 SvF:s medlemmar 
  
 63 
  
 23 
  
 8 
  
 6 
  
 100 
  
 Icke medlemmar i SvF 
  
 28 
  
 18 
  
 51 
  
 3 
  
 100 
  
 Marknadsandel totalt 
  
 47 
  
 21 
  
 28 
  
 4 
  
 100 
  
 ¶RDELNING F¶RS¤LJNINGSKANALER 
  
 ALLM¤NLITTERATUR 
  
 Direkt- 
  
 Bibliotek 
  
 4% 
  
 Bokhandel 
  
 försäljning 
  
 31% 
  
 28% 
  
 Bokklubb 
  
 Annan 
  
 detaljhandel 
  
 21% 
  
 16% 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 399 
  
 B. Försäljning 
  
 på 
  
 litteraturkategorier 
  
 - 
  
 miljoner 
  
 kronor 
  
 (förlagsfakturering) 
  
 Skön 
  
 Fack 
  
 Barn  
  
 Multi- 
  
 Totalt 
  
 % 
  
 % 
  
 Ungdom 
  
 media 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 SvF:s medlemmar 
  
 40 
  
 45*) 
  
 14 
  
 1 
  
 100**) 
  
 Icke medlemmar i SvF 
  
 19 
  
 66***) 
  
 10 
  
 5 
  
 100 
  
 Marknadsandel totalt 
  
 30 
  
 55 
  
 12 
  
 3 
  
 100****) 
  
 *) inkl. uppslagsverk. 
 **) inkl. export (uppdelning saknas). 
 ***) inkl. datalitteratur och läromedel till universitet och högskolor. 
 ****) exkl. läromedel till grundskolor etc. 
 ¶RDELNING LITTERATURKATEGORIER ALLM¤NLITTERATUR 
 C. Antal nya titlar och upplagor 
  
 Antal 
  
 SvF:s medlemmar 
  
 3 586 
  
 Icke Medlemmar i SvT 
  
 2 271 
  
 Summa 
  
 5 857 
  
 400  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Den totala bokmarknaden per capita 
 Den totala bokmarknaden torde ligga i intervallet  
 5,5 
 - 
 6,0 
  miljarder kronor exkl. moms. Då inkluderas såväl allmänlitteratur, läromedel som import av böcker. I allmänt tal kan bokmarknaden definieras på olika sätt. Ibland avses endast bokhandel eller endast allmänlitteratur. Sällan inkluderas läromedel i bokmarknaden vilket man gör i Norge. För att reda ut begreppen redovisas nedan marknadens storlek för olika försäljningskanaler och litteraturkategorier. Försäljningssiffrorna är avrundade. 
 Per  
 capita-statistik 
  (inkl. import) 
  
 Försäljningskanal 
  
 Försäljning 
  
 Per capita 
  
 Per capita 
  
 mkr 
  
 exkl. moms 
  
 inkl. moms 
  
 kr 
  
 kr 
  
 Allmänbokhandel*) 
  
 1 100 
  
 125 
  
 155 
  
 Övrig detaljhandel 
  
 450 
  
 52 
  
 65 
  
 All detaljhandel med böcker**) 
  
 1 550 
  
 177 
  
 220 
  
 Bokklubbar 
  
 900 
  
 102 
  
 127 
  
 Övrig direktförsäljning 
  
 1 150 
  
 130 
  
 162 
  
 Inköp från bibliotek 
  
 180 
  
 20 
  
 25 
  
 Institutionell försäljning***) 
  
 550 
  
 62 
  
 78 
  
 Summa allmänlitteratur 
  
 4 330 
  
 489 
  
 612 
  
 Läromedel 
  
 1 300 
  
 147 
  
 183 
  
 Summa bokkonsumtion 
  
 5 630 
  
 636 
  
 795 
  
 *) Med försäljning i allmänbokhandel avses allmänlitteratur exkl. läromedel till universitet, högskolor etc. Med allmänbokhandel avses den traditionella bokhandeln. 
 **) exkl. allmänbokhandelns och specialbokhandelns försäljning av läromedel till universitet, högskolor etc. (till stor del direktimport). 
 ***) Beräknad ins titutionell försäljning genom allmänbokhandel och special- bokhandel avseende främst universitets- och högskolelitteratur (till stor del direktimport). 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 401 
  
 Per  
 capita-statistik 
  litteraturkategorier (exkl. bibliotek) 
  
 Kategori 
  
 Försäljning 
  
 Per capita 
  
 Per capita 
  
 mkr 
  
 exkl. moms 
  
 inkl. moms 
  
 kr 
  
 kr 
  
 Skönlitteratur 
  
 1 300 
  
 147 
  
 184 
  
 Facklitteratur 
  
 2 150 
  
 243 
  
 304 
  
 Barn  Ungdomsböcker 
  
 550 
  
 62 
  
 78 
  
 Multimedia 
  
 150 
  
 17 
  
 21 
  
 4 150 
  
 469 
  
 587 
  
 Per capita statistiken bli mer överskådlig i diagramform: 
 0ERCAPITA KONSUMTION AV B¶CKER INKL MOMS 
 0 kr 100 kr 200 kr 300 kr 400 kr 500 kr 600 kr 700 kr 800 kr 
 Bokhandel Övrig detaljhandel Bokklubb 
 Direktförsäljning 
 Institutionell försäljn. 
 Inköp av bibliotek 
 All allmänlitteratur 
 Läromedel 
 All bokkonsumtion 
 Skönlitteratur 
 Facklitteratur 
 Barn  ungdom 
 Multimedia 
 Det svenska samhället konsumerar böcker för närmare 800 kronor inkl. moms per år och invånare. Av denna konsumtion faller endast 155 kronor eller 20 % på den reguljära bokhandeln. Skönlitteratur svarar 
  
 402  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 för 184 kronor och barn- och ungdomslitteratur för nästan 80 kronor per person. 
 "EHOV AV MARKNADSINFORMATION 
 Föreliggande undersökning har tillkommit under sommarmånaderna 1997. Materialet är inte helt fullständigt men det torde ge en bättre bild av bokmarknaden än vad som tidigare har redovisats. Bokbranschen är mycket dynamisk. Stora förändringar sker inom såväl produktion, dist- ribution som konsumtion. För branschens aktörer är det av stor vikt att kunna följa utvecklingen på nära håll. Det gäller även kulturmyndig- heter och media. För att kunna analysera och kommentera branschen behövs fakta. Det vore därför av stort värde att en objektiv statistik- funktion kan skapas för branschen med uppgift att fortlöpande infor- mera om de förändringar som sker inom branschen olika led. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 403 
  
 Bilaga 7 
 Analys litteraturstödda titlar 
 !V ,EIF /LSSON 
 "AKGRUND 
 Statens utgivningsstöd som infördes 1975 är det största stödet på litte- raturområdet. För år 1997 anslås 32,9 miljoner kronor i stöd för utgiv- ning av litteratur. Utgivningsstöd kan sökas av förlag och utgår som ersättning för enskilda titlar. Utgivningsstödet går att söka för svensk skönlitteratur för vuxna, skönlitteratur för vuxna i svensk översättning, facklitteratur för vuxna, barn och ungdomslitteratur. Någon analys eller uppföljning av utgivningsstödet har inte gjorts vad gäller hur de stödda titlarna sålts i olika kanaler. 
 Kulturrådet har under våren 1997 genomfört en undersökning av spridningen på några folkbibliotek av de titlar som fått litteraturstöd under budgetåret 1995/96 (1 juli 1995  
  
 - 
 31 
  december 1996). Facklitte- raturen saknades i materialet. Bokutredningen ansåg det angeläget att göra en undersökning som b yggde på samma titlar som Kulturrådet valt för att få veta hur många exemplar som tryckts och hur de sålts till olika kanaler. Facklitteraturen ingår inte heller i vår undersökning. 
 5NDERS¶KNINGENS UPPL¤GGNING 
 Ett frågeformulär utarbetades och skickades till respektive förlag som erhållit utgivningsstöd (se bilaga) där titlar som erhållit bidrag var an- givna. Frågeformuläret avsåg perioden 1 juli 1995  
  
 - 
 31 
  december 1996. Således 18 månader. De frågor som vi ställde per titel var följande: 
  
 1. 
  
 Antal tryckta exemplar 
  
 2. 
  
 Försäljning antal volymer till: 
  
 - 
  
 bokhandel 
  
 - 
  
 bokklubb 
  
 - 
  
 direkt till konsument 
  
 - 
  
 övriga kunder (t.ex. varuhus, specialhandel etc.) 
  
 - 
  
 bibliotek 
  
 3. 
  
 F-pris 
  
 404  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Anmärkning: Med försäljning avses försålda exemplar från förlag till återför- säljare. Denna försäljning är inte liktydig med försäljning till konsument. Upp- gifter om t.ex. bokhandelns försäljning av litteraturstödda titlar saknas. Böcker kan således ligga på lager i bokhandeln. I viss utsträckning kan även inköpta titlar returneras till förlagen. 
 Responsen från deltagande förlag blev mycket god. Svarsfrekvensen ligger över 95 %. Endast ett fåtal mindre förlag saknas. Några av dessa har inte svarat och ett par lämnade ofullständiga uppgifter. Bortfallet bedömer vi som marginellt varför vi anser att vår analys är relevant som en beskrivning av litteraturstödet avseende de litteraturkategorier som vi har studerat. 
 2ESULTAT 
 Resultatet av vår undersökning redovisas i ett antal tabeller och dia- gram. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 405 
  
 3AMMANDRAG  
 -  
 LITTERATURKATEGORIER 
 Resultatet i sammandrag av vår analys framgår av följande tabell: 
 Tabell 1. Analys litteraturstödda titlar  
 -  
 sammandrag 
 ! 3AMMANDRAG  
 -  
 LITTERTURKATEGORIER 
  
 Försäljning 
  
 Kategori 
  
 Antal 
  
 Tryckta 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 titlar 
  
 ex 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 tek 
  
 Barn och 
  
 253 
  
 1 825 264 
  
 304 371 
  
 567 489 
  
 42 264 
  
 73 113 
  
 325 637 
  
 ungdom 
  
 Svensk skön 
  
 293 007 
  
 171 881 
  
 15 385 
  
 78 136 
  
 52 153 
  
 281 
  
 1 006 548 
  
 Skön i över- 
  
 82 721 
  
 87 907 
  
 4 444 
  
 13 110 
  
 23 238 
  
 105 
  
 355 566 
  
 sättning 
  
 Totalt 
  
 639 
  
 3 187 378 
  
 680 099 
  
 827 277 
  
 62 092 
  
 164 359 
  
 401 028 
  
 Kategori 
  
 Antal 
  
 Värde 
  
 Antal 
  
 Värde 
  
 Osålda 
  
 % kr 
  
 sålda ex 
  
 F-pris 
  
 osålda 
  
 F-pris 
  
 % ex 
  
 mkr 
  
 mkr 
  
 Barn och 
  
 1 312 873 
  
 76,2 
  
 512 391 
  
 31,3 
  
 28,1 
  
 29,1 
  
 ungdom 
  
 Svensk skön 
  
 610 562 
  
 65,8 
  
 395 986 
  
 40,0 
  
 39,3 
  
 37,8 
  
 Skön i över- 
  
 211 420 
  
 26,4 
  
 144 146 
  
 16,5 
  
 40,5 
  
 38,4 
  
 sättning 
  
 Totalt 
  
 2 134 855 
  
 168,4 
  
 1 052 523 
  
 87,8 
  
 33,0 
  
 34,3 
  
 " 2ELATIV F¶RDELNING 
  
 Kategori 
  
 Antal titlar 
  
 Tryckta ex 
  
 Antal sålda ex 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 Barn och ungdom 
  
 39,6 
  
 57,3 
  
 61,5 
  
 Svensk skön 
  
 44,0 
  
 31,6 
  
 28,6 
  
 Skön i översättning 
  
 16,4 
  
 11,2 
  
 9,9 
  
 406  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 # !NDEL AV F¶RS¤LJNING 
  
 Försäljning 
  
 Antal 
  
 Kategori 
  
 Antal 
  
 Tryckta 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 sålda 
  
 titlar 
  
 ex 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 % 
  
 % 
  
 tek 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 Barn och 
  
 253 
  
 1 825 264 
  
 23,2 
  
 43,2 
  
 3,2 
  
 5,6 
  
 24,8 
  
 100 
  
 ungdom 
  
 Svensk skön 
  
 281 
  
 1 006 548 
  
 48,0 
  
 28,2 
  
 2,5 
  
 12,8 
  
 8,5 
  
 100 
  
 Skön i över- 
  
 105 
  
 355 566 
  
 39,1 
  
 41,6 
  
 2,1 
  
 6,2 
  
 11,0 
  
 100 
  
 sättning 
  
 Totalt 
  
 639 
  
 3 187 378 
  
 31,9 
  
 38,8 
  
 2,9 
  
 7,7 
  
 18,8 
  
 100 
  
 Enligt avsnitt  
 ! (UVUDKATEGORIER  
 omfattar analysen 639 titlar som är tryckta i 3,2 miljoner exemplar. Av dessa har 2,1 miljoner exemplar blivit sålda till ett  
 F-prisvärde 
  på 168 miljoner kronor. Antal osålda exemplar under första året utgör 33,0 % av antalet tryckta exemplar 
 och 34,3 % av  
 F-prisvärdet. 
  
 Enligt avsnitt  
 " 2ELATIV F¶RDELNING  
 framkommer att barn- och ungdomslitteratur står för 57,3 % av antalet tryckta exemplar och 61,5 % av antalet sålda exemplar men endast för 39,6 % av antalet tit- 
 lar. 
 Avsnitt  
 # !NDEL AV F¶RS¤LJNING  
 visar hur titlarna når konsumenten. Totalt svarar bokklubbarna för den största försäljningsandelen tätt följd av bokhandeln. Det föreligger emellertid stora skillnader mellan de olika litteraturkategorierna vilket kan illustreras med nedanstående dia- gram: 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 407 
  
 Diagram 1. Sålda ex av litteraturstödda titlar 
  
 - 
 - 
  litteraturkategorier 
  
  Barn  ungdom 
  
 Antal ex 
  
 Svensk skön 
  
 Skön i översättning 
  
 600 000 
  
 500 000 
  
 400 000 
  
 300 000 
  
 200 000 
  
 100 000 
  
 0 
  
 Bokhandeln 
  
 Bokklubb 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Bibliotek 
  
 Vi kan här konstatera att bokklubbarna spelar en avgörande roll för distributionen av barn- och ungdomslitteratur medan bokhandeln bety- der mest för skönlitteraturen. Biblioteken står också för en betydande del av barn- och ungdomslitteraturen medan inköpen av skönlitteratur är mer blygsam. 
  
 408  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 3AMMANDRAG  
 -  
 UPPLAGESTORLEK 
 Följande tabell redovisar samtliga titlar fördelade på upplagor i olika storleksklasser: 
 Tabell 2. Analys litteraturstödda titlar  
 -  
 upplagestorlek 
 ! !NTAL 
  
 Försäljning 
  
 Upplageklass 
  
 Antal 
  
 Tryckta 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 ex 
  
 titlar 
  
 ex 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 tek 
  
 >10 000 
  
 64 
  
 1 434 315 
  
 289 662 
  
 671 773 
  
 15 483 
  
 69 785 
  
 98 065 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 56 
  
 411 726 
  
 114 366 
  
 63 682 
  
 15 869 
  
 18 647 
  
 78 120 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 99 
  
 455 251 
  
 109 602 
  
 48 309 
  
 13 675 
  
 22 101 
  
 88 646 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 100 
  
 326 301 
  
 62 089 
  
 24 820 
  
 4 987 
  
 16 414 
  
 63 439 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 143 
  
 328 135 
  
 63 205 
  
 13 023 
  
 6 565 
  
 19 845 
  
 49 732 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 123 
  
 188 353 
  
 32 199 
  
 5 494 
  
 4 812 
  
 14 857 
  
 21 216 
  
 54 
  
 43 297 
  
 8 976 
  
 176 
  
 701 
  
 2 710 
  
 1 810 
  
 Totalt 
  
 639 
  
 3 187 378 
  
 680 099 
  
 827 277 
  
 62 092 
  
 164 359 
  
 401 028 
  
 Upplage- 
  
 Antal 
  
 Värde 
  
 Antal 
  
 Värde 
  
 Osålda 
  
 klass 
  
 sålda ex 
  
 F-pris 
  
 osålda 
  
 F-pris 
  
 % ex 
  
 % kr 
  
 ex 
  
 mkr 
  
 mkr 
  
 >10 000 
  
 1 144 768 
  
 90,6 
  
 289 547 
  
 23,1 
  
 20,2 
  
 20,3 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 290 684 
  
 19,2 
  
 121 042 
  
 8,7 
  
 29,4 
  
 31,1 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 282 333 
  
 23,2 
  
 172 918 
  
 14,9 
  
 38,0 
  
 39,1 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 171 749 
  
 13,8 
  
 154 552 
  
 13,5 
  
 47,4 
  
 49,3 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 152 370 
  
 13,5 
  
 175 765 
  
 15,8 
  
 53,6 
  
 53,9 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 78 578 
  
 7,0 
  
 109 775 
  
 10,1 
  
 58,3 
  
 59,2 
  
 14 373 
  
 1,0 
  
 28 924 
  
 1,8 
  
 66,8 
  
 64,1 
  
 Totalt 
  
 2 134 855 
  
 168,4 
  
 1 052 523 
  
 87,8 
  
 33,0 
  
 34,3 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 409 
  
 " 2ELATIV F¶RDELNING 
  
 Upplageklass 
  
 Antal titlar 
  
 Tryckta ex 
  
 Antal sålda ex 
  
 ex 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 >10 000 
  
 10,0 
  
 45,0 
  
 53,6 
  
 8,8 
  
 12,9 
  
 13,6 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 15,5 
  
 14,3 
  
 13,2 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 15,6 
  
 10,2 
  
 8,0 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 22,4 
  
 10,3 
  
 7,1 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 19,2 
  
 5,9 
  
 3,7 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 8,5 
  
 1,4 
  
 0,7 
  
 Totalt 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 # !NDEL AV F¶RS¤LJNING 
  
 Försäljning 
  
 Upplageklass ex 
  
 Antal 
  
 Tryckta 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 Antal 
  
 titlar 
  
 ex 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 % 
  
 % 
  
 tek 
  
 sålda 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 ex % 
  
 >10 000 
  
 64 
  
 1 434 315 
  
 25,3 
  
 58,7 
  
 1,4 
  
 6,1 
  
 8,6 
  
 100 
  
 56 
  
 411 726 
  
 39,3 
  
 21,9 
  
 5,5 
  
 6,4 
  
 26,9 
  
 100 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 99 
  
 455 251 
  
 38,8 
  
 17,1 
  
 4,8 
  
 7,8 
  
 31,4 
  
 100 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 100 
  
 326 301 
  
 36,2 
  
 14,5 
  
 2,9 
  
 9,6 
  
 36,9 
  
 100 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 143 
  
 328 135 
  
 41,5 
  
 8,5 
  
 4,3 
  
 13,0 
  
 32,6 
  
 100 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 123 
  
 188 353 
  
 41,0 
  
 7,0 
  
 6,1 
  
 18,9 
  
 27,0 
  
 100 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 54 
  
 43 297 
  
 62,5 
  
 1,2 
  
 4,9 
  
 18,9 
  
 12,6 
  
 100 
  
 Totalt 
  
 639 
  
 3 187 378 
  
 31,9 
  
 38,8 
  
 2,9 
  
 7,7 
  
 18,8 
  
 100 
  
 Tabellens olika avsnitt ger en mycket god bild av litteraturstödets struktur avseende upplagor och distributionsvägar. Avsnitt B. visar att den största upplageklassen över 10 000 exemplar per titel svarar för 10 % av antalet titlar men 45 % av antalet tryckta exemplar och 54 % av antalet sålda volymer. Genomslaget av titlar med stor upplaga fram- kommer än tydligare av följande diagram som även redovisar antalet titlar för respektive upplageklass. 
  
 410  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Diagram 2. Sålda ex och antal titlar för olika upplagestorlekar 
  
 Sålda ex 
  
 Antal titlar 
  
 1 200 000 
  
 160 
  
 1 000 000 
  
 140 
  
 120 
  
 800 000 
  
 100 
  
 600 000 
  
 80 
  
 400 000 
  
 60 
  
 40 
  
 200 000 
  
 20 
  
 0 
  
 0 
  
 >10.000 
  
 6.000- 
  
 4.000- 
  
 3.000- 
  
 2.000- 
  
 1.000- 
  
 1.000 
  
 ex 
  
 10.000 
  
 6.000 ex 
  
 4.000 ex 
  
 3.000 ex 
  
 2.000ex 
  
 ex 
  
 ex 
  
 Vi kan här klart konstatera att titlar med stora upplagor står för en helt dominerande del av de volymer som säljs. 
 Diagram 3 nedan visar den procentuella andelen av osålda exemplar per titel för olika upplageklasser. Här framkommer det att titlar med stora upplagor säljs till stor del medan titlar med små upplagor till stor del aldrig når nästa distributionsled. De blir hyllvärmare i bokförlagets lagerhyllor. 
 Diagram 3. Procentuell andel osålda exemplar för olika upplagestorlekar 
  
 70% 
  
 Gonzalez ex i % 
  
 160 
  
 Antal titlar 
  
 60% 
  
 140 
  
 50% 
  
 120 
  
 40% 
  
 100 
  
 80 
  
 30% 
  
 60 
  
 20% 
  
 40 
  
 10% 
  
 20 
  
 0% 
  
 0 
  
 >10.000 
  
 6.000- 
  
 4.000- 
  
 3.000- 
  
 2.000- 
  
 1.000- 
  
 ex 
  
 10.000 
  
 6.000 ex 
  
 4.000 ex 
  
 3.000 ex 
  
 2.000ex 
  
 ex 
  
 ex 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 411 
  
 Tabell 2 ger eljest en mängd intressant information. Avsnitt C. visar de olika försäljningskanalernas betydelse för titlar med olika upp- lagestorlek. Här framkommer att bokklubbarna spelar en mycket liten roll för spridningen av de smala titlarna. För dessa är däremot bokhan- deln och biblioteken av mycket stor betydelse även om biblioteken visar ett svalt intresse för de smalaste titlarna. 
 Förhållandet mellan upplagestorlek och försäljning på olika kund- kategorier blir än mer påtagligt när det redovisas i diagramform. 
 Diagram 4 a. Försäljning på kundkategorier per upplageklassprocentuell  
 fördelning 
  
 70% 
  
 Bokhandeln 
  
 Bokklubb 
  
 Övriga 
  
 Bibliotek 
  
 60% 
  
 50% 
  
 40% 
  
 30% 
  
 20% 
  
 10% 
  
 0% 
  
 >10.000 ex 
  
 6.000- 
  
 4.000-6.000 
  
 3.000-4.000 
  
 2.000-3.000 
  
 1.000- 
  
 1.000 ex 
  
 10.000 ex 
  
 ex 
  
 ex 
  
 ex 
  
 2.000ex 
  
 Ovanstående diagram visar den procentuella fördelningen per upp- lageklass. Nästa diagram visar samma uppdelning men i faktiska tal av sålda exemplar. Här ser vi mycket tydligt att titlar med stor upplaga dominerar samt att det är bokklubbarna som är den helt överlägsna för- säljningskanalen. 
  
 412  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Diagram 4 b. Försäljning på kundkategorier per upplageklass 
  
 -  
 antal 
  
 sålda exemplar 
  
 Sålda ex 
  
 700 000 
  
 Bokhandeln 
  
 Bokklubb 
  
 Övriga 
  
 Bibliotek 
  
 600 000 
  
 500 000 
  
 400 000 
  
 300 000 
  
 200 000 
  
 100 000 
  
 0 
  
 >10.000 ex 
  
 6.000- 
  
 4.000- 
  
 3.000- 
  
 2.000- 
  
 1.000- 
  
 1.000 
  
 10.000 ex 
  
 6.000 ex 
  
 4.000 ex 
  
 3.000 ex 
  
 2.000ex 
  
 ex 
  
 'ENOMSNITT PER LITTERATURST¶DD TITEL 
 Tabell 3 visar genomsnittsvärden för olika upplageklasser. 
 Tabell 3. Genomsnitt per litteraturstödd titel 
  
 Försäljning 
  
 Upplageklass ex 
  
 Tryckta ex 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 tek 
  
 >10 000 
  
 22 411 
  
 4 526 
  
 10 496 
  
 242 
  
 1 090 
  
 1 532 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 1 137 
  
 283 
  
 333 
  
 1 395 
  
 7 352 
  
 2 042 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 488 
  
 138 
  
 223 
  
 895 
  
 4 598 
  
 1 107 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 248 
  
 50 
  
 164 
  
 634 
  
 3 263 
  
 621 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 91 
  
 46 
  
 139 
  
 348 
  
 2 295 
  
 442 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 45 
  
 39 
  
 121 
  
 172 
  
 1 531 
  
 262 
  
 3 
  
 13 
  
 50 
  
 34 
  
 802 
  
 166 
  
 Totalt 
  
 4 988 
  
 1 064 
  
 1 295 
  
 97 
  
 257 
  
 628 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 413 
  
 Upplageklass 
  
 Antal 
  
 Värde 
  
 Antal 
  
 Värde 
  
 ex 
  
 sålda ex 
  
 F-pris 
  
 osålda ex 
  
 F-pris 
  
 >10 000 
  
 17 887 
  
 1 415 939 
  
 4 524 
  
 360 540 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 343 686 
  
 155 348 
  
 5 191 
  
 2 161 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 234 155 
  
 150 305 
  
 2 852 
  
 1 747 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 138 407 
  
 134 548 
  
 1 717 
  
 1 546 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 94 375 
  
 110 298 
  
 1 066 
  
 1 229 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 56 687 
  
 82 119 
  
 639 
  
 892 
  
 18 990 
  
 33 913 
  
 266 
  
 536 
  
 Totalt 
  
 3 341 
  
 263 509 
  
 1 647 
  
 137 423 
  
 Den högsta upplageklassen trycks i genomsnitt i över 22 000 exemplar varav närmare 18 000 säljs vidare. Försäljningen per titel har ett  
 F-prisvärde 
  på 1,4 miljoner kronor. Denna upplageklass utgörs av 84 titlar. De 54 titlar som trycks i mindre än 1 000 exemplar har en genomsnittlig upplaga på 802 exemplar varav endast 266 exemplar blir sålda till ett  
 F-prisvärde 
  på 19 000 kronor per titel. Av den lägsta klas- sen köper biblioteken endast 34 exemplar dvs. 0,6 exemplar per titel. I den högsta klassen köper biblioteken 1 532 ex eller drygt 180 exemplar per titel. Spridningen är således utomordentligt stor. 
  
 414  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 2EDOVISNING PER LITTERATURKATEGORI 
 Samma analys som redovisats ovan i tabell 2 finns per litteraturkate- gori. 
 Tabell 4. Analys litteraturstödda titlar  
 -  
 svensk skönlitteratur 
 ! !NTAL 
  
 Försäljning 
  
 Upplageklass ex 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 Antal 
  
 Tryckta ex 
  
 titlar 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 tek 
  
 >10 000 
  
 15 
  
 364 785 
  
 133 629 
  
 132 700 
  
 1 123 
  
 17 661 
  
 9 906 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 69 420 
  
 8 306 
  
 803 
  
 9 146 
  
 3 185 
  
 9 
  
 25 337 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 149 820 
  
 16 532 
  
 3 988 
  
 12 802 
  
 7 988 
  
 32 
  
 46 369 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 114 244 
  
 6 115 
  
 1 465 
  
 10 702 
  
 9 199 
  
 35 
  
 26 494 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 151 256 
  
 4 854 
  
 3 572 
  
 13 220 
  
 11 444 
  
 66 
  
 32 328 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 123 226 
  
 3 218 
  
 3 973 
  
 11 895 
  
 9 104 
  
 82 
  
 21 860 
  
 33 797 
  
 156 
  
 461 
  
 2 710 
  
 1 327 
  
 42 
  
 6 990 
  
 Totalt 
  
 281 
  
 1 006 548 
  
 293 007 
  
 171 881 
  
 15 385 
  
 78 136 
  
 52 153 
  
 Upplageklass ex 
  
 Antal 
  
 Värde 
  
 Antal 
  
 Värde 
  
 Osålda 
  
 sålda ex 
  
 F-pris 
  
 osålda 
  
 F-pris 
  
 % ex 
  
 % kr 
  
 milj.kr. 
  
 milj.kr 
  
 >10 000 
  
 295 019 
  
 34,3 
  
 69 766 
  
 8,3 
  
 19,1 
  
 19,4 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 4,7 
  
 2,5 
  
 32,6 
  
 34,7 
  
 46 777 
  
 22 643 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 9,6 
  
 6,7 
  
 41,5 
  
 40,8 
  
 87 679 
  
 62 141 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 5,2 
  
 6,0 
  
 52,8 
  
 53,6 
  
 53 975 
  
 60 269 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 6,5 
  
 8,3 
  
 56,8 
  
 56,1 
  
 65 418 
  
 85 838 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 4,5 
  
 6,7 
  
 59,4 
  
 59,6 
  
 50 050 
  
 73 176 
  
 0,9 
  
 1,5 
  
 65,5 
  
 63,6 
  
 11 644 
  
 22 153 
  
 Totalt 
  
 610 562 
  
 65,8 
  
 395 986 
  
 40,0 
  
 39,3 
  
 37,8 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 415 
  
 " 2ELATIV F¶RDELNING 
  
 Försäljning 
  
 Antal 
  
 Upplageklass ex 
  
 Antal 
  
 Tryckta 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 sålda ex 
  
 titlar 
  
 ex % 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 % 
  
 % 
  
 tek 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 >10 000 
  
 5,3 
  
 36,2 
  
 45,6 
  
 77,2 
  
 7,3 
  
 22,6 
  
 19,0 
  
 48,3 
  
 4,8 
  
 5,2 
  
 11,7 
  
 6,1 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 3,2 
  
 6,9 
  
 8,6 
  
 7,7 
  
 9,6 
  
 25,9 
  
 16,4 
  
 15,3 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 11,4 
  
 14,9 
  
 15,8 
  
 14,4 
  
 3,6 
  
 9,5 
  
 13,7 
  
 17,6 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 12,5 
  
 11,4 
  
 9,0 
  
 8,8 
  
 2,8 
  
 23,2 
  
 16,9 
  
 21,9 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 23,5 
  
 15,0 
  
 11,0 
  
 10,7 
  
 1,9 
  
 25,8 
  
 15,2 
  
 17,5 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 29,2 
  
 12,2 
  
 7,5 
  
 8,2 
  
 0,1 
  
 3,0 
  
 3,5 
  
 2,5 
  
 14,9 
  
 3,4 
  
 2,4 
  
 1,9 
  
 Totalt 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 # !NDEL AV F¶RS¤LJNING 
  
 Försäljning 
  
 Antal 
  
 Upplageklass 
  
 Antal 
  
 Tryckta 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 sålda ex 
  
 ex 
  
 titlar 
  
 ex 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 % 
  
 % 
  
 tek 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 >10 000 
  
 15 
  
 364 785 
  
 45,3 
  
 45,0 
  
 0,4 
  
 6,0 
  
 3,4 
  
 100,0 
  
 9 
  
 69 420 
  
 17,8 
  
 1,7 
  
 19,6 
  
 6,8 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 54,2 
  
 100,0 
  
 32 
  
 149 820 
  
 18,9 
  
 4,5 
  
 14,6 
  
 9,1 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 52,9 
  
 100,0 
  
 35 
  
 114 244 
  
 11,3 
  
 2,7 
  
 19,8 
  
 17,0 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 49,1 
  
 100,0 
  
 66 
  
 151 256 
  
 7,4 
  
 5,5 
  
 20,2 
  
 17,5 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 49,4 
  
 100,0 
  
 82 
  
 123 226 
  
 6,4 
  
 7,9 
  
 23,8 
  
 18,2 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 43,7 
  
 100,0 
  
 42 
  
 33 797 
  
 1,3 
  
 4,0 
  
 23,3 
  
 11,4 
  
 60,0 
  
 100,0 
  
 Totalt 
  
 281 
  
 1 066 548 
  
 48,0 
  
 28,2 
  
 2,5 
  
 12,8 
  
 8,5 
  
 100,0 
  
 416  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Tabell 5. Analys litteraturstödda titlar  
 -  
 skönlitteratur i svensk över- 
  
 sättning 
  
 ! !NTAL 
  
 Försäljning 
  
 Upplageklass ex 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 Antal 
  
 Tryckta ex 
  
 titlar 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 tek 
  
 >10 000 
  
 5 
  
 117 665 
  
 23 572 
  
 66 913 
  
 0 
  
 3 016 
  
 2 429 
  
 12 505 
  
 4 683 
  
 1 596 
  
 68 
  
 0 
  
 504 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 2 
  
 49 177 
  
 16 902 
  
 6 524 
  
 752 
  
 1 543 
  
 4 143 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 11 
  
 53 421 
  
 12 582 
  
 7 043 
  
 897 
  
 1 523 
  
 5 147 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 16 
  
 68 161 
  
 15 060 
  
 4 445 
  
 1 648 
  
 4 066 
  
 6 566 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 30 
  
 45 137 
  
 7 936 
  
 1 366 
  
 839 
  
 2 962 
  
 3 966 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 29 
  
 9 500 
  
 1 986 
  
 20 
  
 240 
  
 0 
  
 483 
  
 12 
  
 Totalt 
  
 105 
  
 355 566 
  
 82 721 
  
 87 907 
  
 4 444 
  
 13 110 
  
 23 238 
  
 Upplageklass ex 
  
 Antal 
  
 Värde F- 
  
 Antal 
  
 Värde F- 
  
 Gonzalez 
  
 sålda ex 
  
 pris milj.kr. 
  
 osålda 
  
 pris milj.kr 
  
 % ex 
  
 % kr 
  
 >10 000 
  
 95 930 
  
 13 453 260 
  
 21 735 
  
 3 033 570 
  
 18,5 
  
 18,4 
  
 635 838 
  
 526 470 
  
 45,3 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 6 851 
  
 5 654 
  
 45,2 
  
 2 348 063 
  
 40,5 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 29 864 3 454 707 
  
 19 313 
  
 39,3 
  
 3 230 625 
  
 48,7 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 27 192 3 405 791 
  
 26 229 
  
 49,1 
  
 4 141 427 
  
 53,5 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 31 785 3 598 091 
  
 36 376 
  
 53,4 
  
 2 891 177 
  
 62,9 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 17 069 1 702 264 
  
 28 068 
  
 62,2 
  
 155 899 
  
 312 501 
  
 66,7 
  
 2 729 
  
 6 771 
  
 71,3 
  
 Totalt 
  
 211 420 
  
 26 405 850 
  
 144 146 
  
 16 483 833 
  
 40,5 
  
 38,4 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 417 
  
 " 2ELATIV F¶RDELNING 
  
 Försäljning 
  
 Antal 
  
 Upplageklass ex 
  
 Antal 
  
 Tryckta 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 sålda ex 
  
 titlar 
  
 ex % 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 % 
  
 % 
  
 tek 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 >10 000 
  
 4,8 
  
 33,1 
  
 28,5 
  
 76,1 
  
 0,0 
  
 23,0 
  
 10,5 
  
 45,4 
  
 1,8 
  
 1,5 
  
 0,0 
  
 2,2 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 1,9 
  
 3,5 
  
 5,7 
  
 3,2 
  
 7,4 
  
 16,9 
  
 11,8 
  
 17,8 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 10,5 
  
 13,8 
  
 20,4 
  
 14,1 
  
 8,0 
  
 20,2 
  
 11,6 
  
 22,1 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 15,2 
  
 15,0 
  
 15,2 
  
 12,9 
  
 5,1 
  
 37,1 
  
 31,0 
  
 28,3 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 28,6 
  
 19,2 
  
 18,2 
  
 15,0 
  
 1,6 
  
 18,9 
  
 22,6 
  
 17,1 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 27,6 
  
 12,7 
  
 9,6 
  
 8,1 
  
 0,0 
  
 5,4 
  
 0,0 
  
 2,1 
  
 11,4 
  
 2,7 
  
 2,4 
  
 1,3 
  
 Totalt 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 # !NDEL AV F¶RS¤LJNING 
  
 Försäljning 
  
 Antal 
  
 Upplageklass 
  
 Antal 
  
 Tryckta 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 sålda ex 
  
 ex 
  
 titlar 
  
 ex 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 % 
  
 % 
  
 tek 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 >10 000 
  
 5 
  
 117 665 
  
 24,6 
  
 69,8 
  
 0,0 
  
 3,1 
  
 2,5 
  
 100,0 
  
 2 
  
 12 505 
  
 23,3 
  
 1,0 
  
 0,0 
  
 7,4 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 68,4 
  
 100,0 
  
 11 
  
 49 177 
  
 21,8 
  
 2,5 
  
 5,2 
  
 13,9 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 56,6 
  
 100,0 
  
 16 
  
 53 421 
  
 25,9 
  
 3,3 
  
 5,6 
  
 18,9 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 46,3 
  
 100,0 
  
 30 
  
 68 161 
  
 14,0 
  
 5,2 
  
 12,8 
  
 20,7 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 47,4 
  
 100,0 
  
 29 
  
 45 137 
  
 8,0 
  
 4,9 
  
 17,4 
  
 23,2 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 46,5 
  
 100,0 
  
 12 
  
 9 500 
  
 0,7 
  
 8,8 
  
 0,0 
  
 17,7 
  
 72,8 
  
 100,0 
  
 Totalt 
  
 105 
  
 355 566 
  
 39,1 
  
 41,6 
  
 2,1 
  
 6,2 
  
 11,0 
  
 100,0 
  
 418  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Tabell 6. Analys litteraturstödda titlar  
 -  
 barn- och ungdomslitteratur 
 ! !NTAL 
  
 Försäljning 
  
 Upplageklass ex 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 Antal 
  
 Tryckta ex 
  
 titlar 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 tek 
  
 >10 000 
  
 44 
  
 951 865 
  
 132 461 
  
 472 160 
  
 14 360 
  
 49 108 
  
 85 730 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 329 801 
  
 84 346 
  
 53 780 
  
 14 998 
  
 9 501 
  
 74 431 
  
 45 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 256 254 
  
 46 331 
  
 25 253 
  
 8 935 
  
 7 756 
  
 76 515 
  
 56 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 158 636 
  
 23 013 
  
 11 662 
  
 2 625 
  
 4 189 
  
 49 093 
  
 49 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 108 718 
  
 15 817 
  
 3 724 
  
 1 345 
  
 2 559 
  
 31 722 
  
 47 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 19 990 
  
 2 403 
  
 910 
  
 0 
  
 0 
  
 8 146 
  
 12 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Totalt 
  
 253 
  
 1 825 264 
  
 304 371 
  
 567 489 
  
 42 263 
  
 73 113 
  
 325 637 
  
 Upplageklass ex 
  
 Antal sålda 
  
 Värde F- 
  
 Antal 
  
 Värde F- 
  
 Gonzalez 
  
 ex 
  
 pris milj.kr. 
  
 osålda 
  
 pris milj.kr 
  
 % ex 
  
 % kr 
  
 >10 000 
  
 753 819 
  
 42,9 
  
 198 046 
  
 11,8 
  
 20,8 
  
 21,5 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 13,9 
  
 5,6 
  
 28,1 
  
 29,0 
  
 237 056 
  
 92 745 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 10,1 
  
 5,9 
  
 35,7 
  
 36,8 
  
 164 790 
  
 91 464 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 5,2 
  
 4,2 
  
 42,9 
  
 44,6 
  
 90 582 
  
 68 054 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 3,4 
  
 3,3 
  
 49,3 
  
 49,5 
  
 55 167 
  
 53 551 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 0,7 
  
 0,5 
  
 42,7 
  
 41,7 
  
 11 459 
  
 8 531 
  
 0 
  
 0,0 
  
 0 
  
 0,0 
  
 Totalt 
  
 1 312 873 
  
 76,2 
  
 512 391 
  
 31,3 
  
 28,1 
  
 29,1 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 419 
  
 " 2ELATIV F¶RDELNING 
  
 Försäljning 
  
 Antal 
  
 Upplageklass ex 
  
 Antal 
  
 Tryckta 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 sålda ex 
  
 titlar 
  
 ex % 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 % 
  
 % 
  
 tek 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 >10 000 
  
 17,4 
  
 52,1 
  
 43,5 
  
 83,2 
  
 34,0 
  
 67,2 
  
 26,3 
  
 57,4 
  
 9,5 
  
 35,5 
  
 13,0 
  
 22,9 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 17,8 
  
 18,1 
  
 27,7 
  
 18,1 
  
 4,4 
  
 21,1 
  
 10,6 
  
 23,5 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 22,1 
  
 14,0 
  
 15,2 
  
 12,6 
  
 2,1 
  
 6,2 
  
 5,7 
  
 15,1 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 19,4 
  
 8,7 
  
 7,6 
  
 6,9 
  
 0,7 
  
 3,2 
  
 3,5 
  
 9,7 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 18,6 
  
 6,0 
  
 5,2 
  
 4,2 
  
 0,2 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 2,5 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 4,7 
  
 1,1 
  
 0,8 
  
 0,9 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 Totalt 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 100,0 
  
 # !NDEL AV F¶RS¤LJNING 
  
 Försäljning 
  
 Antal 
  
 Upplageklass 
  
 Antal 
  
 Tryckta 
  
 Bokhan- 
  
 Bok- 
  
 Direkt 
  
 Övriga 
  
 Biblio- 
  
 sålda ex 
  
 ex 
  
 titlar 
  
 ex 
  
 deln 
  
 klubb 
  
 % 
  
 % 
  
 tek 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 % 
  
 >10 000 
  
 44 
  
 951 865 
  
 17,6 
  
 62,6 
  
 1,9 
  
 6,5 
  
 11,4 
  
 100,0 
  
 45 
  
 329 801 
  
 22,7 
  
 6,3 
  
 4,0 
  
 31,4 
  
 6  
 000-10 
  000 
  
 35,6 
  
 100,0 
  
 56 
  
 256 254 
  
 15,3 
  
 5,4 
  
 4,7 
  
 46,4 
  
 4  
 000-6 
  000 
  
 28,1 
  
 100,0 
  
 49 
  
 158 636 
  
 12,9 
  
 2,9 
  
 4,6 
  
 54,2 
  
 3  
 000-4 
  000 
  
 25,4 
  
 100,0 
  
 47 
  
 108 718 
  
 6,8 
  
 2,4 
  
 4,6 
  
 57,5 
  
 2  
 000-3 
  000 
  
 28,7 
  
 100,0 
  
 12 
  
 19 990 
  
 7,9 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 71,1 
  
 1  
 000-2 
  000 
  
 21,0 
  
 100,0 
  
 0 
  
 0 
  
 100,0 
  
 Totalt 
  
 253 
  
 1 825 264 
  
 23,2 
  
 43,2 
  
 3,2 
  
 5,6 
  
 24,8 
  
 100,0 
  
 Tabellerna ger en mängd intressant information. Mycket tydligt framgår den svaga försäljningen av skönlitterära titlar med liten upp- laga. För upplagor under 3 000 exemplar stannar nästan genomgående över 50 % kvar på förlaget. För skönlitteratur i svensk översättning i upplaga mindre än 1 000 exemplar/titel uppgår de osålda volymerna till över 70 %. 
 För barn- och ungdomslitteratur avviker upplagestorlekar och för- säljning per titel påtagligt mot skönlitteraturen. 17 % av titlarna står för 52 % av tryckta ex och 57 % av försäljningen. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 421 
  
 Bilaga 8 
 Bibliotekslag (1996:1596) 
 (Utfärdad  
 1996-12-20) 
  
 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om det allmänna biblioteks- väsendet. 
 2 § Till främjande av intresse för läsning och litteratur, information, upplysning och utbildning samt kulturell verksamhet i övrigt skall alla medborgare ha tillgång till ett folkbibliotek. 
 Folkbiblioteken skall verka för att databaserad information görs till- gänglig för alla medborgare. 
 Varje kommun skall ha folkbibliotek. 
 3 § På folkbiblioteken skall allmänheten avgiftsfritt få låna litteratur för viss tid. 
 Bestämmelsen hindrar inte att ersättning tas ut för kostnader för fotokopiering, porto och andra liknande tjänster. Inte heller hindrar den att en avgift tas ut i de fall låntagare inte inom avtalad tid lämnar till- baka det som de har lånat. 
 4 § Ett länsbibliotek bör finnas i varje län. 
 Länsbiblioteket skall bistå folkbiblioteken i länet med komplette- rande medieförsörjning och andra regionala biblioteksuppgifter. 
 För den kompletterande medieförsörjningen skall också finnas en eller flera lånecentraler. 
 5 § Inom grundskolan och gymnasieskolan skall det finnas lämpligt fördelade skolbibliotek för att stimulera skolelevernas intresse för läs- ning och litteratur samt för att tillgodose deras behov av material för utbildningen. 
 6 § Det skall finnas tillgång till högskolebibliotek vid alla högskolor. Dessa bibliotek skall inom de områden som anknyter till utbildning och forskning vid högskolan svara för biblioteksservice inom högskolan och i samverkan med landets biblioteksväsen i övrigt ge biblioteksser- vice. 
  
 422  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 7 § Kommunerna svarar för folk- och skolbiblioteksverksamheten. Landstingen svarar för länsbiblioteken och för biblioteken vid hög- 
 skolor med landstingskommunalt huvudmannaskap. 
 Staten svarar för övriga högskolebibliotek och för lånecentralerna samt för sådan biblioteksverksamhet som enligt särskilda bestämmelser ankommer på staten. 
 8 § Folk- och skolbiblioteken skall ägna särskild uppmärksamhet åt funktionshindrade samt invandrare och andra minoriteter bl.a. genom att erbjuda litteratur på andra språk än svenska och i former särskilt anpassade till dessa gruppers behov. 
 9 § Folk- och skolbiblioteken skall ägna särskild uppmärksamhet åt barn och ungdomar genom att erbjuda böcker, informationsteknik och andra medier anpassade till deras behov för att främja språkutveckling och stimulera till läsning. 
 10 § Länsbibliotek, lånecentraler, högskolebibliotek, forsknings- bibliotek och andra av staten finansierade bibliotek skall avgiftsfritt ställa litteratur ur de egna samlingarna till folkbibliotekens förfogande samt i övrigt samverka med folk- och skolbiblioteken och bistå dem i deras strävan att erbjuda låntagarna en god biblioteksservice. 
  
 SOU 1997:141 
  
 423 
  
 Bilaga 9 
 Förordning (1996:1608) om statsbidrag till folkbibliotek 
 (Utfärdad  
 1996-12-20) 
  
 )NLEDANDE F¶RESKRIFTER 
 1 § En kommun kan enligt föreskrifter i denna förordning beviljas statsbidrag till kostnader för 
  
 1. 
  
 lånecentraler och depåbibliotek, 
  
 2. 
  
 utveckling av folkbiblioteksverksamheten och 
  
 3. 
  
 folk- och skolbibliotekens inköp av litteratur. 
  
 Med lånecentral avses sådant folkbibliotek som regeringen har god- känt som lånecentral. 
 Med kommun jämställs kommunalförbund. 
 2 § Ändamålet med statsbidragen skall vara att 
  
 1. 
  
 verka i standardutjämnande syfte, 
  
 2. 
  
 stimulera experiment med och utveckling av nya former av folk- biblioteksverksamhet och 
  
 3. 
  
 bidra till att tillgången på litteratur på folk- och skolbiblioteken förbättras till främjande av intresset för läsning och litteratur. 
  
 3TATSBIDRAG TILL KOSTNADER F¶R L¥NECENTRAL OCH DEP¥BIBLIOTEK 
 3 § Statsbidrag till kostnader för lånecentral och depåbibliotek lämnas med belopp som regeringen bestämmer. 
 3TATSBIDRAG TILL KOSTNADER F¶R UTVECKLING AV FOLKBIBLIOTEKSVERKSAM HETEN 
 4 § En kommun får beviljas statsbidrag i form av projektbidrag för att utveckla nya former av folkbiblioteksverksamhet. 
 Detta utvecklingsarbete skall i första hand syfta till att finna 
  
 1. 
  
 former för det läsfrämjande och uppsökande arbetet och 
  
 2. 
  
 metoder för att ta till vara utvecklingen inom informationstekni- 
  
 Mckee. 
  
 424  
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Statsbidrag får även lämnas till kostnader för etablering av arbets- platsbibliotek. 
 5 § Projektbidrag skall i första hand beviljas till en kommun som upp- rättat en plan för utvecklingsarbetet. 
 3TATSBIDRAG TILL KOSTNADER F¶R INK¶P AV LITTERATUR 
 6 § En kommun får efter ansökan beviljas statsbidrag för folk- och skolbibliotekens inköp av litteratur. 
 Statsbidraget skall användas för inköp av främst barn- och ung- domslitteratur, men också för inköp av vuxenlitteratur som främjar barns och ungdomars intresse för läsning. 
 7 § Till ansökan skall kommunen foga en skriftlig redogörelse där det framgår hur barns och ungdomars intresse för att läsa böcker skall sti- muleras. 
 Redogörelsen skall avse det år som kommunen ansöker om stats- bidrag för men kan även avse de två följande åren. 
 8 § En förutsättning för bidrag är att kommunen för det år bidraget betalas ut avsatt egna medel till inköp av böcker till folk- och skol- bibliotek för ett belopp som uppgår till minst summan av föregående års bokanslag och att den del av anslaget som avser litteratur för barn och ungdomar inte minskar. 
 9 § Statens kulturråd skall i sitt beslut om statsbidrag ange villkoren för det. 
 10 § Statens kulturråd får besluta att statsbidraget helt eller delvis skall återbetalas, om statsbidraget inte använts för inköp av litteratur enligt 6 §, om den skriftliga redogörelsen som kommunen enligt 7 § skall upprätta i väsentliga avseenden inte följts eller om kommunen inte av- satt egna medel till inköp av böcker enligt 8 §. 
 11 § Kommunen skall årligen rapportera till Statens kulturråd hur de statliga medlen använts. 
 3TATENS KULTURR¥D 
 12 § Frågor om statsbidrag enligt denna förordning prövas av Statens kulturråd. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA  
 425 
  
 Frågor om statsbidrag för inköp av litteratur prövas av Statens kul- turråd efter särskild ansökan från kommunen. Ansökan prövas för en ettårsperiod eller, om kommunen begär det och till ansökan fogar en redogörelse för de två följande åren, för en treårsperiod. En kommun kan därefter komma in med en ny ansökan. Statsbidrag betalas ut för ett år i sänder och lämnas efter kommunstorlek med lägst 50 000 kr och högst 1 200 000 kr. 
 13 § Om verksamheten som lånecentral läggs ner, beslutar Statens kulturråd om litteratur och annat material, för vilka statsbidrag har läm- nats, skall föras över till ett annat bibliotek. 
 14 § Statens kulturråd skall fortlöpande underrätta regeringen om in- riktningen av utvecklingsarbetet. 
  
 –VERKLAGANDE 
  
 15 § Beslut av Statens kulturråd enligt denna förordning får inte över- klagas. 
 16 § Närmare föreskrifter för verkställigheten av denna förordning får meddelas av Statens kulturråd. 
  
 –VERG¥NGSBEST¤MMELSER 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1997, då förord- ningen (1985:528) om statsbidrag till folkbibliotek skall upphöra att gälla. 
  
 2. 
  
 Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om statsbidrag som avser tid före ikraftträdandet. 
  
 SOU 1997:141 
  
 427 
  
 Bilaga 10 
 Förordning (1993:449) om statligt littera- turstöd 
 (Utfärdad  
 1993-05-27. 
  Ändring införd t.o.m. SFS 1993:1459) 
 )NLEDANDE F¶RESKRIFTER 
 1 § För att främja mångsidighet och kvalitet i bokutgivning kan statligt litteraturstöd enligt denna förordning lämnas till ett förlag som har verksamhet i Sverige 
 Stöd kan också lämnas till en i Sverige verksam samisk organisation för bokutgivning på samiskt språk på förlag i Finland eller Norge. För- ordning (1993:1459). 
 2 § Statligt litteraturstöd avser stöd till utgivning av enskilda boktitlar i Sverige och kan lämnas för följande slag av litteratur: 
  
 1. 
  
 ny svensk skönlitteratur för vuxna, däri inbegripet debatt- och rapportböcker som har skönlitterär prägel, 
  
 2. 
  
 skönlitteratur för vuxna i svensk översättning, 
  
 3. 
  
 facklitteratur för vuxna, såväl svensk som utländsk i svensk över- sättning, 
  
 4. 
  
 barn- och ungdomslitteratur, svensk och utländsk i svensk över- sättning samt svensk i översättning till invandrarspråk, 
  
 5. 
  
 tecknade serier för barn och ungdom, 
  
 6. 
  
 bildböcker och bildverk, 
  
 7. 
  
 klassisk litteratur, såväl svensk som utländsk i svensk översätt- ning, och 
  
 8. 
  
 litteratur på invandrar- och minoritetsspråk. 
  
 Med klassisk litteratur jämnställs vid tillämpningen av denna för- ordning verk som är att hänföra till allmänt erkänd  
 1900-talslitteratur 
  om minst 20 år har förflutit sedan verket första gången utgavs. Förord- ning (1993:1459). 
 3 § Statens kulturråd prövar frågor om litteraturstöd. 
 4 § Frågor om litteraturstöd prövas efter ansökan. Frågor om stöd till utgivning av sådan klassisk litteratur som avses i 2 § första stycket 7 får även prövas efter anbudsförfarande. 
  
 428 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 5 § Urval bland de boktitlar för vilka stöd har sökts eller begärts efter anbudsförfarande sker särskilt för varje slag av litteratur som avses i 2 §. Urvalet sker vid en eller flera tidpunkter under året, vilka i förväg har bestämts av Statens kulturråd. Kulturrådet skall sprida kännedom om vilken eller vilka tidpunkter som har bestämts. 
 Efter varje urvalstillfälle skall Kulturrådet sprida kännedom bland allmänheten om de beslut som fattats. 
 3T¶D TILL NY SVENSK SK¶NLITTERATUR F¶R VUXNA M M 
 Stödformer 
 6 § Stöd till utgivning av litteratur som avses i 2 § första stycket 1  
  
 - 
 5 
  lämnas i efterhand som arkersättning och särskilt stödbelopp. För litte- ratur som avses i 2 § första stycket 2  
  
 - 
 5 
  kan stöd i stället lämnas i för- hand som produktionsstöd. 
 Arkersättning 
 7 § Arkersättning får lämnas om boktiteln har utkommit av trycket i en upplaga som omfattar minst det antal exemplar som Statens kulturråd har fastställt som villkor för bidrag. 
 8 § Arkersättning består av dels en fast del, dels en rörlig del som lämnas för det antal ark som boktiteln omfattar. 
 Ersättningen lämnas efter beräkningsnormer som fastställs av Smith tens kulturråd efter överläggning med berörda intressenter. Den fast- ställs med utgångspunkt i skäliga kostnader för utgivning av normalut- gåvor. 
 9 § För böcker med stor stil får arkersättning fastställas med beaktande av de särskilda kostnader som är förenade med detta framställningssätt. 
 10 § Förlagsnettopris för titlar av olika omfång och utformning fast- ställs av Statens kulturråd efter överläggning med berörda intressenter. 
 Om förlagsnettopriset för en boktitel överstiger det belopp som Smith tens kulturråd har bestämt för boktitel av ett visst omfång, får Kultur- rådet fastställa lägre arkersättning än som följer av 8 § andra stycket. 
 Är överskridandet av nämnvärd betydelse, får arkersättning inte läm- nas. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA 
 429 
  
 Särskilt stödbelopp 
 11 § Särskilt stödbelopp får lämnas om utgivningen av viss boktitel medför särskilt höga kostnader. Sådant stöd betalas ut med belopp som fastställs särskilt i varje fall. Statens kulturråd kan lämna förhandsbe- sked om sådant stöd kan lämnas i ett enskilt fall. 
 Produktionsstöd 
 12 § Produktionsstöd får lämnas till särskilt kostnadskrävande utgiv- ning av sådan litteratur som avses i 2 § första stycket 2  
  
 - 
 5 
  och som an- ses särskilt angelägen. Även särskilt kostsam utgivning av böcker med stor stil kan få produktionsstöd. 
 Produktionsstöd får inte lämnas för boktitel som har utgivits innan beslut om stöd har fattats. Statens kulturråd får ställa ytterligare villkor om det behövs för att trygga ett lågt pris på den bok titel som produk- tionsstödet avser. 
 3T¶D TILL BILDB¶CKER OCH BILDVERK 
 13 § Stöd till utgivning av bildböcker och bildverk lämnas i förhand. För utgivning av bildböcker och bildverk som inte är särskilt kost- 
 nadskrävande får stöd i stället lämnas i efterhand. Statens kulturråd uppställer de villkor i övrigt som behövs för att tr ygga ett lågt pris på den boktitel som stödet avser. 
 3T¶D TILL KLASSISK LITTERATUR 
 Stödformer 
 14 § Stöd till utgivning av klassisk litteratur lämnas som produktions- stöd och lagerstöd. 
 Produktionsstöd 
 15 § Produktionsstöd får inte lämnas för boktitel som har utgivits innan något beslut om sådant stöd för titeln har fattats. 
 16 § Statens kulturråd ställer de villkor för produktionsstöd som be- hövs för att trygga ett lågt pris på den bok titel som stödet avser. Kultur- rådet får också bestämma andra villkor, såsom att förlag som får pro- duktionsstöd för en boktitel skall hålla denna i lager under en viss tid 
  
 430 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 eller att förlaget skall medverka till att ytterligare upplagor ges ut när tidigare upplaga har slutsålts. 
 Villkor som avses i första stycket får förenas med skyldighet för mottagaren att återbetala belopp som har lämnats eller en del därav, om villkoret inte uppfylls. 
 17 § En tredjedel av tillgängliga medel för produktionsstöd bör stå till förfogande för svensk klassisk litteratur och återstoden för utländsk klassisk litteratur i svensk översättning. 
 Lagerstöd 
 18 § Lagerstöd får lämnas för boktitel som har utgivits. 
 Stödet får avse lägst 100 och högst 2 000 exemplar av samma bok- titel. Stödet beviljas förett år. 
 3T¶D TILL LITTERATUR P¥ INVANDRAR OCH MINORITETSSPR¥K 
 Stödformer 
 19 § Stöd till utgivning av litteratur på invandrar- och minoritetsspråk får lämnas 
  
 1. 
  
 som projektbidrag i form av stöd till produktionskostnader, all- männa förlagskostnader och kostnader för distribution av böcker, eller 
  
 2. 
  
 som särskilt produktionsstöd till sådana kostnader som beror på att utgivningen sker på annat språk än svenska. 
  
 Projektbidrag 
 20 § Projektbidrag får lämnas till ett förlag som huvudsakligen ger ut litteratur på invandrar- eller minoritetspråk. 
 Projektbidrag skall lämnas med sådant belopp och på sådant sätt att den verksamhet som bidraget avser kan bedrivas fortlöpande under några år, om inte särskilda skäl föranleder ett mera begränsat stöd. 
 Vid fördelningen av projektbidrag skall företräde ges åt förlag som är verksamhet bland invandrar- och minoritetsgrupper. Förord- ning 1993:1459). 
 Särskilt produktionsstöd 
 21 § Särskilt produktionsstöd får lämnas till annat förlag än som avses i 20 § under villkor att 
 1. annan statlig bidragsform inte är tillämplig på utgivningen och 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA 
 431 
  
 2. förlaget vid utgivningen samverkar med företrädare för den språkgrupp som berörs. Förordning (1993:1459). 
 3¤RSKILDA BEST¤MMELSER 
 22 § Om en boktitel fått statligt stöd i annan ordning får stöd enligt denna förordning lämnas endast om det finns särskilda skäl. 
 23 § Statens kulturråds beslut i ärenden om litteraturstöd får inte över- klagas. 
 24 § Statens kulturråd får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning 
  
 –VERG¥NGSBEST¤MMELSER 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993, då förordningen (1978:490) om statligt litteraturstöd skall upphöra att gälla. Äldre före- skrifter gäller fortfarande i fråga om stöd som har beviljats före ikraft- trädande av denna förordning. 
  
 SOU 1997:141 
  
 433 
  
 Bilaga 11 
 Avtal mellan staten och En bok för alla 
 Mellan staten och En Bok För Alla AB har träffats följande avtal om fortsatt utgivning och spridning av kvalitetslitteratur till lågpris för barn och ungdomar samt vuxna - En bok för alla. Avtalet gäller fr.o.m. den 1 januari 1997 t.o.m. den 31 december 1989. 
 Parterna är ense om att utgivning och spridning av böckerna skall ske enligt de riktlinjer som riksdagen antagit för verksamheten (senast 1991/92:KrU26, rskr. 1991/92: 221). 
 I övrigt har parterna enats om följande. 
 1 § 
 En bok för alla AB åtar sig att under budgetåren  
 1997-1999 
  ge ut och sprida kvalitetslitteratur i stora upplagor till en omfattning av lägst femton och högst tjugo titlar per år inom vardera kategorin utgivning för vuxna och utgivning för barn och ungdomar. 
 2 § 
 Den närmare ledningen av bokutgivningen skall handhas av En Bok För Alla AB i samarbete med de referensgrupper som inrättas för var- dera utgivningskategorin vuxenböcker, samt barn- och ungdomsböcker. 
 Utgivningen skall bedrivas utan vinstsyfte. En Bok För Alla AB får inte lämna utdelning, koncernbidrag eller dylikt till ägarna eller till annat bolag. Vinst som uppstår skall användas för läsfrämjande verksamhet eller för att reducera priset på den av bolaget utgivna litteraturen. 
 3 § 
  
 434 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Utgivningen En bok för alla skall främst avse tidigare utgiven svensk och till svenska översatt barn- och ungdomslitteratur samt skön- litteratur för vuxna.. 
 4 § 
 Varje titel skall vara tillgänglig till sådant pris och ges ut i så stor upp- laga att såväl priset som upplagan är jämförbara med vad som är gängse vid s.k. massmarknadsutgivning av populärpocket. 
 5 § 
 En Bok För Alla AB skall i utgivning och marknadsföring sträva efter att nå ovana läsare av kvalitetslitteratur. De utgivna böckerna skall där- för - förutom via bokmarknadens reguljära försäljningskanaler - så långt möjligt spridas via bokombud och folkrörelser. 
 6 § 
 En Bok För Alla AB skall i marknadsföringen av de utgivna böckerna aktivt bedriva en uppsökande läsfrämjande verksamhet inom skolor, i arbetslivet, genom studieförbund och andra organisationer. 
 7 § 
 En Bok För Alla AB skall redovisa utfallet av sin verksamhet till Kul- turdepartementet och Statens Kulturråd senast tre månader efter räken- skapsårets utgång. 
 Bolagets verksamhet granskas av en av regeringen utsedd revisor. Riksrevisionsverket och Statens kulturråd äger ta del av verksamheten och i anledning därav förda räkenskaper. 
 8 § 
 En Bok För Alla AB skall av varje verk som ges ut av bolaget lämna tre exemplar till vardera Kulturdepartementet och Statens kulturråd. 
 9 § 
 Staten får säga upp detta avtal till att upphöra omedelbart om En Bok För Alla AB inställer sina betalningar, träder i likvidation, försätts i konkurs eller upphör med sin verksamhet. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA 
 435 
  
 10 § 
 Force majeure, varmed förstås krig, naturkatastrof, strejk, lockout eller annan konflikt på arbetsmarknaden, myndighetsåtgärd, eller allmän brist på arbetskraft inom den grafiska branschen, eller allmän brist på råvara, energi eller transportmedel, eller omständighet som rubbar den normala produktionsgången och som En Bok För Alla AB inte kunnat förutse eller förhindra, ger En Bok För Alla AB rätt till sådana avsteg från åtaganden enligt detta avtal som betingas av omständigheterna i det enskilda fallet. 
 Skulle omständighet som anges i första stycket drabba underleverantör till ifrågavarande utgivning skall En Bok För Alla AB få tillgodoräkna sig sådan omständighet som om den drabbat förlagsverksamheten di- rekt. 
 11 § 
 Tvist angående tolkning och tillämpning av detta avtal eller därav upp- komna rättsförhållanden skall avgöras av skiljemän enligt gällande lag om skiljemän. 
  
 SOU 1997:141 
  
 437 
  
 Bilaga 12 
 Förordning (1985:525) om statligt stöd till bokhandeln 
 (Utfärdad  
 1985-06-13. 
  Ändring införd t.o.m. SFS 1996:1413) 
 )NLEDANDE F¶RESKRIFTER 
 1 § Fysisk eller juridisk person som driver bokhandel i Sverige kan enligt föreskrifterna i denna förordning lämnas 
  
 1. 
  
 kreditstöd, 
  
 2. 
  
 sortimentsstöd, 
  
 3. 
  
 stöd till rådgivning, 
  
 4. 
  
 katalogdatorstöd. Förordning (1993:1456). 
  
 2 § Frågor om stöd enligt denna förordning prövas av styrelsen för Bokbranschens finansieringsinstitutet aktiebolag (finansieringsinstitu- tet). 
 3 § Med fullsorterad bokhandel avses i denna förordning en bokhandel med ett brett sortiment av allmänlitteratur och med en inköpssumma för sådan litteratur som överstiger den i 28 § 1 angivna övre inköpsgränsen. Förordning (1992:769). 
 +REDITST¶D 
 Allmänt 
 4 § Kreditstöd lämnas i form av avskrivningslån och investeringslån 
 5 § Kreditstöd kan lämnas för att upprätthålla fortsatt drift av en full- sorterad bokhandel på en mindre eller medelstor ort. 
 Om det finns särskilda skäl, kan kreditstöd lämnas även för att 
  
 1. 
  
 öppna bokhandel på en ort som saknar bokhandel, 
  
 2. 
  
 fortsätta att driva bokhandel på en ort som saknar fullsorterad bokhandel, 
  
 3. 
  
 öppna eller fortsätta att driva antikvariatsbokhandel med post- orderförsäljning till olika delar av landet, 
  
 438 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 4. 
  
 fortsätta att driva bokhandel med särskild inriktning på litteratur på invandrar- och minoritetsspråk, eller 
  
 5. 
  
 fortsätta att driva bokcafé. Förordning (1992:769). 
  
 6 § Kreditstöd enligt 5 § första stycket och andra stycket 2 , 4 och 5 skall i första hand lämnas till bokhandel på ort som saknar annan mot- svarande bokhandel. Förordning (1992:769). 
 7 § har upphävts genom förordning (1988:775). 
 8 § Kreditstöd skall avse  
 ny-, 
  till- eller omb yggnad av affärslokal, inredning, lagerinvestering eller övertagande av hyresrätten till en affärslokal. 
 9 § Kreditstöd får lämnas med högst det belopp som motsvarar två tredjedelar av de sammanlagda kostnaderna för de åtgärder enligt 8 § som stödet avser. 
 10 § har upphävts genom förordning (1988:775). 
 Avskrivningslån 
 11 § Ett avskrivningslån är amorterings- och räntefritt. Det skall skri- vas av med en femtedel efter varje år som har förflutit sedan lånet betalades ut. 
 12 § har upphävts genom förordning (1988:775). 
 13 § har upphävts genom förordning (1988:775). 
 14 § har upphävts genom förordning (1988:775). 
 15 § har upphävts genom förordning (1988:775). 
 16 § På ett investeringslån utgår ränta från dagen för utbetalningen efter en räntesats som med 4,25 procentenheter överstiger det vid varje tidpunkt gällande diskontot. 
 Om särskilda skäl föreligger, får räntefrihet beviljas för högst tre år. Har kapital- eller räntebelopp, som har förfallit till betalning inte erlagts inom 14 dagar efter förfallodagen, utgår på lånet en procentenhet högre ränta från förfallodagen till dess det förfallna beloppet till fullo har erlagts. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA 
 439 
  
 17 § Investeringslån skall betalas tillbaka genom avbetalningar fyra gånger om året. Återbetalningstiden får vara högst tio år från dagen för utbetalningen. 
 Om särskilda skäl föreligger, får låntagaren medges längre åter- betalningstid, högst 20 år, och anstånd med avbetalning under högst så lång tid att det sammanlagda anståndet under lånets löptid uppgår till fem år. 
 Styrelsen för finansieringsinstitutet skall fastställa avbetalningsplan. 
 18 § har upphävts genom förordning (1988:775). 
 19 § har upphävts genom förordning (1988:775). 
 Förfarandet i ärenden om kreditstöd 
 20 § Ansökan om kreditstöd skall göras hos styrelsen för finan- sieringsinstitutet. 
 Ansökan skall innehålla uppgift om 
  
 1. 
  
 sökanden, 
  
 2. 
  
 storleken av lånesumman, 
  
 3. 
  
 det ändamål för vilket lånet skall användas, 
  
 4. 
  
 den förväntade lönsamheten i verksamheten, 
  
 5. 
  
 den säkerhet som sökanden kan ställa och 
  
 6. 
  
 de omständigheter i övrigt vilka sökanden önskar åberopa. 
  
 21 § Styrelsen för finansieringsinstitutet skall inhämta yttrande från statens kulturråd över ansökan om kreditstöd samt i övrigt verkställa den utredning som behövs. 
 22 § har upphävts genom förordning (1988:775). 
 23 § Avskrivningslån och investeringslån betalas ut när den investe- ring för vilket stödet har beviljats är slutförd samt låntagaren har lämnat skuldförbindelse, föreskriven säkerhet och, om säkerheten utgörs av inteckning eller panträtt i fastighet eller tomträtt, gravationsbevis och bevis om brandförsäkring av den pantförskrivna egendomen. Om lån eller del därav inte har lyfts inom sex månader från den dag då det först har kunnat ske, kan styrelsen för finansieringsinstitutet förklara låntagaren förlustig rätten till innestående del av lånet. 
  
 440 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Tillsyn m.m. 
 24 § Styrelsen för finansieringsinstitutet skall se till att kreditstöd ut- nyttjas för avsett ändamål och i överensstämmelse med föreskrivna villkor. Styrelsen skall vidare besluta om uppsägning av lån enligt denna förordning. 
 25 § Det ankommer på kammarkollegiet att verkställa beslut om upp- sägning av lån enligt denna förordning och att vid domstol eller annan myndighet bevaka statens rätt i mål eller ärende om återbetalning av kreditstöd. 
 26 § har upphävts genom förordning (1992:769). 
 27 § har upphävts genom förordning (1992:769). 
 3ORTIMENTSST¶D 
 28 § Sortimentsstöd kan lämnas för en bokhandel som inte är fullsorterad om följande förutsättningar är uppfyllda: 
  
 1. 
  
 Bokhandeln skall under perioden den 1  
  
 april 
 - 
 den 
  31 mars när- mast före ansökan ha köpt in allmänlitteratur för lägst 100 000 och högst 800 000 kr. 
  
 2. 
  
 Bokhandeln skall köpa lägst 400 titlar av sådan litteratur som in- går i bokhandelns nyhetsabonnemang eller det högre antal som styrel- 
  
 sen för finansieringsinstitutet, med hänsyn till bokhandelns inköps- summa, bestämmer. Inköpen skall göras mellan den 1 januari  
  
 - 
 den 
  31 december året efter det att ansökan gjorts. Förordning (1996:1413). 
 29 § har upphävts genom förordning (1992:769). 
 30 § Styrelsen för finansieringsinstitutet skall vid fördelningen av tillgängliga medel ta hänsyn till bokhandelns inköpssumma och antalet titlar bokhandeln köper in. högre sortimentsstöd skall utgå till den bok- handel som har större inköp. Vid fastställande av storleken på sorti- mentsstödet skall styrelsen även beakta värdet på det gratisabonnemang som de icke stödberättigade bokhandlarna erhåller från förlagen. För- ordning (1992:769). 
 31 § Ansökan om sortimentsstöd skall göras hos styrelsen för finansie- ringsinstitutet senast den 31 oktober. Förordning (1996:1413). 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA 
 441 
  
 32 § Om det finns särskilda skäl, får sortimentsstöd lämnas även om inte villkoren i 28 eller 31 § är uppfyllda. 
 33 § Sortimentsstöd betalas ut i efterskott. Hälften av stödbeloppet betalas ut tidigast den 30 juni och resterande hälft tidigast den 31 de- cember. Utbetalning vid första tillfället får endast ske om bokhandeln är ansluten till nyhetsabonnemanget. Utbetalning vid det senare till- fället får endast ske om bokhandeln köpt det antal titlar som styrelsen för finansieringsinstitutet har bestämt. (Förordning (1996:1413). 
 3T¶D TILL R¥DGIVNING 
 34 § Stöd till rådgivning kan, i mån av tillgång på medel, utgå för en bokhandel. Stödet skall i första hand utgå till små och medelstora bok- handlar. Förordning (1988:588). 
 35 § Stödet till rådgivning får avse köp av konsulttjänster. 
 Stöd får inte utgå för samtliga kostnader. Förordning (1988:588). 
 36 § Vid fördelningen av stödet skall styrelsen för finansierings- institutet ta hänsyn till den enskilda bokhandelns behov. 
 37 § Ansökan om stöd till rådgivning skall göras hos styrelsen för finansieringsinstitutet. 
 Ansökan skall innehålla uppgift om 
  
 1. 
  
 sökanden, 
  
 2. 
  
 beräknad kostnad för rådgivningen, 
  
 3. 
  
 det ändamål för vilket bidraget skall användas, 
  
 4. 
  
 de omständigheter i övrigt som sökanden önskar åberopa. För- ordning (1988:588). 
  
 38 § Den som har fått stöd till rådgivning skall redovisa för finansie- ringsinstitutet hur stödet har använts. 
 Om mottagaren genom oriktig eller vilseledande uppgift har föran- lett att stödet beviljades eller har använt det för annat ändamål än som har avsetts, kan stödet helt eller delvis krävas åter. Förordning (1988:588). 
 442 
 "ILAGA  
 SOU 1997:141 
 +ATALOGDATORST¶D 
 39 § Katalogdatorstöd får lämnas för en bokhandel som inte är fullsorterad. 
 Stödet lämnas i form av stöd till investeringar och till driftskostna- der för anslutning till bokbranschens datoriserade katalog- och order- system. Förordning (1992:769). 
 40 § Katalogdatorstöd får lämnas, om bokhandelns inköp av allmän- litteratur under perioden den 1  
 april 
 - 
 den 
  31 mars före ansökan om stöd, uppgår till en summa som ligger inom det intervall som anges i 28 § 1. Förordning (1992:769). 
 41 § Katalogdatorstödet får uppgå till högst 50 % av de vid ansök- ningstillfället beräknade kostnaderna för investeringar respektive drift. 
 42 § Ansökan om katalogdatorstöd skall göras hos styrelsen för finan- sieringsinstitutet. Ansökan om stöd för årliga driftskostnader skall göras senast den 31 oktober. Förordning (1996:1413). 
 43 § Om det finns särskilda skäl, får katalogdatorstöd lämnas även om inte villkoren i 40 eller 42 § är uppfyllda. Förordning (1992:769). 
 44 § Katalogdatorstödet betalas ut i efterskott. 
 Stödet som avser bidrag till investeringar skall betalas ut i takt med investeringarnas genomförande och på det sätt som styrelsen för finan- sieringsinstitutet finner lämpligt i det enskilda fallet. 
 Hälften av stödbeloppet för årliga driftskostnader skall betalas ut tidigast den 30 juni och resterande hälft tidigast den 31 december. (Förordning (1996:1413). 
  
 –VERKLAGANDE 
  
 45 § Beslut av styrelsen för finansieringsinstitutet enligt denna förord- ning får inte överklagas. 
 3¤RSKILDA BEST¤MMELSER 
 46 § I fråga om kreditstöd enligt denna förordning gäller i övrigt före- skrifterna rörande lån och bidrag i förordningen (1988:764) om statligt stöd till näringslivet. Förordning (188:775). 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA 
 443 
  
 –VERG¥NGSBEST¤MMELSER 
  
 1985:525 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1985. 
  
 2. 
  
 Bestämmelsen i 31 § tillämpas första gången vid ansökan som fram- ställs år 1986. Ansökan år 1985 skall göras senast den 15 augusti 1985. 
  
 1988:588 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988. 
  
 2. 
  
 Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om stöd till utbildning som har beslutats före ikraftträdandet. 
  
 1988:775 
  
 1. 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1988. 
  
 2. 
  
 Äldre bestämmelser skall fortfarande gälla för stöd som beviljats före ikraftträdandet. Dock skall 19 § förordningen (1988:764) om stat- ligt stöd till näringslivet gälla även för sådant stöd. 
  
 1992:769 
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1992. 
 Ansökan om katalogdatorstöd för driftskostnader för tiden den 1 juli  
 1992 
 - 
 den 
  30 juni 1993 skall lämnas in senast den 1 september 1992. 
 1996:1413 
 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1997. 
 Ansökan om sortimentsstöd och katalogdatorstöd för driftskostnader för tiden den 1 januari 1997  
  
 - 
 den 
  31 december 1997 skall lämnas in senast den 1 mars 1997. 
  
 SOU 1997:141 
  
 445 
  
 Bilaga 13 
 Förordning (1993:567) om statligt stöd till kulturtidskrifter 
 (Utfärdad  
 1993-06-03. 
  Ändring införd t.o.m. SFS 1993:1460) 
 )NLEDANDE BEST¤MMELSER 
 1 § För att främja en kulturellt värdefull mångfald i utbudet av kultur- tidskrifter får statligt stöd enligt denna förordning lämnas dels som produktionsstöd, dels som utvecklingsstöd. 
 2 § Med kulturtidskrift avses en tidskrift som med sitt huvudsakliga innehåll vänder sig till en allmän publik med samhällsinformation eller med ekonomisk, social eller kulturell debatt eller som huvudsakligen ger utrymme för analys och presentation inom de skilda konstarternas områden. 
 3 § Stöd enligt denna förordning lämnas för ett redovisningsår i sän- der. 
 Med redovisningsår avses tiden från och med den 1 juli ett år till och med den 30 juni nästa år. 
 4 § Frågor om stöd enligt denna förordning prövas av Statens kultur- råd. 
 0RODUKTIONSST¶D 
 5 § Produktionsstöd får lämnas som bidrag till produktionskostnaderna vid utgivning i Sverige av kulturtidskrifter och barntidskrifter på in- vandrarspråk, om ägaren av tidskriften har verksamhet i Sverige. För- ordning (1993:1460). 
 6 § Produktionsstöd får lämnas till ägare av en sådan tidskrift 
  
 1. 
  
 som enligt utgivningsplan är avsedd att ges ut med mer än ett nummer årligen och med högst ett nummer varje vecka, och 
  
 2. 
  
 för vilken det kan beräknas att intäkterna under redovisningsåret inte kommer att täcka kostnaderna, och vars ägare inte med egna medel 
  
 446 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 eller med stöd från annat håll har eller borde ha tillräckliga förutsätt- ningar att i övrigt finansiera utgivningen. 
 7 § För en tidskrift, för vilken produktionsstöd inte tidigare har utgått, får stöd lämnas endast om tidskriften under de två närmast föregående redovisningsåren har utkommit med sammanlagt minst fyra nummer. 
 8 § Ansökan om produktionsstöd skall göras skriftligen av tidskriftens ägare. 
 Ansökan skall innehålla uppgifter om 
  
 1. 
  
 utgivningsplan och ekonomisk kalkyl för det redovisningsår som ansökan avser, 
  
 2. 
  
 tidskriftens utgivning och ekonomi under de två närmast före- gående redovisningsåren, samt 
  
 3. 
  
 de omständigheter i övrigt som Statens kulturråd bestämmer. 
  
 9 § Statens kulturråd skall vid prövningen av frågor om produktions- stöd beakta att stödet främst skall främja hög kvalitet och mångsidigt utbud av åsikter och behandlade ämnen. 
 Vid fördelningen av bidrag skall Kulturrådet särskilt främja utgiv- ningen av tidskrifter för barn och ungdom. 
 10 § Statens kulturråd skall kräva att produktionsstöd helt eller delvis betalas tillbaka, om tidskriftens ägare 
  
 1. 
  
 genom att avsiktligen lämna oriktig uppgift har föranlett att stöd har beviljats, 
  
 2. 
  
 i väsentlig mån har avvikit från sådan utgivningsplan som avses i 8 § andra stycket 1 eller 
  
 3. 
  
 har använt bidraget för annat ändamål än som har avsetts. 
  
 11 § Om det finns synnerliga skäl får produktionsstöd även lämnas för lagerhållning av tidskrifter. 
 5TVECKLINGSST¶D 
 12 § Utvecklingsstöd är avsett för utvecklingsinsatser när det gäller marknadsföring, teknik och utbildning. 
 13 § Utvecklingsstöd får lämnas till en sammanslutning av tidskrifter för gemensamma utvecklingsinsatser. Utvecklingsstöd får även använ- das av Kulturrådet för informationsverksamhet. 
  
 SOU 1997:141 
  
 "ILAGA 
 447 
  
 14 § För att utvecklingsstöd skall få lämnas till en sammanslutning av tidskrifter, skall minst en av tidskrifterna i sammanslutningen ha pro- duktionsstöd. 
 3¤RSKILDA BEST¤MMELSER 
 15 § Omröstningsreglerna i 18 § förvaltningslagen (1986:223) skall gälla på Statens kulturråds beslut enligt denna förordning, med följande undantag: 
  
 1. 
  
 Stöd skall lämnas, om det föreslås av en ledamot i Kulturrådets styrelse och två andra ledamöter biträder förslaget. 
  
 2. 
  
 Tidigare meddelat beslut om stöd får ändras till att avse ett högre stöd om det föreslås av en ledamot i Kulturrådets styrelse och två andra ledamöter biträder förslaget. 
  
 Stöd som beslutats i enlighet med bestämmelserna i första stycket 1 eller 2 får för varje ledamot i styrelsen och för varje redovisningsår uppgå till högst två procent av hela det belopp som för redovisningsåret står till förfogande för stöd. 
 Har styrelsen till en nämnd inom rådet överlämnat rätten att avgöra samtliga ärenden om bidrag tillämpas föreskrifterna i första och andra styckena i nämnden. 
 16 § Statens kulturråds beslut enligt denna förordning får inte överkla- gas. 
 17 § Föreskrifter för verkställigheten av denna förordning meddelas av Statens kulturråd. 
  
 –VERG¥NGSBEST¤MMELSER 
  
 Denna förordning träder i kraft den 1 juli 1993, då förordningen (1977:393) om statligt stöd till kulturtidskrifter skall upphöra att gälla. Äldre föreskrifter gäller fortfarande i fråga om stöd som har beviljats före ikraftträdandet av denna förordning. 
  
 SOU 1997:141 
  
 449 
  
 Bilaga 14 
 Statens kulturråds stöd och avslag till kulturtidskrifter budgetåret 1997 
 3T¶D TILL KULTURTIDSKRIFTER BUDGET¥RET M¥NADER  
 Alfabetisk ordning. Första fördelningstillfället. 
  
 4IDSKRIFT 
  
 "ESLUT BIDRAG KR 
  
 Abrakadabra 
  
 120 000 
  
 Afghanistan Nytt 
  
 50 000 
  
 Aiolos. Tidskrift för litteratur, teori och estetik 
  
 50 000 
  
 Alla tiders böcker 
  
 50 000 
  
 Allt om böcker/Parnass*) 
  
 450 000 
  
 Anderson - litterär tidskrift 
  
 175 000 
  
 Arkiv för studier i arbetarrörelsens historia 
  
 40 000 
  
 Smith*) 
  
 50 000 
  
 Atalante (fd unga Atalante) 
  
 200 000 
  
 Torres 
  
 10 000 
  
 Davidson (Kvinnors röst) 
  
 20 000 
  
 Johnson 
  
 30 000 
  
 Bang*) 
  
 200 000 
  
 Bikån Poi 
  
 75 000 
  
 Bild  Bubbla 
  
 70 000 
  
 Bonniers Litterära Magasin*) 
  
 50 000 
  
 Böcker , Bilder  Sånt  
 -  
 tidskrift för barnens kultur 
  
 100 000 
  
 Çira 
  
 15 000 
  
 Curierul Elliott 
  
 5 000 
  
 Danstidningen 
  
 175 000 
  
 DAST Magazine 
  
 35 000 
  
 Dialoger 
  
 360 000 
  
 Divan  
 -  
 Tidskrift för psykoanalys och kultur 
  
 190 000 
  
 Entré, teatertidskrift 
  
 50 000 
  
 Evterpe  
 -  
 Kvinnor i musik 
  
 5 000 
  
 Expo, demokratisk tidskrift*) 
  
 30 000 
  
 Film  TV 
  
 120 000 
  
 450 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 4IDSKRIFT 
  
 "ESLUT BIDRAG KR 
  
 Filmhäftet 
  
 180 000 
  
 Filmkonst 
  
 300 000 
  
 Filmrutan 
  
 90 000 
  
 Filosofisk tidskrift 
  
 40 000 
  
 Fjärde världen 
  
 50 000 
  
 Gatskrikan 
  
 10 000 
  
 Glänta 
  
 70 000 
  
 Grafiknytt 
  
 40 000 
  
 Gränslöst, magasin för samtida musik 
  
 30 000 
  
 Gräv-Scoop 
  
 70 000 
  
 Gzing Cultural  
 -  
 literary kurdish magazine 
  
 25 000 
  
 Halva världens litteratur 
  
 100 000 
  
 Heterogénesis 
  
 45 000 
  
 Hjärnstorm 
  
 210 000 
  
 Häften för kritiska studier 
  
 180 000 
  
 Index  
 -  
 contemporary Scandinavian art an culture 
  
 225 000 
  
 Invandrare  Minoriteter 
  
 385 000 
  
 Chavez*) 
  
 40 000 
  
 Judisk Krönika 
  
 100 000 
  
 Aguirre Magasinet/Science Fiction Nytt 
  
 100 000 
  
 Jury Tidskrift för deckarvänner*) 
  
 135 000 
  
 Kommentar 
  
 125 000 
  
 Konstperspektiv 
  
 50 000 
  
 Konsttidningen 
  
 190 000 
  
 Jones, Kritisk Utbildningsskrift 
  
 400 000 
  
 KULT 
  
 40 000 
  
 Kulturella Perspektiv  
 -  
 Svensk etnologisk tidskrift 
  
 40 000 
  
 Kurdistan 
  
 20 000 
  
 Kvinnor  Fundamentalism 
  
 25 000 
  
 Lambda Nordica 
  
 30 000 
  
 Liberal Debatt 
  
 25 000 
  
 Liekki 
  
 50 000 
  
 Lira, Etniskt musikmagasin 
  
 135 000 
  
 Lyrikvännen * 
  
 150 000 
  
 Makt  Media 
  
 100 000 
  
 MAMA Magasin för Modern Arkitektur 
  
 135 000 
  
 Marxismen Idag 
  
 30 000 
  
 SOU 1997:141 
  
 451 
  
 Tidskrift 
  
 Beslut bidrag, kr 
  
 Material 
  
 150 000 
  
 Medusa 
  
 40 000 
  
 Metamorfos*) 
  
 5 000 
  
 Miljö och Framtid 
  
 50 000 
  
 Movie Score 
  
 30 000 
  
 MusikDramatik 
  
 160 000 
  
 Nittiotal, Tidskriften om litteratur och konst*) 
  
 375 000 
  
 Nordisk museologi 
  
 20 000 
  
 Nûdem 
  
 35 000 
  
 Nutida Musik*) 
  
 100 000 
  
 Ny litteratur 
  
 60 000 
  
 Opsis Kalopsis*) 
  
 230 000 
  
 Ord  Bild*) 
  
 400 000 
  
 Ordfront magasin 
  
 250 000 
  
 Orkester Journalen*) 
  
 200 000 
  
 Palestina Nu 
  
 40 000 
  
 Paletten 
  
 400 000 
  
 Pax, Fredstidningen*) 
  
 90 000 
  
 Pequod*) 
  
 100 000 
  
 Pergament 
  
 50 000 
  
 Pockettidningen R*) 
  
 200 000 
  
 Polhem Tidskrift för teknikhistoria*) 
  
 15 000 
  
 Politikens, kulturens och idéernas Arena 
  
 50 000 
  
 Pooyesh 
  
 15 000 
  
 Populär Arkeologi*) 
  
 100 000 
  
 Popöga 
  
 30 000 
  
 Provins Norrländskt Magasin 
  
 200 000 
  
 Replik  
 -  
 tidskriften för litteratur och teater 
  
 30 000 
  
 Res Publica 
  
 250 000 
  
 SA  
 -  
 Sound Affects 
  
 100 000 
  
 Scandinavian Journal of Development Alternatives 
  
 85 000 
  
 and Area Studies 
  
 Signum Katolsk orientering om kyrka, kultur, 
  
 100 000 
  
 samhälle*) 
  
 Situation Stockholm*) 
  
 50 000 
  
 Socialistisk Debatt 
  
 30 000 
  
 Svarta Fanor 
  
 75 000 
  
 Svartvitt 
  
 30 000 
  
 452 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Tidskrift 
  
 Beslut bidrag, kr 
  
 Swedish Book Review 
  
 150 000 
  
 Sydasien 
  
 90 000 
  
 Sydförfattaren 
  
 10 000 
  
 Teatertidningen 
  
 300 000 
  
 Teknik  Kultur 
  
 25 000 
  
 Tidig Musik 
  
 100 000 
  
 Tidningen Boken*) 
  
 175 000 
  
 TLM 
  
 165 000 
  
 Trots allt*) 
  
 150 000 
  
 Träbiten 
  
 40 000 
  
 Utblick Landskap 
  
 100 000 
  
 Vest 
  
 50 000 
  
 Vi Mänskor*) 
  
 40 000 
  
 Vår lösen*) 
  
 200 000 
  
 Västerbotten 
  
 30 000 
  
 Zenit 
  
 60 000 
  
 Äcklet 
  
 10 000 
  
 Öppen Scen 
  
 15 000 
  
 Östtimor Information/Merdeka 
  
 10 000 
  
 = 119 st 
  
 = 12 560 000 
  
 *) Bifall även på ansökan om bidrag för kassettutgåva. Gonzalez omfattar belopp motsvarande högst produktionskostnaden netto; för de 27 tidskrifterna sammanlagt högst 704 000 kr. 
  
 SOU 1997:141 
  
 453 
  
 !VSLAG P¥ ANS¶KAN OM ST¶D TILL KULTURTIDSKRIFTER BUDGET¥RET  
  
 Alfabetisk ordning. Första fördelningstillfället. (109 st) 
 4IDSKRIFT 
 Acta Americana 
 Al Djisr  
 -  
 Bron Almugtama Alnoares Amningsnytt Armanc 
 Atlas 
 Besa Bildkonstnären 
 bis  
 -  
 bibliotek i samhälle Blandaren 
 Brännpunkt Israel Bulletinen  
 -  
 Information fr  
 Sv-Tjeck 
  Slovak Fören Byggnadskultur 
 CDM, Short Stories of Crime, Detection and Mystery*) 
  
 Close-Up 
  Anderson Nuestra 
 Den 
 Desmala Sure Dragbladet Dramat Dugir 
 Dyslexi  
 -  
 aktuellt om läs- och skrivsvårigheter 
 Ekinox (Potter) Elevforum*) 
 ETC, Tidningen Ettehadieh ettnollett Faslnameje Zan Fëa Livia Fritänkaren Nichols Idag Habari 
 Haimdagar, Sockenmagasinet 
 Handikappforskning pågår Hela Jorden*) 
 Hellenika 
 Helwest  
 -  
 Åsikt, ställnings- tagande 
 Hem och Samhälle Hlidskalf 
 Humanisten. Tidskrift för kul- tur- och livsåskådnings- debatt 
 Hundliv Isen 
 Kalmar InvandrarMagasin Konstkalendern 
 Krattan Kurdistans Sol 
 Kvinnovetenskaplig tidskrift Magasin Optimal 
 Manzil 
 melos, En musiktidskrift Miljö Sverige Miljötidningen 
 Mjau Tidning för kattvänner Nordisk Arkitekturforskning Nyheter från Mellersta Östern Nyheter från Nicaragua Offensiv 
 Paideia Pentagram Peresêlke 
 Pilgram En tidskrift för andlig vägledning 
 Plebs Magasin 
 PM Kompetens  
 PM-Kultur 
  Pomperipossa Psykodrama Nytt 
  
 454 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 På Österlen 
  
 Socialisten 
  
 Rabalder 
  
 Stortorget 
  
 Rabûn 
  
 The Indian 
  
 Radikalt Forum 
  
 Tro  Liv 
  
 Release Music Magazine 
  
 Tro  Tanke 
  
 Relevans, oberoende socialis- 
  
 Tvärtanten 
  
 tisk studenttidning 
  
 Willis 
  
 Rig 
  
 Ung Center/Politisk Tidskrift 
  
 Roja Nu 
  
 Uttor Deshe 
  
 Romhorisont 
  
 Vad ska vi göra? 
  
 Safeer 
  
 Venum 
  
 Samspråk 
  
 Veritas 
  
 Sano û Sînema 
  
 Vildrosen 
  
 Smith 
  
 Visslingar och Rop 
  
 Skrivlustan 
  
 Västanbladet 
  
 SkåneGenealogen 
  
 Västgötabygden 
  
 Släkttavlan 
  
 Yoboseyo 
  
 Småsågaren 
  
 ÖFS Meddelande o Flyg- 
  
 vapenmusei årsbok Ikaros 
  
 = 102 st 
  
 *) Avslaget omfattar även ansökan om bidrag för kassettutgåva. 
 Avslag även till följande sju tidskrifter, som enbart ansökt om kas- settbidrag: Arbetarhistoria, Bygd och Natur,  
 DIK-Forum, 
  Invandrar- rapport, Megafon, Moderna Tider, Ottar. 
  
 SOU 1997:141 
  
 455 
  
 3T¶D TILL KULTURTIDSKRIFTER BUDGET¥RET  
 Andra fördelnings- tillfället. 
  
 Tidskrift 
  
 Bidrag 
  
 Tidigare 
  
 1997-03-24 
  beslut 
  
 budgetåret 
  
 1997 
  
 Bradley 
  
 20 000 
  
 avslag 
  
 Danstidningen 
  
 50 000 
  
 175 000 
  
 ETC, Tidningen 
  
 40 000 
  
 avslag 
  
 Hertha 
  
 50 000 
  
 bordl. 
  
 Kristdemokratisk Debatt 
  
 15 000 
  
 ej sökt 
  
 Jones, Kritisk Utbildningstidskrift 
  
 100 000 
  
 400 000 
  
 melos, En musiktidskrift 
  
 50 000 
  
 avslag 
  
 Nittiotal, Tidskriften om litteratur 
  
 400 000 
  
 375 000 
  
 och konst 
  
 Situation Stockholm 
  
 100 000 
  
 50 000 
  
 Socialistisk Debatt 
  
 20 000 
  
 30 000 
  
 Socialpolitik, Tidskriften * 
  
 250 000 
  
 ej sökt 
  
 Tidningen boken 
  
 30 000 
  
 175 000 
  
 = 12 st 
  
 1 125 000 
  
 *) Bifall även på ansökan om bidrag för kassettutgåva. Gonzalez omfattar belopp motsvarande högst produktionskostnaden netto. 
  
 456 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 !VSLAG P¥ ANS¶KAN OM ST¶D TILL KULTURTIDSKRIFTER BUDGET¥RET  
  
 Andra fördelningstillfället 
 Tidskrift 
 café Existens 
 -  
 tidskrift för nordisk litteratur Expo, demokratisk tidskrift 
 Fjärde Internationelen Gnosis 
 Helwest  
 -  
 Åsikt, ställningstagande Fuentes i  
 Sverige-Bladet 
  Metamorfos 
 Nytt om Smide och Obrien*) 
 RSU Bulletinen 
 ScanBike (Scandinavisk Custom  Biker Magazine 
 Svarta Fanor 
 = 13 st 
 Tidigare beslut budgetåret 1997 
 bordlagd 30 000 bordlagd bordlagd 
 avslag bordlagd ej sökt 
 5 000 ej sökt ej sökt ej sökt ej sökt 
 75 000 
 *) Avslag även på ansökan om bidrag för kassettutgåva. 
  
 SOU 1997:141 
  
 457 
  
 3T¶D TILL KULTURTIDSKRIFTER BUDGET¥RET  
 Tredje fördelningstill- fället 
  
 Tidskrift 
  
 Bidrag 
  
 Tidigare 
  
 1997-05-16 
  
 beslut 
  
 budgetåret 
  
 1997 
  
 Bokvännen 
  
 30 000 
  
 ej sökt 
  
 Fenix*) 
  
 50 000 
  
 bordlagd 
  
 Invandrarrapport*) 
  
 20 000 
  
 ej sökt 
  
 Montage kulturanalys 
  
 130  
 000 
  
 bordlagd 
  
 Orientaliska studier 
  
 25 000 
  
 bordlagd 
  
 Situation Stockholm 
  
 80 000 
  
 150 000 
  
 = 6 st 
  
 335 000 
  
 *) Bifall även på ansökan om bidrag för kassettutgåva. Kassett- bidrag omfattar belopp motsvarande högst produktionskostnaden netto. 
 !VSLAG P¥ ANS¶KAN OM ST¶D TILL KULTURTIDSKRIFTER BUDGET¥RET  
 Tredje fördelningstillfället 
  
 Tidskrift 
  
 Tidigare beslut 
  
 budgetåret 1997 
  
 ettnollett 
  
 avslag 
  
 Filmkonst 
  
 300 000 
  
 Isen 
  
 avslag; bordlagd 
  
 Miljötidningen 
  
 avslag 
  
 Paletten 
  
 400 000 
  
 Vi Mänskor 
  
 40 000 
  
 = 6 st 
  
 458 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 !NS¶KAN OM ST¶D TILL KULTURTIDSKRIFTER BUDGET¥RET 
 Fjärde fördelningstillfället 
  
 Tidskrift 
  
 Bidrag 
  
 Tidigare 
  
 1997-06-19 
  
 beslut 
  
 budgetåret 
  
 1997 
  
 glänta 
  
 avslag 
  
 70 000 
  
 Index 
  
 100 000 
  
 225 000 
  
 melos 
  
 avslag 
  
 50 000 
  
 Obs. Ett par tre vilande ansökningar behandlas först i november. 
  
 SOU 1997:141 
  
 459 
  
 Bilaga 15 
 Enkätresultat kulturtidskrifter 
 För att få en aktuell bild över kulturtidskrifternas situation när det gäller främst distribution, porto och spridning på bibliotek samt den ökade kopieringen sändes en enkät till medlemmarna i Föreningen för Sveriges Kulturtidskrifter som tillsammans med utredningen svarade för utformningen av enkäten. Denna kompletterades med en enkät till övriga kulturtidskrifter som finns förtecknade i katalogen Kulturtid- skrifter 1997 samt till de kulturtidskrifter som Progek därutöver har i sitt adressregister. Totalt gjordes 413 utskick och 169 svar kom in – en svarsprocent på ca 41 %. Fem svar var returer på grund av ändrad adress eller att kulturtidskriften upphört. 
 3KULLE NI ¶NSKA ERS¤TTNING F¶R KOPIERING 
  
 Ja (53 %) 
  
 65 
  
 Nej 
  
 57 
  
 Totalt antal svar 
  
 122 
  
 Svarsprocent 
  
 30 % 
  
 (AR PORTOH¶JNINGARNA P¥VERKAT TIDSKRIFTENS EKONOMI 
  
 Ja (73 %) 
  
 99 
  
 Nej 
  
 6 
  
 Vet ej 
  
 17 
  
 Marginellt 
  
 14 
  
 Totalt antal svar 
  
 136 
  
 Svarsprocent 
  
 33 % 
  
 (UR DISTRIBUERAS TIDSKRIFTEN 
  
 Interpress 
  
 5 
  
 Pressbyrån 
  
 6 
  
 Tidsam 
  
 2 
  
 Bokhandeln 
  
 56 
  
 Bokcaféer 
  
 39 
  
 Progek 
  
 15 
  
 460 
 "ILAGA 
  
 SOU 1997:141 
  
 Press Stop 
  
 11 
  
 Direktförsäljning 
  
 75 
  
 Antal svar totalt 
  
 143 
  
 Svarsprocent 
  
 34 % 
  
 Resten är prenumererade 
 (UR STOR ANDEL AV TIDSKRIFTENS BUDGET UTG¶R PORTO DISTRIBUTION 
  
 Medeltal 
  
 32 % 
  
 4YP AV Garrett 
  
 Posttidning (65 % av de som 
  
 svarat på frågan) 
  
 107 
  
 Brev 
  
 19 
  
 DR-brev 
  
 2 
  
 Marknadstidning 
  
 1 
  
 Massbrev 
  
 1 
  
 Föreningsbrev 
  
 35 
  
 Antals svar totalt 
  
 165 
  
 Svarsprocent 
  
 40 % 
  
 I enkäten finns en rad kommentarer som av utrymmesskäl inte har kunnat tas med men som har vägts in i det allmänna resonemanget.