Till statsrådet  
 Campbell 
  Lövdén 
 Genom beslut den 12 oktober 2000 bemyndigade regeringen det statsråd som ansvarar för frågor om kommunal ekonomi att till- kalla en särskild utredare med uppdrag att dels hantera den fort- satta utvecklingen av en kommunal databas, dels lämna förslag på former och innehåll för ett utvecklat tvärsektoriellt uppföljnings- och utvärderingsarbete. 
 Med stöd av bemyndigandet förordnades den 15 november 2000 stadsdirektören Rivera som särskild utredare. 
 Utredningen antog namnet Utredningen för en fortsatt utveckling av en kommunal databas m.m. (Fi 2000:08). 
 Från den 1 december 2000 förordnades som sakkunnig i utred- ningen departementsrådet Patel, Socialdepartementet, departementssekreteraren Arroyo, Finansdeparte- mentet, departementssekreteraren Nunez, Finans- departementet och kanslirådet Williams, 
  Utbild- ningsdepartementet. Som experter att biträda utredningen förord- nades fr.o.m. den 1 december 2000 programchefen Goodman, SCB, enhetschefen Pennington, Socialstyrelsen, avdelningschefen Jones, Skolverket, utredaren  
 Johnson, Svenska Kommunförbundet och ämnessakkunnige Dickerson, Finansdepartementet. 
 Från den 13 december 2000 förordades därutöver controllern Butler, Malmö kommun som expert i utredningen och från den 15 december förordnades likaledes som expert chef- ekonomen Morton, Linköpings kommun. 
 Under utredningstiden har departementsrådet Lane från och med den 12 februari 2001 ersatts av departementssekreteraren Uta Shelton, Socialdepartementet, departementssekreteraren Nunez ersatts från och med den 12 april 2001 av departements- sekreteraren Kelly, Finansdepartementet. 
 SOU 2001:75 
 Från den 1 december 2000 anställdes ekonomen Todd som sekreterare i utredningen. 
 Den 16 mars 2001 anställdes ekonomen Mcdonald som biträ- dande sekreterare i utredningen från den 1 februari 2001. I sekreta- riatets arbete har även experten Dickerson deltagit. 
 Härmed överlämnas betänkandet www.kommundatabas.NU! (SOU 2001:75). 
 Särskilt yttrande har gemensamt avgivits av kanslirådet Williams, 
  departementssekreteraren Uta Shelton, pro- gramchefen Goodman och enhetschefen Pennington. 
 Ett gemensamt särskilt yttrande har också avgivits av utredaren  
 Johnson, controllern Butler och chef- ekonomen Harris Öckinger. 
 Uppdraget är härmed slutfört. 
 Stockholm i september 2001. 
 Rivera 
 /Kristina Clarke 
 Dickerson 
 Innehåll 
  
 Utredarens förord ................................................................. 
  
 9 
  
 Sammanfattning ................................................................ 
  
 11 
  
 1 
  
 Uppdraget ................................................................. 
  
 19 
  
 1.1 
  
 Utredningens direktiv.............................................................. 
  
 19 
  
 1.2 
  
 Organisation och genomförande............................................. 
  
 20 
  
 1.2.1 
  
 Kommittén .................................................................... 
  
 20 
  
 1.2.2 
  
 Arbetsgrupper ............................................................... 
  
 21 
  
 1.2.3 
  
 Hearings......................................................................... 
  
 22 
  
 2 
  
 Bakgrund................................................................... 
  
 23 
  
 2.1 
  
 Motiv och syfte......................................................................... 
  
 23 
  
 2.2 
  
 Nyckeltal som metod för uppföljning och styrning.............. 
  
 24 
  
 2.3 
  
 Nationellt.................................................................................. 
  
 25 
  
 2.3.1 Statens uppgiftsinsamling från kommuner och 
  
 landsting (SOU 1996:179) ........................................... 
  
 25 
  
 2.3.2 Snabbt och riktigt, utvalt och viktigt 
  
 (Ds 2000:48).................................................................. 
  
 26 
  
 2.4 
  
 Internationellt........................................................................... 
  
 27 
  
 2.4.1 England – Best Value .................................................... 
  
 27 
  
 2.4.2 
  
 Norge – KOSTRA ........................................................ 
  
 28 
  
 5 
 Innehåll SOU 2001:75 
  
 3 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående 
  
 utredningar ................................................................ 
  
 29 
  
 3.1 
  
 Nuvarande insamlingar............................................................ 
  
 29 
  
 3.1.1 
  
 Verksamhetsstatistik .................................................... 
  
 29 
  
 3.1.2 
  
 Ekonomisk statistik ..................................................... 
  
 30 
  
 3.1.3 Övrig statistik om kommunala verksamheter ............ 
  
 32 
  
 3.2 
  
 Publikationer............................................................................ 
  
 32 
  
 3.2.1 Vad kostar verksamheten i Din kommun?.............. 
  
 32 
  
 3.2.2 
  
 Jämförelsetal för landstingen ................................... 
  
 33 
  
 3.2.3 
  
 Jämförelsetal för socialtjänsten................................ 
  
 33 
  
 3.2.4 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning. 
  
 Jämförelsetal för huvudmän....................................... 
  
 34 
  
 3.2.5 Regeringens årliga skrivelse om utvecklingen 
  
 inom den kommunala sektorn..................................... 
  
 34 
  
 3.2.6 
  
 WebOr .......................................................................... 
  
 35 
  
 3.3 
  
 Pågående utredningar och utvecklingsprojekt....................... 
  
 36 
  
 3.3.1 
  
 Socialstyrelsen .............................................................. 
  
 36 
  
 3.3.2 
  
 Skolverket – SIRIS ....................................................... 
  
 37 
  
 3.3.3 SCB – Regional portal.................................................. 
  
 38 
  
 3.3.4 
  
 Statskontoret ................................................................ 
  
 38 
  
 3.3.5 
  
 Landstingsförbundet.................................................... 
  
 39 
  
 4 
  
 Förslag....................................................................... 
  
 41 
  
 4.1 
  
 Motiv och effekter................................................................... 
  
 41 
  
 4.2 
  
 Kommundatabas, nyckeltal m.m. ........................................... 
  
 44 
  
 4.2.1 Kommundatabasens struktur och innehåll................. 
  
 45 
  
 4.2.2 
  
 Verksamhetsindelning.................................................. 
  
 46 
  
 4.2.3 
  
 Nyckeltal....................................................................... 
  
 46 
  
 4.2.3.1 Olika typer av nyckeltal ............................................. 
  
 46 
  
 4.2.3.2 Kriterier för nyckeltalen i kommundatabasen.......... 
  
 47 
  
 4.2.3.3 Särskilda frågor rörande nyckeltal............................. 
  
 49 
  
 4.2.3.4 Nyckeltalen i kommundatabasen .............................. 
  
 51 
  
 4.2.3.5 Kvalitetsmätningar med hjälp av standardiserade 
  
 attitydundersökningar................................................ 
  
 53 
  
 4.3 
  
 Insamling av uppgifter............................................................. 
  
 54 
  
 4.3.1 Snabbare inrapportering och redovisning................... 
  
 54 
  
 4.3.2 Nya uppgifter i kommundatabasen............................. 
  
 56 
  
 6 
  
 SOU 2001:75 
  
 Innehåll 
  
 4.4 Teknik ....................................................................................... 
  
 57 
  
 4.4.1 
  
 Användning av databasen ............................................. 
  
 57 
  
 4.4.2 
  
 Datainsamling till databasen......................................... 
  
 58 
  
 4.4.3 
  
 Informationsmängder och uppdatering....................... 
  
 59 
  
 4.4.4 Realisering inom ramen för utredningen..................... 
  
 59 
  
 4.4.5 Databasens (prototypens) nuvarande innehåll............ 
  
 60 
  
 4.4.6 Upphandling av permanent system ............................. 
  
 61 
  
 4.5 Benchmarking och tvärsektoriella analyser ............................ 
  
 61 
  
 4.5.1 
  
 Benchmarking ............................................................... 
  
 61 
  
 4.5.1.1 
  
 Statens stöd till benchmarking i kommuner och 
  
 landsting ...................................................................... 
  
 62 
  
 4.5.1.2 Faktorer för en framgångsrik benchmarking ............ 
  
 63 
  
 4.5.1.3 
  
 Redovisning av benchmarkingarbetet........................ 
  
 64 
  
 4.5.2 
  
 Tvärsektoriella analyser ................................................ 
  
 64 
  
 4.6 
  
 Organisation............................................................................. 
  
 66 
  
 4.6.1 Uppdraget styr utformningen av organisationen........ 
  
 66 
  
 4.6.2 Befintlig eller särskilt inrättad organisation?............... 
  
 68 
  
 4.6.2.1 
  
 Befintliga organisationer ............................................ 
  
 69 
  
 4.6.2.2 
  
 Särskilt inrättade organisationer ................................ 
  
 69 
  
 4.6.3 
  
 Förslag till organisation................................................ 
  
 71 
  
 4.6.4 
  
 Organisationens sammansättning................................ 
  
 72 
  
 4.6.5 
  
 Benämning..................................................................... 
  
 73 
  
 4.7 
  
 Tidplan och aktiviteter............................................................. 
  
 73 
  
 4.7.1 
  
 Snabba beslut................................................................. 
  
 73 
  
 4.7.2 
  
 Nya aktiviteter............................................................... 
  
 74 
  
 4.7.3 
  
 Kommundatabasens utvidgning................................... 
  
 75 
  
 5 
  
 Kostnader och finansiering .......................................... 
  
 77 
  
 Särskilda yttranden ............................................................ 
  
 81 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilagor: 
  
 1 
  
 Kommittédirektiv Dir 2000:69 ............................................... 
  
 85 
  
 2 
  
 Tilläggsdirektiv Dir 2001:26.................................................... 
  
 95 
  
 3 
  
 Föreslagna nyckeltal i sammandrag........................................ 
  
 97 
  
 4 
  
 Förslag till nyckeltal för kommundatabasen........................ 
  
 107 
  
 5 
  
 Förstudie avseende systemlösning ....................................... 
  
 123 
  
 6 
  
 Idéer om hur ny teknik kan användas .................................. 
  
 147 
  
 7 
  
 Exempel på presentationer av uppgifter i 
  
 kommundatabasen................................................................. 
  
 153 
  
 8 
  
 Tidplan för införande, utveckling och utvidgning av 
  
 kommunal databas mm.......................................................... 
  
 159 
  
 9 
  
 SCBs uppdrag om standardiserade attityd- 
  
 undersökningar ...................................................................... 
  
 163 
  
 8 
 Utredarens förord 
 Vård, skola och omsorg berör hela Sveriges befolkning. Kommu- nerna och landstingen har ansvaret för att omsorgen är god, att vården och skolan är bra. De ansvarar också för gator, vägar, värme, energi och andra frågor som direkt påverkar medborgarnas vardag. 
 Kommunsektorns ansvar är resurskrävande. En femtedel av Sveriges bruttonationalprodukt är att hänföra till den. Det ligger i allas intresse att resurserna används på bästa sätt. 
 Många arbetar med styrningen av de kommunala verksam- heterna. Kommunledningarna och deras staber liksom staten och dess myndigheter ansvarar för styrningen av kommunsektorn. Ytterst är det medborgarna som styr genom det demokratiska systemet. 
 Styrning kräver information. Stora mängder information produ- ceras ständigt inom kommunerna och landstingen, av de statliga myndigheterna och genom den offentliga debatten. Informationen sprids med hjälp av publikationer, artiklar, Internet och en rad andra kanaler. På många områden är kunskapen både djup och bred om sakernas tillstånd. 
 Ändå vet vi för lite. Stora skillnader i kvalitet och servicenivåer är okända, eller i varje fall utom räckhåll just när informationen som bäst behövs. Missförhållanden i vården blottläggs till de ansvarigas överraskning. Också hög kvalitet kan vara okänd vilket medför att resurser fortsätter att föras till ett område i stället för ett annat som bättre behöver dem. 
 Informationen måste koncentreras och fokuseras. I strömmen av information behövs ett nät som samlar den information som över- gripande styrning fordrar. Hur bra är vår skola jämförd med andra kommuners skolor? Når vår vård och omsorg rätt människor? Bör vi omfördela resurserna mellan olika regiformer? Idag finns inget samlat underlag till svaren på dessa frågor. Ibland finns inget underlag över huvud taget. 
 9 
  
 Utredarens förord 
  
 SOU 2001:75 
  
 Det är min övertygelse att befintlig information kan användas bättre, och att ny information kan skapas för att öka stödet för styrningen av de kommunala åtagandena. I en kommunal databas kan informationen samlas så att den finns tillgänglig för dem som berörs. Databasen skall vara användarvänlig och innehålla så aktuell data som möjligt. Att samla kommunala uppgifter inom alla verk- samhetsområden, såväl ekonomiska som kvalitetsuppgifter bör leda till att en helhetsbild ges, vilket underlättar den kommunala styr- ningen ur ett kommunledningsperspektiv. Resurser kan lättare för- delas till områden där behov finns. Min förhoppning är att kom- mundatabasen skall kunna leda till en effektivare användning av tillgängliga resurser inom den kommunala sektorn. 
 10 
 Sammanfattning 
 Jag har regeringens uppdrag att lämna förslag till en kommunal databas med nyckeltal som beskriver kommunernas verksamhet och att därvid särskilt vidareutveckla kvalitetsmåtten. I uppdraget ingår också dels att lämna förslag till den mjuk- och hårdvara som behövs för att hantera den kommunala databasen, dels att i samver- kan med statistikansvariga myndigheter föreslå åtgärder som möj- liggör att information rapporteras in tidigare, dels att lämna förslag till ansvarsfördelning och organisation av databasen och dels att överväga former och innehåll för ett utvecklat tvärsektoriellt upp- följnings- och utvärderingsarbete om kommunal verksamhet. Upp- draget omfattar vidare att stimulera till att kvalitetsjämförelser görs både i och mellan kommuner och landsting. 
 Nyckeltal för helhet och kommunledningar 
 Med mitt förslag skapas en stabil struktur av nyckeltal som beskri- ver kommunens verksamheter i  
 volym-, 
  ekonomi- och kvalitets- mått. Nyckeltalen är avsedda att användas främst av kommunled- ningar för uppföljning och styrning. Jag föreslår sammanlagt 157 olika nyckeltal för verksamheterna barnomsorg – skola, vård och omsorg om äldre, omsorg om funktionshindrade samt individ- och familjeomsorg. Nyckeltalen är övergripande till sin natur och beskriver den kommunala verksamheten utifrån olika perspektiv. Med förslaget uppnås en bättre helhetsbild eftersom nyckeltalen speglar såväl volym, ekonomi som kvalitet. 
 De föreslagna 157 nyckeltalen fördelar sig ungefär lika mellan  
 volym-, 
  ekonomi- och kvalitetsnyckeltal. 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2001:75 
  
 Databasen – ett viktigt demokratiskt verktyg 
 Nyckeltalen samlas i en särskild databas som skall vara lätt tillgäng- lig för alla på Internet. På så sätt kan de som är särskilt intresserade ta del av databasen t.ex. kommunledningar, riksdag och regering, sektorsmyndigheter, forskningsinstitutioner, media och allmän- heten . Databasen ger med sina utvalda nyckeltal en kommunvis, övergripande och allsidig bild av kommunsektorns verksamhet och utveckling. Grunddata som ligger till grund för nyckeltalen kom- mer också att finnas för egna bearbetningar. Med hjälp av uppgif- terna i databasen får kommunernas ledningar m.fl. ett uthålligt instrument med en stabil, konsistent information om utvecklingen i både den egna och i andra kommuner. Databasen skall vara avgiftsfri att besöka och använda. De noga utvalda och hos kom- munerna förankrade uppgifterna som gjorts i detta utrednings- arbete samt den goda tillgängligheten bidrar till att databasen kommer att användas och stimulerar i förlängningen till ökad kvalitet på uppgifterna i databasen. 
 Jag bedömer att kommundatabasen kommer att stimulera den demokratiska processen och diskussionerna om kommunernas och på sikt även landstingens verksamhet. 
 Särskild organisation 
 För att leda och ansvara för arbetet med kommundatabasen föreslår jag att ett råd, som inledningsvis ges formen av en kommitté, bildas. För att databasen skall vara det verktyg som används av många i olika sammanhang krävs att den är väl förankrad hos användare i kommunledningar och i staten. I rådet, som föreslås heta  
 Rådet för kommunala analyser och jämförelser 
 , ges regeringen, sektorsmyndigheter, Svenska Kommunförbundet, Landstingsför- bundet, kommuner, landsting, forskare och personer med särskild kompetens inom området representation. Rådet föreslås bestå av en styrelse med ett kansli. Rådets uppdrag är att förnya och utveckla samt utvärdera databasens innehåll och användning. Rådet skall även verka för att så många som möjligt, på olika nivåer, använder databasen. Rådet skall vidare svara för att tvärsektoriella analyser görs och publiceras. Rådet skall därutöver initiera och driva en kunskapsbank där konkreta benchmarkingprojekt redovi- 
 12 
  
 SOU 2001:75 
  
 Sammanfattning 
  
 sas och görs tillgängliga. Rådet skall vara systemägare och ansvara för att databasen tekniskt drivs och underhålls effektivt. 
 Insamling av uppgifter 
 Det råd som föreslås för kommundatabasen m.m. gör ingen egen insamling av uppgifter från kommunerna utan hämtar sina upp- gifter från redan existerande nationella insamlingar. Respektive sektorsmyndighet ansvarar även fortsättningsvis för uppgifts- insamlingen exkl. attitydmätningar. Något förslag till ändringar i statistikansvaret läggs därmed inte. 
 Vissa justeringar behöver dock göras med avseende på när i tiden uppgifterna skall samlas in. Det föreslagna rådet får i uppdrag att särskilt driva dessa frågor. Uppgifter som inte samlas in i dag skall testas i särskild ordning innan uppgifterna inordnas i de statistik- ansvariga myndigheternas uppgiftsinsamlingar. Med denna upp- läggning av uppgiftsinsamlingen till kommundatabasen följer att alla kommuner kommer att finnas i databasen och någon föränd- ring i bestämmelserna avseende obligatorium behövs inte. 
 En viktig uppgift för rådet blir att stödja kommunerna att snab- bare kunna leverera uppgifter som ingår i kommundatabasen till de statistikansvariga myndigheterna. För att förverkliga detta föreslår jag att staten, genom rådet, medverkar och samarbetar aktivt, om rationella insamlingsmetoder och teknik, med de dataleverantörer som kommunerna använder. Kommunerna förväntas till exempel i ökad utsträckning kunna integrera uppgiftslämnandet med sin egen periodiska uppföljning bl.a. i samband med bokslutsarbetet och i olika delårsrapporter samt att insamling alltmer sker med automa- tik och elektroniskt. Målet är att kommundatabasen skall finnas tillgänglig senast den 1 maj året efter verksamhetsåret. 
 Jämförelser oavsett huvudmannaskap 
 Kommundatabasen skall ge möjligheter till jämförelser oavsett huvudmannaskap. Jag föreslår därför att en bestämmelse införs i lagen om den officiella statistiken (SFS 1992:889) med innebörd att kommuner och landsting skall vara skyldiga att inhämta relevanta statistiska uppgifter för den officiella statistiken även för verksam- het som bedrivs av andra utförare. 
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2001:75 
  
 Upphandling 
 Finansdepartementet föreslås få i uppdrag att göra en upphandling av en systemlösning för databasen på basis av den förstudie och den prototyp för kommundatabasen som presenteras i denna utred- ning. Den permanenta systemlösningen skall vara i drift under år 2002. I avvaktan på en permanent systemlösning används den prototyp som tagits fram inom ramen för utredningen utifrån ett erbjudande från Svenska Kommunförbundet att använda program- varorna för dess nyckeltalssajt WebOr. 
 Lätt att använda 
 Det skall vara lätt att använda databasen. Därför finns i den proto- typ som utredningen tagit fram användarvänliga verktyg för egna val, sortering och olika presentationssätt. Den systematiska och fokuserade presentationen av uppgifterna i kommundatabasen bidrar väsentligt till att tillgängligheten ökar. Uppgifter från kom- mundatabasen kan i stor utsträckning användas såväl i kommuner- nas budget- och planeringsarbete som i arbetet med årsredovis- ningen. Uppgifterna i kommundatabasen bedöms dessutom kunna utgöra en grund för kommunernas uppföljnings- och utvärderings- arbete. Underlaget i form av kommundatabasens nyckeltal skall också användas till tvärsektoriella studier och till ett systematiskt benchmarkingarbete. 
 Möjligheter i stället för hinder 
 Efter många år av utredande och diskussioner om en kommundata- bas bör nu denna bli verklighet. Det är min övertygelse att när databasen börjar användas, så leder detta till att olika användare hittar nya och kreativa arbetssätt för uppföljning, styrning och ut- veckling av verksamheten, samtidigt som många invändningar som idag görs inte kommer att upplevas som relevanta. 
 14 
  
 SOU 2001:75 
  
 Sammanfattning 
  
 Kostnader och finansiering 
 Mitt förslag innebär att staten tar det finansiella ansvaret för att bygga och därefter driva och vidareutveckla den kommunala data- basen. Kostnaderna för rådet finansieras av staten. Utvecklings- kostnaderna beräknas uppgå till 5 miljoner kronor. Därtill kommer löpande produktion, drift och underhåll av databasen som beräknas till 6 miljoner kronor per år. Kommunsektorns insatser består i för- sta hand av att samla in och till statistikansvariga myndigheter i rätt tid leverera efterfrågad statistik. 
 Fortsatt arbete 
 Det är viktigt att arbetet med förverkligandet av en kommunal databas mm enligt denna utredning kan fortsätta utan avbrott. Därför behöver beslut fattas redan i oktober 2001 enligt en särskild tidplan för att databasen skall kunna vara i drift avseende verksam- hetsåret 2002. 
 Förslagen i kapitel 4 och 5 sammanställs nedan: 
 Jag föreslår att: 
  
 N  
 En stabil struktur skapas av  
 nyckeltal  
 som beskriver kommu- nens verksamheter med  
 volym-, 
  ekonomi- och kvalitetsmått. Nyckeltalen har en karaktär och utformning som gör dem sär- skilt lämpliga för kommunledningar m.fl. att användas för uppföljning och styrning. Det innebär bland annat att de är övergripande till sin natur och beskriver den kommunala verk- samheten utifrån olika perspektiv. Jag föreslår sammanlagt 157 olika nyckeltal för verksamheterna barnomsorg – skola, vård och omsorg om äldre, omsorg om funktionshindrade samt individ- och familjeomsorg fördelade på 65 volymnyckeltal, 49 ekonominyckeltal och 43 kvalitetsnyckeltal. Av dessa nyckeltal kan 110 stycken direkt hämtas ur dagens insamlade uppgifter, medan nya uppgiftsinsamlingar behövs för de resterande nyck- eltalen. 
  
 N  
 Nyckeltalen samlas i en särskild  
 databas  
 som är lätt tillgänglig på Internet. Databasen skall också vara avgiftsfri att besöka och använda. Den goda tillgängligheten bidrar till att databasen 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2001:75 
  
 används och stimulerar i förlängningen till ökad kvalitet på uppgifterna i databasen. 
  
 N  
 En bestämmelse införs i lagen om den officiella statistiken (SFS 1992:889) med innebörd att kommuner och landsting skall vara skyldiga att inhämta relevanta statistiska uppgifter för den offi- ciella statistiken även för verksamhet som bedrivs av  
 andra utförare. 
  
 N  
 Jag föreslår också att, som ett stöd till kommunerna, en eller flera leverantörer upphandlas för  
 attitydundersökningar  
 enligt den modell som SCB har utarbetat till utredningen som kom- munerna sedan kan avropa. 
  
 N  
 Till kommundatabasen görs  
 ingen egen insamling  
 av uppgifter från kommunerna utan uppgifter hämtas från redan existerande nationella insamlingar. Respektive statistikansvarig myndighet ansvarar även fortsättningsvis för uppgiftsinsamlingen. Något förslag till ändringar i statistikansvaret läggs inte. Vissa juster- ingar behöver dock göras med avseende på när i tiden uppgif- terna skall samlas in för att öka användandet av den nationella statistiken. Uppgifter som inte samlas in i dag (47 nyckeltal) skall testas i särskild ordning innan uppgifterna inordnas i de statistikansvariga myndigheternas uppgiftsinsamlingar. 
  
 N  
 Staten stödjer kommunerna att tidsmässigt  
 prioritera uppgifts- lämning  
 bl.a. så att kommunerna i ökad utsträckning kan integrera uppgiftslämnandet med sin egen periodiska upp- följning tex. i form av bokslutsarbetet och delårsrapporter och att insamling alltmer sker med automatik och elektroniskt. Målet är att kommundatabasen finns tillgänglig senast den 1 maj året efter verksamhetsåret. För att förverkliga detta föreslår jag att staten, genom det råd som föreslås för kom- mundatabasen, påskyndar den tekniska utvecklingen genom aktivt samarbete om rationella insamlingsmetoder med de dataleverantörer som kommunerna använder. 
  
 N  
 Finansdepartementet ges i uppdrag att göra en  
 upphandling  
 av en systemlösning för databasen på basis av den förstudie och den prototyp som presenteras i denna utredning. Den perma- nenta systemlösningen skall vara i drift under år 2002. 
  
 N  
 I avvaktan på en permanent systemlösning används den  
 proto- typ  
 som tagits fram inom ramen för utredningen utifrån ett 
 16 
  
 SOU 2001:75 
  
 Sammanfattning 
  
 erbjudande från Svenska Kommunförbundet att använda programvarorna för förbundets nycketalssajt WebOr. 
  
 N  
 Det skall vara  
 lätt att använda  
 databasen. Därför finns i den prototyp som utredningen tagit fram användarvänliga verktyg för egna val, sortering och olika presentationssätt. Detta skall självfallet även finnas i ett kommande permanent system. 
  
 N  
 Den organisation som kommer att ansvara för den kommunala databasen svarar också för att  
 tvärsektoriella analyser  
 görs och publiceras samt att initiera och driva en kunskapsbank där konkreta  
 benchmarkingprojekt  
 redovisas och görs tillgängliga. 
  
 N  
 Ett  
 råd 
 , som inledningsvis ges formen av en kommitté, bildas för kommundatabasen, där regeringen (Finansdepartementet), sektorsmyndigheterna, Svenska Kommunförbundet, Lands- tingsförbundet, kommuner, landsting, forskare och personer med särskild kompetens ges representation. Rådet föreslås bestå av en styrelse med ett kansli. 
  
 N  
  
 Rådets uppdrag  
 är att förnya och utveckla samt utvärdera databasens innehåll och användning. Rådet fastställer data- basens nyckeltal. Rådet skall verka för att så många som möj- ligt, på olika nivåer, använder databasen. Rådet skall vidare svara för att tvärsektoriella analyser görs och publiceras. Rådet skall därutöver initiera och driva en kunskapsbank där konkreta benchmarkingprojekt redovisas och görs tillgängliga. Rådet skall vara systemägare och ansvara för att databasen tekniskt drivs och underhålls effektivt. 
  
 N  
  
 Beslut fattas  
 redan i oktober 2001 enligt en särskild tidplan för att databasen skall kunna vara i drift avseende verksamhetsåret 2002. 
  
 N  
 Kommundatabasen skall  
 utvidgas  
 till att omfatta all verksamhet i kommuner och landsting, inkl vissa finansiella nyckeltal. Målsättningen är att utvidgningen skall vara genomförd i och med verksamhetsåret 2006. 
  
 N  
 Staten tar det  
 finansiella ansvaret  
 för att bygga och därefter driva och vidareutveckla den kommunala databasen. Kostna- derna för rådet finansieras av staten. Utvecklingskostnaderna beräknas uppgå till 5 miljoner kronor. Därtill kommer löpande produktion, drift och underhåll av databasen som har beräknats till 6 miljoner kronor per år. Kommunsektorns insatser består i 
 17 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2001:75 
  
 första hand av att samla in och till statistikansvariga myndig- heter i rätt tid leverera efterfrågad statistik. 
  
 N  
 Kostnaden finansieras ur statsbudgetens  
 anslag  
 för Bidrag till sär- skilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner. 
 18 
 1 Uppdraget 
  
 1.1 
  
 Utredningens direktiv 
  
 Jag har regeringens uppdrag att lämna förslag till en kommunal databas med nyckeltal som beskriver kommunernas verksamhet och att därvid särskilt vidareutveckla kvalitetsmåtten. Uppdraget innefattar, enligt kommittédirektiven (Dir 2000:69), dels att bedriva det fortsätta utvecklingsarbetet med en kommunal databas, dels att lämna förslag till ansvarsfördelning och organisation för en kommunal databas samt att överväga former och innehåll för ett utvecklat tvärsektoriellt uppföljnings- och utvärderingsarbete om kommunal verksamhet. Uppdraget omfattar också att stimulera till att kvalitetsjämförelser görs både i och mellan kommuner och landsting. 
 Sammanfattningsvis skall jag: 
  
 N  
 Lämna förslag till en permanent kommunal databas för i första hand verksamheter inom skola – barnomsorg och socialtjänst 
  
 N  
 I samverkan med statistikansvariga myndigheter lämna förslag till nyckeltal avseende volym, ekonomi och kvalitet samt dokumentera definitionerna för nyckeltalen 
  
 N  
 I samverkan med statistikansvariga myndigheter utvärdera och vidareutveckla kvalitetsmått 
  
 N  
 I samverkan med statistikansvariga myndigheter föreslå hur information till en kommunal databas skall kunna inrapporteras tidigare, dvs. snabba upp inrapporteringen från kommunerna och återrapporteringen från statistikansvariga myndigheter 
  
 N  
 Lämna förslag till ett analysverktyg som stöd för kommunernas informationsuttag ur databasen, varför en förstudie skall genomföras om vilken hård- och mjukvara som behövs för 
 19 
  
 Uppdraget 
  
 SOU 2001:75 
  
 hantering av en kommunal databas som kan tas i drift senast år 2002 
  
 N  
 Uppmuntra och stödja till benchmarking i kommuner och landsting i syfte att göra den kommunala verksamheten mer effektiv 
  
 N  
 Lämna förslag till organisation och ansvar för löpande utvärde- ring och utveckling av de kvalitetsmått som ingår i databasen 
  
 N  
 Lämna förslag till organisation och ansvar för kommundata- basen vilket inkluderar ägande, ansvar för drift och underhåll samt finansiering varvid bl.a. de juridiska och ekonomiska kon- sekvenserna av olika alternativ för ägande och drift av en kom- munal databas bör analyseras 
  
 N  
 Lämna förslag till hur en kommunal databas skall förankras, styras, samordnas med andra databaser samt vidareutvecklas 
  
 N  
 Lämna förslag till organisation och ansvar för sektorsövergri- pande studier av ekonomiskt resultat och måluppfyllelse i den samlade kommunala verksamheten. 
 Enligt direktiven skulle uppdraget redovisas i en första etapp den 28 februari 2001 avseende dels förslag om organisation för arbetet med den kommunala databasen samt en tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av de kommunala verksamheterna dels en förstudie för systemlösningen. I en andra etapp skulle redovisning ske den 31 maj 2001. Kommittén lämnade i etapp 1 en förstudie avseende systemlösningar för en kommunal databas. För övrig redovisning har kommittén, med hänsyn till utredningens försenade start, av regeringen i kommittédirektiv (Dir 2001:26) erhållit förlängd tid för den slutliga redovisning av uppdragets olika delar till den 28 september 2001. 
  
 1.2 
  
 Organisation och genomförande 
  
 1.2.1 
  
 Kommittén 
  
 Till mig knöts en av regeringen utsedd kommitté bestående av sak- kunniga och experter från Finansdepartementet, Socialdeparte- mentet, Utbildningsdepartementet, Statistiska centralbyrån (SCB), Socialstyrelsen, Skolverket, Svenska Kommunförbundet samt två kommunrepresentanter. Kommittén har haft sju protokollförda 
 20 
  
 SOU 2001:75 
  
 Uppdraget 
  
 sammanträden. Ett sekretariat upprättades med tre sekreterare på deltid. 
  
 1.2.2 
  
 Arbetsgrupper 
  
 Mycket praktiskt arbete i utredningen har bedrivits i nedanstående arbetsgrupper som har arbetat med utveckling och definition av nyckeltal inom tre verksamhetsområden, insamlingsproblematik, användarvänlighet i dataapplikationen samt med hur benchmarking skall bedrivas. 
  
 Arbetsgrupp 
  
 Deltagare 
  
 1. 
  
 Nyckeltal och definitioner inom skola – barnomsorg 
  
 2. 
  
 Nyckeltal och definitioner inom vård och omsorg om äldre och funktionshindrade 
  
 3. 
  
 Nyckeltal och definitioner inom individ- och familjeom- sorg 
  
 4. 
  
 Insamling av statistik knuten till räkenskapssam- mandraget 
  
 5. 
  
 Insamling av statistik till övriga nyckeltal 
  
 6. 
  
 Användarvänlighet/data- applikationen 
  
 7. 
  
 Benchmarking 
  
 Kommunerna Eskilstuna, Falköping, Jönköping, Kalix, Linköping, Lysekil, Malmö, Simrishamn, Sotenäs, Uppsala och Österåker samt Skolverket och Svenska Kommunför- bundet 
 Kommunerna Falköping, Linköping, Lysekil, Malmö, Sollefteå, Umeå, Uppsala och Östersund samt Socialstyrelsen och Svenska Kommunförbundet 
 Kommunerna Falköping, Linköping, Malmö, Södertälje och Uppsala samt Socialstyrelsen och Svenska Kommunförbundet 
 Kommunerna Falköping, Linköping, Malmö, Simrishamn, Sjöbo och Älvsbyn samt Skol- verket, Socialstyrelsen, SCB och Svenska Kommunförbundet 
 Kommunerna Jönköping, Kalix, Strängnäs och Trollhättan samt Skolverket, Socialstyrel- sen, SCB och Svenska Kommunförbundet 
 Kommunerna Karlskoga, Kumla, Linköping, Malmö, Nacka, Strängnäs och Uppsala 
 Kommunerna Helsingborg, Karlskrona, Kristianstad, Lysekil, Simrishamn, Växjö och Östersund samt Svenska Kommunförbundet 
 21 
  
 Uppdraget 
  
 SOU 2001:75 
  
 Sekretariatet har lett arbetet i arbetsgrupperna. Gruppernas arbete har bedrivits både vid gemensamma möten och lokalt ute i arbets- gruppernas kommuner. Arbetsgruppernas uppgift har varit att 
  
 N  
 formulera verksamhetsindelningar samt lämna förslag till och definiera nyckeltal 
  
 N  
 redovisa hur statistikinsamling och rapportering sker i kommu- nerna samt lämna förslag och ge synpunkter på bättre insam- lingsmetoder 
  
 N  
 medverka i framtagandet av en dataapplikation 
  
 N  
 lämna förslag till hur jämförelser kan göras och stimuleras. 
 Förutom sammanträden i kommittén och genom arbetsgrupperna har fortlöpande samråd skett med statistikansvariga myndigheter och Svenska Kommunförbundet vid utveckling av nyckeltalen och vad avser förslag till en förbättrad insamlingsprocess. 
  
 1.2.3 
  
 Hearings 
  
 De kommuner som inte aktivt har deltagit i arbetsgruppernas arbete har informerats och följt utvecklingen genom två anordnade hearings med deltagande från flertalet av de 63 kommunerna som ursprungligen anmälde sig att deltaga i utvecklingsarbetet med en kommunal databas. Den första hearingen hölls i december 2000 och den andra i maj 2001. 
 Jag har haft en ambition att alla de 63 kommunerna i försöks- verksamheten, som ett konkret bidrag till utredningens mål att få bättre aktualitet i de uppgifter som samlas in på nationell nivå, skulle lämna uppgifter till räkenskapssammandraget (RS) och där- till hörande verksamhetsstatistik enligt den fastställda tidplanen för RS, vilket normalt inte brukar fungera. 
 För att uppmärksamma kommunerna på vikten av att i tid inlämna räkenskapssammandraget sändes, den 23 februari 2001, en gemensam skrivelse från kommittén och SCB till samtliga landets kommuner. Det har kunnat konstateras att uppgifter generellt sett har lämnats något tidigare detta år. 
 22 
 2 Bakgrund 
  
 2.1 
  
 Motiv och syfte 
  
 I 2000 års ekonomiska vårproposition begärde regeringen medel för fortsatta utredningsinsatser för att utveckla uppföljningen av kommunal verksamhet och ekonomi. Insatserna borde bl.a. ta sikte på de möjligheter som en kommunal databas skapar. Andra tänk- bara uppgifter var att regeringen, i samarbete med kommuner och landsting, stimulerar kvalitetsjämförelser med s.k. benchmarking. Kommunerna skall således kunna använda kommundatabasen för jämförelser över tid i sin egen kommun, men också för jämförelse med andra kommuner, med syfte att göra den kommunala verk- samheten mer effektiv och att bedriva tvärsektoriella studier av effektiviteten i den kommunala verksamheten. 
 Regeringen har i olika sammanhang framhållit vikten och beho- vet av ett förbättrat kunskapsunderlag om den offentliga sektorn och att resultat från forskning skall komma till användning i prak- tiskt samhällsarbete. Den offentliga sektorns effektivitet och pro- duktivitet är därför ett viktigt forskningsområde inom vilket det finns ett behov av fördjupade kunskaper. 
 I det s.k. välfärdsbokslutet Välfärd vid vägskäl, (SOU 2000:3) påtalades att det finns stora kunskapsluckor när det gäller utveck- lingen, resultaten och effekterna av flera kommunala verksamheter. Bland annat identifierade utredningen kunskapsluckor i fråga om effekterna av specifika förändringar eller reformer i den offentliga sektorn, men även brister i statens löpande uppföljning av den kommunala verksamheten, dvs. resultatkontrollen. 
 Såväl staten som kommunerna, som är den kommunala data- basens primära målgrupper, behöver bättre kunna följa hur de verk- samheter som finansieras med offentliga medel fungerar. 
 1  
 Kommundatabasen kommer att fungera som ett aktivt styrmedel 
  
 1  
 Dir 2000:69. 
 23 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2001:75 
  
 för kommunledningarna och bidra till att i kommunsektorn öka motivationen för uppföljning och utvärdering. Kommundatabasen kan således utifrån bland annat ett medborgarperspektiv vara ett av flera styrningsverktyg för kommunledningen. 
  
 2.2 
  
 Nyckeltal som metod för uppföljning och styrning 
  
 Intresset för jämförelser, uppföljning och utvärdering är stort hos kommuner, landsting och stat m.fl. Utvecklingsarbete och presen- tation av nyckeltal förekommer hos många aktörer. Under de senaste fem åren har staten låtit utreda för att finna bättre lösningar för framtagande, produktion, analys och jämförelser med nyckeltal som grund. 
 Nyckeltal är tal som komprimerar information i syfte att göra den mer lättillgänglig och användbar för en användare. Defini- tionsmässigt skall ett nyckeltal kunna mätas kvantitativt och ge väsentlig information om verksamheten. Nyckeltal har flera funk- tioner och kan användas 
  
 N  
 för att ge och få  
 information  
 om en verksamhet. Nyckeltal ska- par uppmärksamhet i sin egenskap av tidig signal och gör olika förhållanden synliga, 
  
 N  
 som en del i  
 beslutsunderlag 
 , så att beslutsfattare kan få en hel- hetssyn och därigenom skapa goda möjligheter att prioritera och styra verksamheten mellan olika mål och åtgärder, 
  
 N  
 som ett stöd i  
 uppföljning  
 och  
 utvärdering  
 av mål, planer, pro- gram och verksamhet. Väl formulerade nyckeltal kan ge betyg på hur arbetet utförts och hur resultatet utfallit jämfört med uppsatta mål, dvs. för effektivitets- och produktivitetsbe- dömningar. 
  
 N  
 som bas i olika  
 benchmarking  
 aktiviteter. Att jämföra sig med andra eller med sig själv över tid kan ge kunskaper som skapar lärande på alla nivåer. Jämförande nyckeltal kan också användas för att prognostisera framtida resursförbrukning. 
 I detta kapitel redovisas först två tidigare statliga arbeten och sedan görs ett par beskrivningar av motsvarande utveckling i andra länder. 
 24 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bakgrund 
  
 2.3 
  
 Nationellt 
  
 2.3.1 
  
 Statens uppgiftsinsamling från kommuner och landsting (SOU 1996:179) 
  
 Utredningens uppdrag var att utarbeta konkreta förslag till hur kvalitet och jämförbarhet skulle kunna förbättras i insamlade eko- nomiska eller ekonomiskt relaterade uppgifter från kommuner och landsting. Uppdraget innefattade att visa hur insamling av uppgifter kan samordnas med avseende på tidpunkt, tillvägagångssätt och innehåll i olika statliga myndigheters uppgiftsinsamlingar för att öka jämförbarheten och för att minska arbetet med att lämna upp- gifter till den nationella uppföljningen av kommunsektorn. 
 Utredningens förslag, med syfte att förbättra den övergripande natio- nella uppföljningen, var: 
  
 N  
 att alla myndigheter, med ansvar för uppföljning av verksamhet som bedrivs i kommuner och landsting, i större utsträckning än idag engageras i arbetet med att formulera de övergripande nationella målen i uppföljningsbara effektmål 
  
 N  
 att en struktur skapas för en kontinuerlig uppföljning och utvärdering av kommunsektorn, där insamlingen av  
 ekonomi-, 
  verksamhets- och personaluppgifter samordnas med de kom- munala räkenskapssammandragen genom gemensam verksam- hetsindelning, enhetliga termer och begrepp samt tidsmässig samordning 
  
 N  
 att uppgiftsinsamling och återföring tidigareläggs så att åter- föringen till kommunsektorn kan ske senast under maj månad året efter verksamhetsåret. 
 Vidare föreslogs: 
  
 N  
 att de tre storstäderna i redovisningen till den nationella upp- följningen skulle presenteras dels på kommunnivå, dels på stadsdelsnivå 
  
 N  
 att insamlade statistiska uppgifter från kommuner och lands- ting skulle systematiseras i en kommunal databas, som SCB administrerar,  
 a-jourhåller 
  och vidareutvecklar 
 25 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2001:75 
  
 N  
 att urvalsundersökningar och kommunpaneler skulle användas i större utsträckning 
  
 N  
 att staten tillsammans med kommunförbunden och represen- tanter från kommuner och landsting tar initiativ till att informera systemleverantörer om de statliga uppgiftsbehoven för att påskynda utvecklingen av datatekniska lösningar som kan underlätta kommunernas arbete med att lämna uppgifter till staten 
  
 N  
 att staten stödjer lokala benchmarkingprojekt som ett sätt att skapa förutsättningar för en effektiv verksamhet i kommuner och landsting 
  
 N  
 att en bestämmelse införs i lagen om den officiella statistiken (SFS 1992:889) med innebörd att kommuner och landsting skall vara skyldiga att inhämta relevanta statistiska uppgifter för den officiella statistiken även för kommunalt finansierad verk- samhet som bedrivs av andra utförare 
  
 N  
 inrättande av en samordningsfunktionen inom regerings- kansliet för att förstärka den övergripande uppföljningen av kommunsektorn med avseende på aktualitet, samordning och kvalitet i uppgiftsinsamlingarna. 
  
 2.3.2 
  
 Snabbt och riktigt, utvalt och viktigt (Ds 2000:48) 
  
 Rapporten Snabbt och riktigt – utvalt och viktigt – förslag till kommunal databas (Ds 2000:48) utarbetades av en arbetsgrupp inom Finansdepartementet med uppgift att lämna förslag till en kommunal databas. Förslaget utarbetades tillsammans med tolv kommuner och föreslogs innehålla 190 nyckeltal som beskrev verk- samheter inom barnomsorg, skola, individ- och familjeomsorg samt omsorg om äldre och funktionshindrade. Varje verksamhet beskrevs med nyckeltal om ekonomi, volymer och kvalitet. 
 Arbetsgruppen lämnade också ett förslag till uppsnabbad tidplan för insamling och presentation av de föreslagna nyckeltalen i den kommunala databasen. Vidare fanns förslag till hur fortsatt arbete med att utveckla en fullskalig kommunal databas kunde bedrivas, med följande aktiviteter: 
  
 N  
 Utvidgad försöksverksamhet. Alla kommuner erbjuds att delta i en utvidgad och frivillig försöksverksamhet med en 
 26 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bakgrund 
  
 kommunal databas avseende verksamhetsåret 2000, presenterad under år 2001. 
  
 N  
 Ett nytt datasystem för att hantera en ny, fullt utbyggd databas behöver utvecklas parallellt med den utvidgade försöksverk- samheten. 
  
 N  
 Databasen föreslås utvidgas fr.o.m. år 2002 till att omfatta samtliga kommuner och landsting samt ytterligare verksam- hetsområden. 
  
 N  
 Kvalitetssäkring och kvalitetsutveckling görs av de olika mått som finns framtagna i provdatabasen. 
 Om en fullskalig databas skall kunna utformas och utvecklas på ett framgångsrikt sätt behövs enligt rapporten också ett organ som kan styra den fortsatta utvecklingen, verka för att databasen används, sprida kunskap samt förankra de krav som ställs på myndigheter och kommuner för att databasen skall uppfylla sitt syfte. 
  
 2.4 
  
 Internationellt 
  
 I flera europeiska länder har det de senaste åren funnits en ökande kommunal decentralisering i kombination med kommunalt anspråk på lokal självständighet och utveckling. Eftersom den kommunala verksamheten oftast är omfattande, så utgör den också en väsentlig andel av det nationella ekonomiska systemet och det blir därför viktigt för staten att styra, följa och påverka. Nedan redovisas för- hållandena och utvecklingen i några länder. 
  
 2.4.1 
  
 England – Best Value 
  
 Traditionellt har de engelska kommunerna under lång tid varit föremål för stark statlig styrning. I ett statligt initiativ används Best Value for Steele tillsammans med begrepp som  
 förnyelse, demokratisering, utveckling, etik  
 och  
 klagomålshantering 
 . Best Value innehåller knappt 200 nationellt formulerade indikatorer som alla kommuner skall kunna redovisa. Dessa indikatorer avser såväl eko- nomi och effektivitet som kvalitet. Avsikten är att genom stor grad av offentlighet stimulera kommunerna till goda resultat. De av staten framtagna indikatorerna används bl.a. för att kommunerna skall kunna jämföra sig med varandra och med sig själva över tiden 
 27 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2001:75 
  
 för att utveckla verksamheten. Best  
 Value-konceptet 
  förutsätter dessutom en omfattande dialog med medborgarna. 
 Audit Commission, ett rikstäckande revisionsorgan, som huvud- sakligen finansieras av avgifter från de granskade kommunerna, följer och kontrollerar det kommunala arbetet med Best Value, där lokala detaljmål skall beakta nationella mål och Audit Commissions indikatorer. Vidare skall målformuleringar ha sin grund i presta- tionstal, där jämförbarheten kontrolleras av Johnson, vars granskningsrapporter publiceras offentligt. 
  
 2.4.2 
  
 Norge – KOSTRA 
  
 I Norge startades  
 KOSTRA-projektet 
  år 1994 som en direkt följd av upplevda svagheter i informationsförsörjningen mellan staten och kommunsektorn. KOSTRA står för KOmmune – STat – RApportering. Syftet med projektet var att förbättra informationen om kommunal resursförbrukning och kommunikationen mellan stat och kommun. 
 KOSTRA är idag ett nationellt system för framtagande av styr- ningsinformation om kommunal verksamhet. Informationen om kommunala tjänster och resurser rapporteras in och görs tillgäng- liga på ett sätt som är relevant och intressant för beslutsfattare på både nationell och lokal nivå. Informationen skall fungera som underlag för analyser, planering och styrning samt ge underlag för att bedöma om de nationella målen uppnås. Den presenterade informationen innehåller främst ekonomi- och volymuppgifter. Framtagandet av uppgifterna stöds och kontrolleras av 16 statliga och regionala företrädare. Hitintills har redovisning till KOSTRA- systemet varit frivilligt för kommunerna men fr.o.m. år 2002 har kommunerna skyldighet enlig lag att lämna uppgifter till systemet. 
 Styrningsgruppen består av representanter för Kommunal- og regionaldepartementet och Statistisk Sentralbyrå, där departe- mentet har ett överordnat ansvar för hela projektet och rapporterar till regeringen och Stortinget. 
 Den norska regeringen har etablerat ett Samordningsråd for att följa upp projektet, med representanter för berörda departement, kommunförbund, yrkesorganisationer och statliga myndigheter såsom Statskonsult, Fylkesmannen samt Statistisk Sentralbyrå. Rådet lämnar också synpunkter på de förslag som utarbetas av de olika arbetsgrupperna inom projektet. 
 28 
  
 3 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående utredningar 
  
 3.1 
  
 Nuvarande insamlingar 
  
 3.1.1 
  
 Verksamhetsstatistik 
  
 Ansvaret för den officiella statistiken om kommunala verksam- heter, som berörs i denna utredning, är fördelat mellan Skolverket (barnomsorg och skola) och Socialstyrelsen (individ- och familje- omsorg samt vård och omsorg om äldre och funktionshindrade). Verksamhetsstatistik presenteras bl.a. genom publikationer som Jämförelsetal för barnomsorg, skola och vuxenutbildning, Jämförelsetal för socialtjänsten samt Vad kostar verksamheten i Din kommun?. Flertalet uppgifter om verksamheterna finns dessutom åtkomliga via de två myndigheternas hemsidor,  
 www.skolverket.se  
 samt  
 www.sos.se.  
 Därtill har SCB ansvar för befolkningsstatistiken. En mer omfattande presentation och genomgång av statistiken samt insamlingssätt och insamlings- tidpunkter finns i Snabbt och riktigt, utvalt och viktigt – förslag till kommunal databas (Ds 2000:48). 
 Skolverket 
 Skolverket samlar årligen in uppgifter om organisation, personal, resultat och kostnader som grundas på förordningen (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för skolhuvudmännen inom det offent- liga skolväsendet m. m. Alla skolhuvudmän inom det offentliga skolväsendet samt skolhuvudmännen för sådana friskolor som avses i 9 kap 1 och 4 §§ skollagen (1985:1100) är skyldiga att för uppföljning och utvärdering av skolväsendet lämna de uppgifter om skolverksamheten som Skolverket föreskriver. Detsamma gäller sådana uppgifter som behövs för Skolverkets nationella utvärde- ringsprojekt. Föreskrifterna skall begränsas till vad som är behöv- 
 29 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående utredningar 
  
 SOU 2001:75 
  
 ligt för en effektiv uppföljning och utvärdering av de mål som har bestämts av riksdag och regering. Skolverket har lämnat föreskrifter om uppgiftsinsamling från skolhuvudmän (SKOLFS 2000:157). Uppgiftsinsamlingen avser såväl individrelaterad statistik som mängdstatistik. 
 Socialstyrelsen 
 Socialstyrelsen samlar årligen in dels individstatistik dels s.k. mängdstatistik från kommuner och landsting. Uppgiftsinsamlingar avseende individstatistik grundas på den uppgiftsskyldighet avse- ende individstatistik inom socialtjänstområdet som regleras i socialtjänstlagen. Enligt 63 § SoL skall socialnämnden, enligt vad regeringen närmare föreskriver, ur personregister lämna ut upp- gifter till SCB för angelägna statistiska ändamål. Bestämmelsen gäller endast för individrelaterade statistiska uppgifter dvs. sådana som omfattas av sekretess. Socialstyrelsen har lämnat föreskrifter om socialnämndernas skyldighet att lämna uppgifter om enskilda till den officiella statistiken (SOSFS 1995:18). Insamlande av mängdstatistik inom socialtjänsten regleras med stöd av de all- männa bestämmelserna om kommunernas uppgiftsskyldighet i lagen (SFS 1992:889) om den officiella statistiken. 
  
 3.1.2 
  
 Ekonomisk statistik 
  
 Den nationella uppföljningen av den ekonomiska situationen i kommuner och landsting sker till stor del utifrån den bokslutsstati- stik som årligen samlas in. Statistiska centralbyrån (SCB), ansvarar enl. förordningen (1992:1668) om den officiella statistiken, för kommuners och landstings ekonomiska statistik, som bl.a. består av finansieringsanalys, resultat- och balansräkning, verksamheter- nas kostnader och intäkter samt investeringsredovisning. Uppgif- terna samlas in genom ett s.k. räkenskapssammandrag (RS), som innehåller cirka 2 700 enskilda variabler per kommun. Tillsammans med RS insamlas också mer specificerade ekonomiska uppgifter om socialtjänst respektive barnomsorg och skola. 
 30 
  
 SOU 2001:75 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående utredningar 
  
 Räkenskapssammandragets uppgifter definieras på ett enhetligt sätt 
 1  
 och uppgifterna hämtas direkt från kommunernas bokföring. Uppgifterna i räkenskapssammandraget används i första hand för rapportering till nationalräkenskaperna och Eurostat, för riks- dagens och regeringens uppföljnings- och informationsbehov samt för produktivitetsstudier. Statistiken används också för beräkningar av jämförelsetal som presenteras i olika officiella publikationer. 
 Underlag för att lämna räkenskapssammandraget skickas av SCB till kommunerna i februari året efter verksamhetsåret. Vissa upp- gifter avseende kostnader för skola och socialtjänst är integrerade i RS, dels för att få en bättre samordning mellan olika uppgifter, dels för att förenkla uppgiftslämningen för kommunerna. 
 Uppgifterna till det kommunala räkenskapssammandraget skall enligt nuvarande ordning vara inlämnade till SCB senast den 1 mars året efter verksamhetsåret vad avser balans- och resultaträkningar samt finansieringsanalysen (steg 1) och senast den 12 april vad avser drift- och investeringsredovisning med uppgifter om pedago- gisk verksamhet och vård och omsorg (steg 2). 
 Insamlingen år 2001 avseende räkenskaperna år 2000 lämnades av de flesta kommuner in under maj och juni månader. Först vid månadsskiftet augusti/september hade samtliga kommuner lämnat in RS och efter ytterligare någon vecka var granskningen av materi- alet avslutad. Materialet presenteras i september i form av riksto- taler samt kommunvisa uppgifter i Vad kostar verksamheten i Din kommun?och ingår även bl.a. som en del i SCB:s skrift Kom- munernas finanser. Ekonomiska uppgifter insamlade i RS om barnsomsorg och skola offentliggörs i oktober, 
 2  
 medan mot- svarande information om socialtjänsten redovisas i september. 
 3 
  
 Preliminära uppgifter från kommunernas resultat- och balans- räkningar publiceras i slutet av mars året efter verksamhetsåret på SCB:s hemsida  
 Crosby  
 i Sveriges Statistiska Databaser, SSD. Fr.o.m. mitten av maj sker successiv publicering av uppgifter mot- svarande nyckeltalen i Vad kostar verksamheten i Din kommun? på SCB:s hemsida. Skriften Vad kostar verksamheten i Din kom- mun? publiceras av SCB och Svenska Kommunförbundet i september månad. 
  
 1 
  
 Sker med hjälp av kontogrupper, konton, och verksamhetsindelning i  
  
 Kommun-Bas98 
  ut- given av Svenska Kommunförbundet. 
  
 2 
  
 Barnomsorg och skola – Jämförelsetal för huvudmän. Resurser. 
  
 3 
  
 Jämförelsetal för socialtjänsten. 
  
 31 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående utredningar 
  
 SOU 2001:75 
  
 Motsvarande uppgiftsinsamling sker avseende ekonomiska upp- gifter från landstingen. Bokslutsuppgifter redovisas dels av SCB, dels av Landstingsförbundet. 
  
 3.1.3 
  
 Övrig statistik om kommunala verksamheter 
  
 För andra kommunala verksamheter som i denna utredning föreslås ingå i kommande fullständiga databas, finns det information i huvudsak i form av officiell statistik för bibliotek (Statens Kultur- råd), bygglov (SCB), renhållning (Naturvårdsverket) och rädd- ningstjänst (Statens Räddningsverk). 
 Dessa uppgifter presenteras bl.a. i Sveriges Statistiska Databaser och bygger till stor del på olika individregister. SCB har samman- ställt uppgifter om innehåll, åtkomlighet och kontaktpersoner för den statistik som SCB producerar med kommun som indelnings- grund, i en publikation kallad Översikt över regional statistik. Publikationen finns tillgänglig på SCB:s hemsida,  
 Logan. 
  
 3.2 
  
 Publikationer 
  
 3.2.1 
  
 Vad kostar verksamheten i Din kommun? 
  
 Som underlag för kommunala jämförelser publicerar SCB och Svenska Kommunförbundet årligen skriften Vad kostar verksam- heten i Din kommun?. Rapporten är en sammanställning i tabell- form av föregående års bokslut för rikets samtliga kommuner. De ekonomiska uppgifterna hämtas huvudsakligen från räkenskaps- sammandraget. 
 Tillståndet och utvecklingen för olika kommuner och för olika kommungrupper beskrivs med ett antal relativt övergripande finansiella nyckeltal och verksamhetsnyckeltal. Nyckeltalen som redovisas omfattar främst kostnader och prestationer, dvs. kan vara underlag till analyser av produktivitetskaraktär. Nyckeltalen redo- visas i kronor per invånare, kronor per viss målgrupp, som indextal eller procenttal. Kommunerna redovisas efter län, folkmängds- storlek, kommungrupp, total respektive egen skattesats och efter utbudsnivå för kommunal service. Utbudsnivån är ett sammanvägt indextal som anger hur stor del av målgruppen inom olika kommu- nala verksamheter som utnyttjar den kommunala servicen. 
 32 
  
 SOU 2001:75 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående utredningar 
  
 De senaste åren har rapporten även innefattat nyckeltal för resultat- och balansräkningarna på koncernnivå. Därmed finns möjlighet att göra jämförelser av kommunernas ekonomi oavsett om verksamheten drivs i bolag eller i förvaltningsform. 
 Syftet med skriften är att den skall vara ett underlag för analys av den egna kommunens ekonomi över tiden men också för jämförel- ser mellan kommuner och mellan kommungrupper. De redovisade jämförelsetalen ger ingen heltäckande förklaring på alla skillnader i kostnader och intäkter mellan kommuner, men de ger uppslag och idéer för vidare analyser. 
  
 3.2.2 
  
 Jämförelsetal för landstingen 
  
 Landstingsförbundet publicerar årligen rapporten Jämförelsetal för landstingen som innehåller jämförande statistik om lands- tingens alla verksamheter. Statistik från olika undersökningar har här samlats för att underlätta jämförelser och därmed förbättra möjligheterna till analys med flera infallsvinklar. Rapporten belyser skillnader mellan landstingen beträffande medelvårdtider, vänte- tider och köer, personaltäthet, kostnader och finansieringsformer. Jämförelsetalen redovisas både på landstings- och kliniknivå. I rap- porten redovisas materialet i indexform så att varje huvudman jämförs med genomsnittet för huvudmännen. Samtliga genom- snittsvärden är också redovisade i absoluta tal. Kostnaderna för landstingens verksamhet redovisas per invånare och per skatte- krona. Åldersfördelningen i respektive landsting framgår också av rapporten. 
 Syftet med rapporten är att ge huvudmännen underlag för bedömningar av den egna verksamheten jämfört med andras. 
  
 3.2.3 
  
 Jämförelsetal för socialtjänsten 
  
 Socialstyrelsen i samarbete med SCB och Svenska Kommunför- bundet publicerar årligen rapporten Jämförelsetal för social- tjänsten och som även publiceras på Socialstyrelsens hemsida  
 www.sos.se 
 . Socialtjänstens två huvudområden är vård och omsorg om äldre och personer med funktionshinder samt individ- och familjeomsorg. Syftet med rapporten är att redovisa, kommun- och kommungruppsvis, relevanta jämförelsetal som i första hand bely- 
 33 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående utredningar 
  
 SOU 2001:75 
  
 ser prestationer och kostnader inom olika delar av socialtjänstens verksamhet och som bidrar till att följa upp och utvärdera de olika verksamheterna. Avsikten är att jämförelsetalen skall kunna använ- das i analysarbete både på kommunal och på statlig nivå. Ekono- miska uppgifter hämtas i huvudsak från det årliga räkenskapssam- mandraget och verksamhetsuppgifter från den officiella social- tjänststatistiken. 
  
 3.2.4 
  
 Barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Jämförelsetal för huvudmän 
  
 Jämförelsetalen innehåller uppgifter om organisation, personal- resurser, resultat och kostnader. Fristående skolor ingår i redovis- ningen på både grundskole- och gymnasienivå. För att underlätta egna analyser finns rapporternas tabeller också tillgängliga via Skol- verkets hemsida  
 http://www.skolverket.se/fakta/statistik/. 
  
 Det nationella uppföljningssystemet och jämförelsetalen är i grunden beskrivande. Vill man söka orsakssamband och förklar- ingar till vissa värden, måste man främst gå vidare och skaffa kom- pletterande information, främst från huvudmännen. 
  
 3.2.5 
  
 Regeringens årliga skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn 
  
 Eftersom riksdag och regering har ett övergripande ansvar för verk- samhet som bedrivs i offentlig sektor krävs god information om utvecklingen, för att verksamheten skall kunna följas och utvär- deras. Regeringens årliga skrivelse om utvecklingen inom den kommunala sektorn syftar till att redovisa 
  
 N  
 hur den kommunala verksamheten utvecklas i förhållande till de mål riksdag och regering har ställt upp för respektive verk- samhet, 
  
 N  
 redovisa hur utvecklingen av kommunsektorns andel av sam- hällsekonomin utvecklas, 
  
 N  
 utvecklingen av sektorns finansiella sparande, 
  
 N  
 hur resultatutveckling ser ut i kommuner och landsting,  
 N  
 sysselsättningsutvecklingen, 
 34 
  
 SOU 2001:75 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående utredningar 
  
 N  
 utvecklingen av kommunala entreprenader och köp av verk- samhet samt 
  
 N  
 effekter av det utjämningssystem som infördes år 1996. 
 Skrivelsens tyngdpunkt ligger på att relatera verksamheten mot de nationella målen. Riksdag och regering fastställer nationella mål för verksamheterna i kommuner och landsting i bl.a. lagar och förord- ningar. Ambitionen är att analysen och redovisningen i skrivelsen i första hand skall fokusera på resultaten av verksamheterna, men även att kunna ge en samlad bild av måluppfyllelse och resursför- brukning. 
  
 3.2.6 
  
 WebOr 
  
 Svenska Kommunförbundet har byggt upp en  
 webbplats  
 med namnet WebOr där kommunala nyckeltal görs tillgängliga på  
 www.komstat.svekom.se 
 . Sajten innehåller huvudsakligen ekonomi- och verksamhetsuppgifter i form av nyckeltal från Vad kostar verksamheten i Din kommun? och delar av Jämförelsetal för socialtjänsten samt ytterligare ett antal nyckeltal. I WebOr finns idag endast delar av de nyckeltal som den kommunala databasen avser att täcka. Användaren kan göra jämförelser mellan kommuner och över tid i enkla grafiska presentationer och tabeller. Antalet användare växer stadigt och är nu ca 2 500. 
 WebOr hämtar från källorna SCB, Socialstyrelsen m.fl. statis- tiska data som lagras i en relationsdatabas av datalagertyp. En s.k. frågemotor som arbetar mot datalagret åstadkommer de beräk- ningar som behövs för att visa de nyckeltal som användaren åbero- par i webbgränssnittet WebOr. 
  
 WebOr-tekniken 
  kan användas för att upprätta flera parallella och helt åtskilda användningar av grunddatat. Man kan säga att flera databaser finns samtidigt. Var och en av databaserna kan ha olika ägare och användning beroende på vad som är syftet med dem. T.ex. skulle WebOr kunna användas som vanligt, samtidigt som en kommun upprättar en egen databas i systemet. De olika databaserna använder både gemensamma och olika delar av grund- datat. 
 35 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående utredningar 
  
 SOU 2001:75 
  
 3.3 
  
 Pågående utredningar och utvecklingsprojekt 
  
 Flera utredningar och projekt om nyckeltal, databaser och uppfölj- ning pågår hos olika huvudmän. Nedan beskrivs några av de utred- ningar och projekt som har beröring med denna utredning. 
  
 3.3.1 
  
 Socialstyrelsen 
  
 Samspråksprojektet  
 syftat till att få fram en nationell praxis när det gäller att beskriva de äldre brukarnas behov/funktionsförmåga, insatser och åtgärder samt kvalitetsutfall. Uppgifterna skall på sikt kunna knytas till personal- och ekonomisk statistik. Arbetet skall bygga på tillgänglig kunskap, instrument skall utvecklas, praktiska försök skall genomföras och utvärderas. Inriktningen är att utveckla sätt att beskriva hela vårdprocesser som omfattar såväl hälso- och sjukvård som socialtjänst oberoende av vård- och omsorgsgivare. Arbetet pågår till utgången av år 2005. 
 Socialstyrelsen utarbetar under år 2001 en  
 handbok  
 för genom- förande av brukarundersökningar inom vård och omsorg till äldre. I handboken lyfts väl utprovade frågor fram som belyser olika områden som ofta finns med i brukarenkäter och som är knuta till nationella mål. Avsikten är att främja utvecklingen mot ökad möj- lighet till jämförelser. 
 Socialstyrelsen har också utarbetat och till regeringen överlämnat ett förslag till  
 övergripande kvalitetsindikatorer inom hälso- och sjukvården 
 . Där föreslås ett  
 60-tal 
  övergripande kvalitetsindikatorer för olika diagnosgrupper och i vissa fall verksamhetsområden. Dessa rör främst akutsjukvård och medicinska aspekter. 
 Individbaserad statistik över vård och omsorg om äldre och funk- tionshindrade 
 . Flera av de nyckeltal som föreslås ingå i kommun- databasen kräver att det finns uppgifter på individnivå. Inom flera områden saknas idag sådana uppgifter. 
  
 Statistisk information om kommunernas och landstingens vård och omsorg/stöd och service till äldre och personer med funk- tionshinder behövs på många olika nivåer i samhället. De nyckeltal som föreslagits inom detta område är centrala för ledningen av verksamheterna på kommunal/regional nivå och för statens över- gripande styrning av vård och omsorg/stöd och service. 
 Nuvarande statistik som används för att följa och styra utveck- lingen av vård och omsorg/stöd och service har dock, på grund av 
 36 
  
 SOU 2001:75 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående utredningar 
  
 den metod som används för uppgiftsinsamlingen, stora brister. Detta kan leda till att flera av de föreslagna nyckeltalen blir svåra att ta fram med tillräckligt god kvalitet. I dagens s.k. mängdstatistik lämnas uppgifterna per kommun i fördefinierade tabeller. Den använda insamlingsmetoden medför t.ex. att det inte går att redo- visa det totala antalet individer i befolkningen som får insatser. 
 Mot denna bakgrund fick Socialstyrelsen i regleringsbrevet för år 1999 i uppdrag att i samråd med Svenska Kommunförbundet, Landstingsförbundet och Socialvetenskapliga forskningsrådet utforma ett förslag till ett system för rikstäckande individbaserad statistik över vård och omsorg om äldre och funktionshindrade. Förslaget presenterades i form av en handlingsplan för ett framtida system för individbaserad statistik. 
 Förslaget väckte dock debatt om hur de registrerades integritet skulle skyddas. Socialstyrelsen har därefter gjort revideringar i för- slaget och överlämnat det till regeringen där det för närvarande befinner sig för behandling. 
  
 3.3.2 
  
 Skolverket – SIRIS 
  
 Skolverket har tillgång till stora mängder information om verksam- heten i skola och barnomsorg, en information som idag är svår att överblicka. Skolverket har därför hösten 2001 presenterat ett Internetbaserat system för att tillhandahålla information om kvalitet och resultat, benämnt SIRIS. Informationen visas på såväl verksamhetsnivå, huvudmannanivå som på nationell nivå och har utvecklade funktioner för jämförelser. 
 SIRIS är ett sätt att göra den information som finns, mer till- gänglig. Här kommer att finnas information som staten har bestämt att skolor och huvudmän skall lämna om sin verksamhet. Där det är möjligt presenteras uppgifterna på skolnivå, så att det går att följa en enskild skolas resultat över tiden. 
 En del av SIRIS består av statistik, t ex slutbetyg från grund- skolan och gymnasieskolan, resultat från de nationella proven samt uppgifter om kostnader och om antal elever och lärare. Där redovi- sas också rapporterna från de nationella kvalitetsgranskningarna liksom kommunernas egna kvalitetsredovisningar. Där finns också det nya nationella kvalitetsindikatorsystemet, BRUK tillgängligt. BRUK är ett system som skolor och förskolor kan använda för att göra sina egna bedömningar enligt en mängd olika kvalitetsindika- 
 37 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående utredningar 
  
 SOU 2001:75 
  
 torer. SIRIS kommer också att tillhandahålla hjälp i form av tolk- ningsstöd – vad man skall tänka på vid användning av uppgifterna. 
  
 3.3.3 
  
 SCB – Regional portal 
  
 Enligt sin treårsplan  
 2001-03 
  avser SCB avser att skapa en Regional portal på sin webbplats. Portalen skall ge allmänheten tillgång till den regionala statistiken på ett enkelt och pedagogiskt sätt. Målsättningen är att man inte skall behöva vara statistikkunnig för att kunna hitta det man söker. SCB:s förhoppning är att en regional portal bidrar till att man söker information även i Sveriges Statistiska Databaser (SSD), genom länkar från den regionala por- talen både till de regionala tabellerna i databaserna och till den planerade kommundatabasen. 
 Via portalen lämnas uppgifter sorterade efter olika ämnesom- råden t.ex. befolkning, inkomster, utbildning, arbetsmarknad, bostäder, kommunens ekonomi, kommunikationer, hälsa, social- tjänst, miljö och energi etc. Tidsserier skall redovisas för att möj- liggöra jämförelser över tiden. Jämförelser med andra kommuner skall vara möjliga, liksom att visa siffrorna i diagramform. 
  
 3.3.4 
  
 Statskontoret 
  
 Regeringen har gett Statskontoret i uppdrag att föreslå ett system för uppföljning av väsentliga nyckeltal för kommuner och landsting avseende  
 organisations-, 
  styr- och verksamhetsformer, demokrati och rättsäkerhet. Vidare skall Statskontoret redovisa hur en databas avseende dessa nyckeltal kan byggas upp, hur datainsamling kan ske, vem som skall ha ansvaret för den, vilken samordning med andra databaser som skall ske samt kostnader för drift och förslag till finansiering. Statskontoret skall också föreslå hur arbetet med kontinuerlig uppdatering av databasen skall organiseras. Uppdraget skall redovisas i en första etapp den 1 december år 2001 och i en andra etapp den 1 maj år 2002. 
 38 
  
 SOU 2001:75 
  
 Nuvarande insamling, publikationer och pågående utredningar 
  
 3.3.5 
  
 Landstingsförbundet 
  
 KPP – Kostnad Per Patient  
 I syfte att förbättra uppföljningen av sjukvården har Landstingsförbundet utarbetat en modell där upp- gifter om åtgärder, diagnostik och behandling knyts till kostnader. De modeller och system som behövs för detta benämns med ett sammanfattande begrepp KPP – Kostnad Per Patient. 
  
 Verksamhetsindelning  
 Landstingsförbundet har utarbetat en ny verksamhetsindelning i tre nivåer för landstingssektorn. En av huvudprinciperna i den nya verksamhetsindelningen är att all verk- samhet som huvudmannen finansierar, oavsett organisations- och driftform, skall redovisas på ett enhetligt sätt. Samma principer gäller också vid kostnadsredovisningen per enskild patient i KPP – systemet. Den nya verksamhetsindelningen kommer i första hand att användas i den ekonomiska bokslutsredovisningen med början avseende verksamhetsåret 2001. Så småningom kommer också en anpassning av personalstatistiken att göras till den nya indelningen. 
 39 
 4 Förslag 
  
 4.1 
  
 Motiv och effekter 
  
 Landets kommuner och landsting har genom offentlighetsprinci- pen stora möjligheter till insyn i varandras verksamhet. Genom systematiska jämförelser – s.k. benchmarking – kan åtgärder stimuleras för att öka effektiviteten. Jag kan dock konstatera att kommunal benchmarking inte används i den utsträckning som är möjligt och önskvärt. En rad samarbeten kring jämförelser av kommuner finns i landet, men någon samlad benchmarking där helheten belyses finns inte. I förekommande jämförelser fokuseras ofta på  
 kostnader 
 , dvs. medlet istället för målet med verksamheten. En heltäckande benchmarking måste också täcka in  
 omfattningen  
 av verksamheten (volym) och vilken  
 kvalitet  
 (resultat) som känne- tecknar den utförda tjänsten. Kort sagt måste jämförelserna ge indikationer om  
 vad man får för pengarna 
 , och inte bara vad verk- samheten kostar. Att utforma nyckeltal för kvalitet är dock inte enkelt. I mitt förslag till en kommunal databas belyser cirka en tredjedel av nyckeltalen kvalitetsaspekten. Många av dessa behöver utvecklas och kommer säkert att modifieras. Enligt min mening är dock den positiva utvecklingen beroende av att man verkligen kommer igång med användningen av en kommunal databas. 
 Det kommer sannolikt att resas många invändningar mot nyck- eltalen. Ofta bygger invändningarna på uppfattningen att det enskilda nyckeltalet inte tillräckligt väl beskriver olika situationer. Jag vill då betona att ett nyckeltal aldrig beskriver något slags facit eller sanning utan att nyckeltal och benchmarking syftar till att ge ett bättre beslutsunderlag. Ett nyckeltal leder snarare ofta till ytter- ligare frågor, som ett led i processen mot bättre underbyggda beslut. 
 Ett stort värde med kommundatabasen är att de nya nyckeltalen för kommuner och så småningom för landsting ger en sådan hel- hetsbild av verksamheten att de kan ligga till grund för kommunens 
 41 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 egen uppföljning och styrning. Statistiken görs därmed till ett vik- tigt instrument för att effektivisera den kommunala verksamheten. 
 Själva nyckeltalsmetoden, med urval och fokusering, ger incita- ment (Whats measured, will be done) som stimulerar till fort- satta förbättringar som syftar till bättre effektivitet, produktivitet och resursutnyttjande i verksamheten. 
 Det största värdet för staten är att den föreslagna statistiken är inriktad på att möjliggöra en utveckling av statens uppföljning av kommunsektorn som, bättre än den nuvarande uppföljningen, harmonierar med statens beslut om mål- och resultatstyrning som styrprincip. 
 Jag bedömer att de samlade förslagen ger följande effekter: 
 Ökad och bättre information för kommunledningar m fl. 
 Med hjälp av uppgifterna i kommundatabasen får kommunernas ledning ett instrument med stabil och konsistent information om utvecklingen i både den egna och i andra kommuner. De noga utvalda uppgifterna tillsammans med att uppgifterna är lättillgäng- liga, bedömer jag medföra att databasen kommer till stor använd- ning och ger framförallt kommuner och landsting en stor nytta. 
 Bättre möjlighet till styrning och uppföljning 
 Den systematiska och fokuserade presentationen av uppgifterna i kommundatabasen bidrar väsentligt till att nyttan av uppgifterna ökar. Uppgifter från kommundatabasen kan i stor utsträckning användas såväl i kommunernas budget- och planeringsarbete som i arbetet med årsredovisningen. Uppgifterna i kommundatabasen bedöms dessutom kunna utgöra en grund för kommunernas upp- följnings- och utvärderingsarbete. Underlaget i form av kommun- databasens nyckeltal skall också användas till tvärsektoriella studier och till ett systematiskt benchmarkingarbete. 
 42 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 Bättre helhetsbild eftersom nyckeltalen speglar såväl volym, ekonomi som kvalitet 
 De nyckeltal som för närvarande presenteras i olika sammanhang är oftast enbart volym- och ekonomiuppgifter. Avsikten med kom- mundatabasen är att ge en helhetsbild av verksamheten. Detta upp- nås genom att nyckeltalen belyser verksamheten inte bara avseende volym och ekonomi utan även kvalitet. 
 Ett viktigt demokratiskt verktyg 
 Eftersom kommundatabasen görs allmänt tillgänglig på Internet kommer databasen med sina utvalda nyckeltal att ge en kommun- vis, övergripande och allsidig bild av kommunsektorns verksamhet och utveckling. Jag anser att kommundatabasen kommer att stimulera diskussionerna om kommunernas och så småningom även landstingens verksamhet och därigenom förstärka den demo- kratiska processen. 
 Möjligheter i stället för hinder 
 Efter många år av utredande och diskussioner om en kommundata- bas skall nu denna bli verklighet. Det är min övertygelse att när databasen börjar användas, så leder detta till att olika användare hittar nya och kreativa arbetssätt för utveckling av verksamheten, samtidigt som många invändningar som idag görs inte kommer att upplevas som relevanta. 
 God förankring hos många 
 För att kommundatabasen skall vara det verktyg som används av många, i olika sammanhang, krävs att den är väl förankrad både hos de som direkt förser den med underlagsmaterial, dvs. hos kommu- nerna, de statistikansvariga myndigheterna och de båda kommun- förbunden. Detta uppnås bland annat genom att sektorsmyndig- heterna och kommunförbunden knyts till rådets styrelse. I styrel- sen föreslås att regeringskansliet, sektorsmyndigheterna, kommun- och landstingsföreträdare samt forskare och andra personer med 
 43 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 särskild kompetens ingår. Det framtida utvecklings- och föränd- ringsarbete förutsätts ske i nära samverkan med dessa. 
  
 4.2 
  
 Kommundatabas, nyckeltal m.m. 
  
 Mina förslag 
  
 N  
 En stabil struktur skapas av  
 nyckeltal  
 som beskriver kommu- nens verksamheter med  
 volym-, 
  ekonomi- och kvalitetsmått. Nyckeltalen har en karaktär och utformning som gör dem särskilt lämpliga för kommunledningar m.fl. att användas för uppföljning och styrning. Det innebär bland annat att de är övergripande till sin natur och beskriver den kommunala verksamheten utifrån olika perspektiv. Jag föreslår samman- lagt 157 olika nyckeltal för verksamheterna barnomsorg – skola, vård och omsorg om äldre, omsorg om funktionshind- rade samt individ- och familjeomsorg fördelade på 65 volym- nyckeltal, 49 ekonominyckeltal och 43 kvalitetsnyckeltal. Av dessa nyckeltal kan 110 stycken direkt hämtas ur dagens in- samlade uppgifter, medan nya uppgiftsinsamlingar behövs för de resterande nyckeltalen. 
  
 N  
 Nyckeltalen samlas i en särskild  
 databas  
 som är lätt tillgänglig på Internet. Databasen skall vara avgiftsfri att besöka och använda. Den goda tillgängligheten bidrar till att databasen används och stimulerar i förlängningen till ökad kvalitet på uppgifterna i databasen. 
  
 N  
 En bestämmelse införs i lagen om den officiella statistiken (SFS 1992:889) med innebörd att kommuner och landsting skall vara skyldiga att inhämta relevanta statistiska uppgifter för den officiella statistiken även för verksamhet som bedrivs av  
 andra utförare. 
  
 N  
 Jag föreslår att, som ett stöd till kommunerna, en eller flera leverantörer upphandlas för  
 attitydundersökningar  
 enligt den modell som SCB har utarbetat till utredningen som kommu- nerna sedan kan avropa. 
 44 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 4.2.1 
  
 Kommundatabasens struktur och innehåll 
  
 Avsikten med en kommundatabas är att genom ett urval av nyck- eltal med hög relevans, ge en koncentrerad beskrivning av kom- munernas verksamhet. Databasen skall spegla i vilken utsträckning de nationella målen för olika verksamheter uppfylls. Uppgifterna i databasen skall ha hög aktualitet och kvalitet, vilket är en förutsätt- ning för att den skall vara attraktiv för användarna. Detta kräver att uppgifter som skall ingå i den kommunala databasen rapporteras in tidigare än vad som görs idag. Kommundatabasen kan också bli ett verktyg som bidrar till att höja kvaliteten på insamlad statistik, under förutsättning av att den är pedagogiskt uppbyggd, tillhanda- håller manualer och verktyg, förklarar begrepp och skapar intresse för statistiken. Användningsområdet för kommundatabasen är att i första hand förse kommunledningen med information för uppfölj- ning och styrning av verksamheten. 
 Kommundatabasen skall ses som en ny plattform för spridning och användning av de föreslagna nyckeltalen. Många nyckeltal som föreslås i kommundatabasen finns redan och presenteras i olika rapporter och sammanhang. Nya uppgifter behöver i vissa fall samlas in från alla kommuner för att bilda de nya nyckeltalen. För en del av dessa nya nyckeltal måste ett visst utvecklingsarbete ske innan de kan ingå i kommundatabasen. Jag anser att det är av vikt att redan nu skriva in dessa nya nyckeltal i kommundatabasen för att sätta igång ett utvecklingsarbete. Ny uppgiftsinsamling från kommunerna skall först prövas och utvärderas innan den kan ingå i statistikansvariga myndigheternas årliga uppgiftsinsamlingar. 
 Jag lämnar alltså i detta betänkande förslag på tillsammans 157 nyckeltal att ingå i den kommunala databasen. Av dessa är 65 volymnyckeltal, 49 ekonominyckeltal och 43 kvalitetsnyckeltal. 
 Särskilt stor vikt har lagts vid att försöka utveckla nyckeltal som beskriver kvalitet, måluppfyllelse och resultat. I många fall saknas data som beskriver dessa dimensioner så det har varit svårt att hitta bra kvalitetsnyckeltal. I samarbete med de statistikansvariga myn- digheterna bör därför både utvecklings- och forskningsinsatser fortsättningsvis bedrivas för att få kvalitetsnyckeltal som är valida inom respektive verksamhetsområde. Ett särskilt initiativ i riktning mot nya kvalitetsnyckeltal som jag tagit är att ta fram en standardiserad form för attitydundersökningar som kommunerna skulle kunna använda som en del i sina kund- och brukarundersök- ningar, se 4.2.3.5. 
 45 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 4.2.2 
  
 Verksamhetsindelning 
  
 Den kommunala verksamhetens stora bredd medför många nyck- eltal, vilka behöver struktureras. Indelningen av verksamheterna har vägletts dels av befintlig lagstiftning, dels av RS:s nuvarande indelning. I verksamhetsindelningen finns ett avsnitt som beskriver en helhet för vart och ett av utredningens fyra områden. Avsikten med denna är att på en mycket övergripande nivå få en bild av hur den totala verksamheten utvecklas. I ett styrningsperspektiv är det dock intressant med mer detaljerad information inom flertalet verksamhetsområden. Arbetsgrupperna har därför undersökt och i sina kommuner förankrat en ändamålsenlig indelning för varje verksamhetsområde som ingår i utredningens uppdrag. Berörda statistikansvariga myndigheter har också haft tillfälle att lämna synpunkter och påverka verksamhetsindelningen. 
 De fyra områdena, skola – barnomsorg, vård och omsorg om äldre, omsorg om funktionshindrade samt individ- och familjeom- sorg, har delats in i 21 verksamhetsområden med 12 delområden. Indelningen framgår av tabell 4.1 i avsnitt 4.2.3.4. 
  
 4.2.3 
  
 Nyckeltal 
  
 Nyckeltal uttrycker centrala fakta och skeenden i en verksamhet, vanligen genom att de mest betydelsefulla värdena från en stor informationsmängd valts ut. Nyckeltal kan också uttryckas i form av relationstal. Men nyckeltalen ger inga enkla svar utan skall mera ses som en början, en signal, till vidare analys av en positiv eller negativ utveckling. 
  
 4.2.3.1 
  
 Olika typer av nyckeltal 
  
 I utredningens förslag till nyckeltal görs en indelning i volymmått, ekonomimått och kvalitetsmått. 
  
 Volymmått  
 Under rubriken volymmått redovisas omfattningen av olika verksamheter, oftast uttryckt i antal utförda prestationer, antingen per invånare eller per aktuell målgrupp. Detta beskriver kommunernas verksamhet och anger i vissa fall servicenivåer och täckningsgrader. 
 46 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 Ekonomimått  
 Benämningen ekonomimått har sitt ursprung i kost-  
 nads-/produktivitetsmått 
  och beskriver resursförbrukningen, som kostnad per producerad enhet alternativt som procentandel av totalkostnaden. I förekommande fall redovisas här också standard- kostnader och kostnad för viss verksamhet per invånare eller per person i en målgrupp. 
  
 Kvalitetsmått  
 Under samlingsrubriken kvalitetsmått återfinns kvantitativa nyckeltal och mått som främst utgör indikatorer på måluppfyllelse, resultat och kvalitet. Kvalitetsmåtten kan delas in i olika undergrupper som speglar måluppfyllelse, strukturell kvalitet, processkvalitet och resultatkvalitet. 
 Ett av de särskilt uttalade uppdragen för utredningen har varit att försöka finna nya och utvecklande mått som beskriver kvalite- ter/måluppfyllelse/resultat för olika kommunala verksamheter. Det presenterade förslaget till kommunal databas innehåller flera för- slag till helt nya kvalitetsnyckeltal. Några exempel på sådana nyck- eltal som tidigare inte prövats i rikstäckande insamlingar är: 
  
 Förskoleverksamhet m.fl. 
  
 N  
 Attitydundersökning enligt standardmodell 
  
 Gymnasieskola 
  
 N  
 Andel elever från program med yrkesämnen i 
  
 arbete tre år efter avslutad gymnasieutbildning 
  
 Vård och omsorg om äldre 
  
 N  
 Andel vårdtagare med aktuell individuell plan 
  
 Omsorg om 
  
 N  
 Andel personer med beslut om daglig verk- 
  
 funktionshindrade 
  
 samhet enl. LSS placerade på reguljär arbetsplats 
  
 Individ- o familjeomsorg 
  
 N  
 Andel som får ny insats inom en treårsperiod 
  
 4.2.3.2 
  
 Kriterier för nyckeltalen i kommundatabasen 
  
 Det är viktigt att vid val av nyckeltal utgå från behovet av informa- tion och inte från vilken statistik/data som för tillfället finns till- gänglig. Antalet nyckeltal får vidare inte vara för stort. 
 I utredningen har arbetsgrupperna formulerat ett antal krav på nyckeltalen i kommundatabasen, för att de skall kunna användas i praktiken och bli så bra som möjligt. Kraven på nyckeltalen, utan inbördes rangordning, är: 
 47 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bra nyckeltal skall 
  
 N  
 knyta an till de nationella målen 
 . 
  
 N  
 vara användbara i styrnings- och planeringsprocessen 
 . Nyckeltal som används skall vara så väl valda att de också är verkligt användbara i de kommunala  
  
 styrnings-, 
  
  planerings- och upp- följningsprocesserna. Urvalet av nyckeltal bör därför göras till- sammans med, och i nära samarbete med, kommunala företrä- dare. 
  
 N  
 bygga på underlag som är tillgängligt och möjligt att få fram med rimlig ansträngning 
 . Det är viktigt med enkelhet för att ta fram underlagsmaterial till de olika nyckeltalen. Gärna mer eller mindre automatiskt ur ekonomi- och verksamhetssystemen så att inte särskilda bearbetningar eller manuella beräkningar behöver göras. Detta aktualiserar nödvändigheten av både god framförhållning när det gäller implementeringen av kommande, nya nyckeltal och gott samarbete med systemleverantörer i detta avseende. 
  
 N  
  
 vara relevanta/väsentliga/valida 
 . De framlyfta nyckeltalen måste upplevas som relevanta och väsentliga både av de som försörjer systemet med uppgifter och av de som är tänkta att använda systemet. I annat fall kommer intresset för nyckeltalen att snabbt försvinna. Det är också självklart att nyckeltalen verkligen mäter vad de är avsedda att mäta. Det är en grannlaga uppgift för framtida databasägare att följa, bevaka och utveckla relevans, väsentlighet och validitet hos nyckeltalen. 
  
 N  
 vara väldefinierade och tydliga i vad de mäter 
 . Nyckeltalen skall vara uttryckta i kvantitativ form och tydliga i formulering så att det klart framgår vad det är som mäts. 
  
 N  
  
 skall vara hållbara över tid 
 . Nyckeltal som mäter och redovisar tillfälligheter har betydligt lägre intresse än de som mäter och följer skeenden över tiden. Nyckeltal behöver vara utvalda och formulerade så att de är giltiga över flera år. 
  
 N  
 skall vara generella och enkla att förstå 
 . Det bidrar till förståelsen och intresset för nyckeltalen om det inom olika verksamhets- områden finns enkla nyckeltal, lätt härledningsbara, med lik- artad konstruktion. 
  
 N  
 visa olika aspekter av en verksamhet 
 . Det är viktigt att det sker en mångsidig belysning av verksamheter så att man kan visa såväl deras volym och ekonomi som kvalitet. 
  
 48 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 N  
 organisationsoberoende och inte manipulerbara 
 . Uppgiftsförsörj- ningen måste vara oberoende av olika kommuners och lands- tings organisationsstruktur. Vidare får inte bokföringsmässiga eller organisatoriska manipulationer eller förändringar förändra utfallet i nyckeltalen och därmed försvåra eller omöjliggöra jämförelser. 
  
 4.2.3.3 
  
 Särskilda frågor rörande nyckeltal 
  
 I arbetet med den kommunala databasen har, utöver vad som redo- visats i föregående avsnitt, följande erfarenheter, överväganden och avgränsningar av arbetet gjorts. 
 Huvudmannaskap 
 Kommuner och landsting organiserar sina verksamheter på olika sätt. Verksamheter med kommunalt huvudmannaskap och finansie- ring kan bedrivas både i kommunal regi eller i enskild regi. Upp- giftsinsamling som utgör underlag till olika nyckeltal kan oftast göras enkelt när verksamheten bedrivs i egen regi. Den del av verk- samheten som bedrivs i annan regi är oftast svårare att få in detalje- rade uppgifter om, såvida man inte i avtalet mellan kommunen och utföraren skriver in att dessa uppgifter skall lämnas. I vissa avseen- den kan detaljerade uppgifter som ligger till grund för bildandet av nyckeltalen möjligen tangera affärshemligheten hos utföraren. När uppgifter inte kan hämtas in och redovisas för all verksamhet, obe- roende av utförare, riskerar nyckeltalen och jämförelserna att endast bli en jämförelse mellan kommunala utförare. Eftersom man i vissa kommuner lagt hela utförardelen i annan regi riskerar jäm- förelser att bli meningslösa. 
 För att möjliggöra jämförelser oavsett huvudmannaskap föreslår jag därför att entreprenörer, andra organisationer som bedriver verksamhet på uppdrag av kommunen t.ex. genom s.k. pengsystem skall, i likhet med friskolor, få skyldighet att lämna sådana statis- tiska uppgifter som ingår i den kommunala databasen. Jag föreslår därför att en bestämmelse införs i lagen om den officiella statisti- ken (SFS 1992:889) med innebörd att kommuner och landsting skall vara skyldiga att inhämta relevanta statistiska uppgifter för 
 49 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 den officiella statistiken även för verksamhet som bedrivs av andra utförare. 
 Heltidsbarn 
 Skolverket använder i sin barnomsorgsstatistik begreppet heltids- barn som redovisande komplement till inskrivet barn. Uppgif- ten, som beräknas kommunvis, lämpar sig enligt Skolverket väl för jämförelser mellan kommuner, då det i viss mån tar hänsyn till skillnader mellan kommuner som beror på skillnader i barnens vistelsetider i verksamheten. Begreppet definieras i nyckeltalsbilaga 4 och används i förslag till nyckeltal för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg i kommundatabasen. 
 Familjedaghem 
 I mitt förslag till verksamhetsindelning i kommundatabasen har jag beträffande barnomsorg och skola använt mig av en målgrupps- indelning som är åldersbaserad, förskoleverksamhet för åldrarna 1- 5 år, skolverksamhet och skolbarnsomsorg för åldrarna  
 6–15 
  år, gymnasieskola för åldrarna  
 16–19 
  år och vuxenutbildning. Detta medför att jag också i barnomsorgsdelen vill använda mig av denna åldersuppdelning. Den nuvarande ekonomiska insamlingen gör emellertid ingen åldersmässig uppdelning av barn i familjedaghems- vistelse avseende vistelsetider och heltidsbarnsberäkning. Upp- gifterna kan initialt och övergångsvis schablonmässigt beräknas med ganska stor träffsäkerhet men bör i det fortsatta arbetet med databasen, tillsammans med Skolverket, bli föremål för förbättring. 
 Hemkommun – skolkommun 
 Med hemkommunens kostnader, avses kostnader för de i kommu- nen folkbokförda eleverna. Denna beräknas vanligtvis som kom- munens kostnad för drift av sin skola plus hemkommunens kost- nader för elever i fristående skolor och i skola i annan kommun samt i specialskolor minus intäkter för elever som är folkbokförda i annan kommun. På motsvarande sätt menas med skolkommunens kostnader de kostnader som är förknippade med driften av själva 
 50 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 skolenheten, utan hänsyn tagen till vilken kommun eleverna kom- mer ifrån. 
 Strukturkostnader – standardkostnader 
 Landets kommuner bedriver skolverksamhet m.m. med skilda för- utsättningar, bland annat är de geografiska förutsättningarna mycket olika. Vissa kommuner har till exempel höga kostnader för skolskjutsar och inackorderingar medan andra valt att bedriva verk- samhet i små enheter. De olika strukturella förutsättningarna är en av förklaringarna till olika kostnader per elev, per invånare etc. För att underlätta möjligheterna att skilja strukturella skillnader från andra orsaker redovisas i förekommande fall kommunens kostnad för en verksamhet satt i relation till den beräknade standardkostna- den som används i utjämningssystemet. Vidare kommer det i den föreslagna databasen att finnas länkar till andra databaser som redovisar exempelvis befolkning, geografi, täthetsgrad mm. 
  
 4.2.3.4 
  
 Nyckeltalen i kommundatabasen 
  
 Förslag till nyckeltal med definitioner i kommundatabasen finns i bilaga 4. En kort sammanfattning av alla nyckeltal redovisas i bilaga 3. Jag bedömer att det vid årsskiftet finns cirka 110 nyckeltal inlagda i kommundatabasen. 
 De föreslagna nyckeltalen har noga definierats. De flesta nyck- eltalen i kommundatabasen kan följas upp och mätas varje år. Ambitionen har varit att inte enbart ta fram nyckeltal som är lätta att mäta och där det redan finns tillgänglig statistik utan jag har även försökt fånga mera svårmätta variabler. 
 Nedan följer en sammanställning som belyser antalet nyckeltal som föreslås ingå i kommundatabasen. 
 51 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 Tabell 4.1  
 Antal nyckeltal per verksamhetsområde 
  
 Verksamhetsområde 
  
 Nyckeltal 
  
 Totalt antal mått 
  
 Volym 
  
 Ekonomi 
  
 Kvalitet 
  
 Skola – barnomsorg 
  
 24 
  
 16 
  
 21 
  
 61 
  
 Helhet 
  
 2 
  
 3 
  
 - 
  
 5 
  
 Förskoleverksamhet för åldrarna  
 1–5 
  år 
  
 3 
  
 2 
  
 3 
  
 8 
  
 Skolverksamhet och skolbarnsomsorg för åldrarna  
 6–15 
  år 
  
 5 
  
 6 
  
 10 
  
 21 
  
 N 
  
 Förskoleklass och grundskola åk  
 1-9 
  
 N 
  
 Skolbarnsomsorg 
  
 N 
  
 Särskola 
  
 Gymnasieskola för åldrarna  
 16–19 
  år 
  
 8 
  
 2 
  
 6 
  
 16 
  
 Vuxenutbildning 
  
 6 
  
 3 
  
 2 
  
 11 
  
 Vård och omsorg om äldre 
  
 11 
  
 9 
  
 6 
  
 26 
  
 Helhet 
  
 3 
  
 3 
  
 2 
  
 8 
  
 Ordinärt boende 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 9 
  
 Särskilt boende 
  
 4 
  
 2 
  
 2 
  
 8 
  
 Öppna/förebyggande insatser 
  
 - 
  
 1 
  
 - 
  
 1 
  
 Omsorg om funktionshindrade 
  
 9 
  
 9 
  
 5 
  
 23 
  
 Insatser enligt SoL 
  
 1 
  
 2 
  
 2 
  
 5 
  
 Ordinärt boende enligt SoL 
  
 2 
  
 1 
  
 - 
  
 3 
  
 Särskilt boende enligt SoL 
  
 1 
  
 1 
  
 - 
  
 2 
  
 Insatser enligt LSS 
  
 1 
  
 2 
  
 2 
  
 5 
  
 Bostad med särskild service enligt LSS 
  
 1 
  
 1 
  
 - 
  
 2 
  
 Daglig verksamhet enligt LSS 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 Personlig assistans enligt LSS och LASS 
  
 2 
  
 1 
  
 - 
  
 3 
  
 Individ- och familjeomsorg 
  
 20 
  
 15 
  
 11 
  
 48 
  
 Helhet 
  
 2 
  
 3 
  
 - 
  
 5 
  
 Ekonomiskt bistånd 
  
 5 
  
 3 
  
 3 
  
 11 
  
 N 
  
 Övriga hushåll 
  
 N 
  
 Flyktinghushåll 
  
 Stöd och behandling till barn och unga 
  
 7 
  
 4 
  
 5 
  
 16 
  
 N 
  
 Uppsökande, förebyggande och öppna insatser 
  
 N 
  
 Institutionsvård 
  
 N 
  
 Familjehemsvård 
  
 Stöd och behandling för vuxna med missbruksproblem 
  
 5 
  
 4 
  
 3 
  
 12 
  
 N 
  
 Uppsökande, förebyggande och öppna insatser 
  
 N 
  
 Institutionsvård 
  
 N 
  
 Familjehemsvård 
  
 Stöd och behandling för personer med övriga problem 
  
 1 
  
 1 
  
 - 
  
 2 
  
 Totalt antal mått 
  
 65 
  
 49 
  
 43 
  
 157 
  
 52 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 4.2.3.5 
  
 Kvalitetsmätningar med hjälp av standardiserade attitydundersökningar 
  
 De kvalitetsmått som jag föreslår skall tas fram på flera olika sätt. Några av dem kan produceras på basis av befintlig statistik medan andra fordrar nyinsamling av uppgifter. Utöver de rena statistikin- samlingarna bör också brukarnas och kommuninvånarnas värde- ringar och bedömningar av den kommunala servicen mätas i sär- skilda attitydundersökningar, något som många kommuner använ- der redan idag. 
 Den kommunala databasens särskilda kännetecken är att dess nyckeltal skall vara jämförbara mellan kommuner och över tid. Jag föreslår därför att standardiserade attitydundersökningar utvecklas som kan användas för att tillföra databasen kvalitetsmått i termer av brukar- och invånarbedömningar inom varje kommunalt verk- samhetsområde. I mitt förslag till databas ingår elva nyckeltal som återger resultat från sådana standardiserade attitydundersökningar. Ett första steg i denna riktning har nu tagits av utredningen som gett Statistiska centralbyrån i uppdrag att designa sådana under- sökningar inom tre verksamhetsområden: förskola/familjedaghem, grundskola samt vård och omsorg om äldre. Uppdraget innefattade uppläggning av kompletta undersökningar för beräkning av kvalitetsindex på dessa områden, dvs. urvalsmetodik, insamlingssätt och frågornas formulering. De förslag med frågor som SCB, har lämnat skall ses som ett inledande försök till standardiserade attitydundersökningar och som behöver vidare utvecklas med beaktande av det utvecklingsarbete som pågår inom olika politik- områden och i samråd med berörda sektorsmyndigheter och kommunföreträdare. 
 Jag föreslår att initiativet till att genomföra dessa attitydunder- sökningar läggs på kommunerna själva. Om en kommun eller en grupp kommuner vill jämföra sig med varandra avseende brukarnas bedömningar på något område, så kan upphandling av undersök- ningarna göras i enlighet med den aktuella standardiserade under- sökningsmodellen för detta område. Resultatet av undersökning- arna läggs sedan in i databasen och presenteras där. 
 Jag föreslår också att staten, som ett stöd till kommunerna, upp- handlar en eller flera leverantörer för attitydundersökningar enligt den modell som SCB har utarbetat till utredningen som kommu- nerna sedan kan avropa. 
 53 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 Statistiska centralbyrån har redovisat sitt uppdrag till utred- ningen (bilaga 9). Uppdragsredovisningen är så konstruerad att den kan ingå i ett kommunalt upphandlingsunderlag och därigenom styra leverantören så att den undersökning som genomförs möter kriterierna för jämförbarhet av resultat från flera undersökningar av samma slag. 
  
 4.3 
  
 Insamling av uppgifter 
  
 Mina förslag 
  
 N  
 Till kommundatabasen görs  
 ingen egen insamling  
 av uppgifter från kommunerna utan uppgifter hämtas från existerande natio- nella insamlingar. Respektive statistikansvarig myndighet ansvarar även fortsättningsvis för uppgiftsinsamlingen. Något förslag till ändringar i statistikansvaret läggs inte. Vissa justeringar behöver dock göras med avseende på när i tiden uppgifterna skall samlas in för att öka användandet av den nationella statistiken. Uppgifter som inte samlas in i dag (47 nyckeltal) skall testas i särskild ord- ning innan uppgifterna inordnas i de statistikansvariga myndig- heternas uppgiftsinsamlingar. 
  
 N  
 Staten stödjer kommunerna att tidsmässigt  
 prioritera uppgifts- lämning  
 bl.a. så att kommunerna i ökad utsträckning kan integ- rera uppgiftslämnandet med sin egen periodiska uppföljning tex. i form av bokslutsarbetet och delårsrapporter samt att insamling alltmer sker med automatik och elektroniskt. Målet är att kom- mundatabasen finns tillgänglig senast den 1 maj året efter verk- samhetsåret. För att förverkliga detta föreslår jag att staten, genom det råd som föreslås för kommundatabasen, påskyndar den tekniska utvecklingen genom aktivt samarbete om rationella insamlingsmetoder med de dataleverantörer som kommunerna använder. 
  
 4.3.1 
  
 Snabbare inrapportering och redovisning 
  
 Nuvarande uppgiftsinsamlingar som ligger till grund för den före- slagna kommundatabasen har översiktligt beskrivits i avsnitt 3.1. Det finns en stor samsyn hos kommuner m.fl. att det samman- ställda materialet skulle vinna i värde om det kunde presenteras och finnas tillgängligt tidigare. Det bör enligt de flestas önskemål vara 
 54 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 tillgängligt under våren  
 (april–maj) 
  så att det kan bli en viktig del i  
 boksluts-, 
  budget- och uppföljningsarbetet. Givetvis måste tidiga- reläggningen ske med bibehållen, helst ökad, kvalitet i insamlade uppgifter och därmed även i kommundatabasens nyckeltal. Inaktu- ella uppgifter begränsar värdet av statistisk information och gör att den blir mindre användbar. 
 Arbetet med att påskynda uppgiftsinlämningen till räkenskaps- sammandraget behöver fortsätta och intensifieras. Även annan uppgiftsinsamling som genererar uppgifter till kommundatabasen behöver bli föremål för översyn och förbättringar. 
 Ett av de bästa sätten att förbättra aktualiteten i de ekonomiskt relaterade uppgifterna är att inrapportering till RS sker samtidigt som bokslutsarbetet pågår. Uppgifter från bokslutsarbetet som skall ingå i räkenskapssammandraget, bör kunna lämnas successivt till SCB och senast under första kvartalet respektive år. I bilaga 6 presenteras tankegångar kring en sådan tänkbar framtida utveckling. Det i denna utredning föreslagna rådet bör få i uppgift att arbeta vidare med dessa frågeställningar där tankegångarna i bilaga 6 kan vara en av utgångspunkterna. Idag begär många kommuner hos SCB att få uppskov med att lämna uppgifter till RS. Anledningen är bl.a. att kommunernas egna bokslutsarbete drar ut på tiden. Andra orsaker till uppskovsansökningar kan vara att kommunerna har svårt att finna rationella metoder som underlättar att lämna statistiska uppgifter eller att arbetet med att lämna statistik inte tillräckligt har prioriterats. Kommunerna bör, enligt min mening, istället försöka samordna kommunernas egna periodiska uppföljningar till bokslutsarbetet och med inrapporter- ingen till RS för att på så sätt påskynda uppgiftslämnandet. Uppgifterna som lämnas i ett tidigt skede är normalt inte reviderade och kan därför betraktas som preliminära. Det finns inte idag något formellt krav att uppgifter till RS skall vara reviderade och fastställda av fullmäktige. Eventuella kompletteringar kan, om så erfordras, göras efter revision och den politiska behandlingen i fullmäktige. 
 Kommunernas arbete med att lämna tillförlitliga uppgifter har försvårats av att staten och kommunerna använder olika definitio- ner, olika verksamhetsindelningar och olika kostnadsfördelningar i den statistiska informationen. 
 Staten bör vidare, på olika sätt, försöka underlätta insamlings- processen från kommunerna. Det kan bland annat ske genom att i ökad utsträckning informera och samarbeta med programvaruleve- 
 55 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 rantörerna om vilka behov och krav som ställs på uppgiftsinläm- ningen till den nationella uppföljningen. Leverantörerna ges där- med möjlighet att finna flexibla datatekniska lösningar som kan underlätta kommuners och landstings arbete med uppgiftsinläm- ning. 
 Jag anser att det är av stor vikt att i kommunerna öka medveten- heten om statistikens betydelse och att visa på nyttan av statistiken. Insamlingen bör i första hand ske maskinellt så att manuell insam- ling undviks. Ett samlat statistikansvar i kommunen – en statistik- samordnare – är en annan tänkbar åtgärd som skulle kunna vidtas på det lokala planet, liksom att statliga myndigheter samordnar definitionerna i sina uppgiftsinsamlingar. Vidare bör statistik- ansvariga myndigheter i god tid före en insamling ge information om förändringar i denna. 
  
 4.3.2 
  
 Nya uppgifter i kommundatabasen 
  
 För att tillgodose samhällets krav på information om verksamheten i kommunsektorn är strävan att de nya uppgifter som föreslås till kommundatabasen skall inordnas tillsammans med befintlig insam- ling i den officiella statistiken. Insamlade uppgifter måste dock först ha en acceptabel kvalitet avseende bl.a. tydlighet i definitio- nen, relevans och tillförlitlighet (reliabilitet och validitet). För att uppgifter med god kvalitet skall kunna samlas in från alla kommu- ner krävs att uppgiftsinsamlingen först har testats i ett genomtänkt testförfarande. Ett urval av kommuner, gärna ur den grupp av 63 kommuner som har ingått i denna utredning, föreslås utgöra den grupp som skall testa de nya uppgifterna i kommundatabasen. Test och utformande av rutiner för insamling av nya uppgifter till kom- mundatabasen föreslås ske separat från statistikansvariga myndig- heters årliga uppgiftsinsamlingar. Syftet är att när uppgifterna är utprovade, så skall de ingå i befintliga statistikproducenters årliga insamlingar till den officiella statistiken. Det föreslagna rådet med ansvar för kommundatabasen bör svara för detta testförfarande. 
 56 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 4.4 
  
 Teknik 
  
 Mina förslag 
  
 N  
 Finansdepartementet ges i uppdrag att göra en  
 upphandling  
 av en systemlösning för databasen på basis av den förstudie och den prototyp som presenteras i denna utredning. Den permanenta systemlösningen skall vara i drift under år 2002. 
  
 N  
 I avvaktan på en permanent systemlösning används den  
 proto- typ  
 som tagits fram inom ramen för utredningen utifrån ett erbju- dande från Svenska Kommunförbundet att använda program- varorna för förbundets nyckeltalssajt WebOr. 
  
 N  
 Det skall vara  
 lätt att använda  
 databasen. Därför finns i den prototyp som utredningen tagit fram användarvänliga verktyg för egna val, sortering och olika presentationssätt. Detta skall själv- fallet även finnas i ett kommande permanent system. 
  
 4.4.1 
  
 Användning av databasen 
  
 Ordet databas är i första hand liktydigt med informationsmängd och det är i denna betydelse databas används i utredningen. I detta kapitel övergår jag till den mer tekniska innebörden av ordet, dvs. hur databasen kan realiseras som ett datasystem. Användaren skall kunna göra följande med hjälp av datasystemet: 
  
 N  
 Se och jämföra nyckeltal över tid samt mellan kommuner och kommungrupper, både i tabellform och i grafisk form. 
  
 N  
 Genomföra mer avancerade sökningar av nyckeltal, t.ex. utifrån profiler av olika slag. 
  
 N  
 Göra beräkningar av t.ex. vilka kostnads- eller volymföränd- ringar som behövs för att nå uppsatta mål. 
 Användaren skall kunna spara sina analyser, skriva ut dem, bifoga dem i  
 e-post, 
  exportera uppgifter till andra program samt enkelt ansluta till andra informationskällor från databasens Internetsajt. 
 57 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 4.4.2 
  
 Datainsamling till databasen 
  
 Databasen skall inte ha någon egen datainsamling direkt från kommunerna, utan skall hämta de nödvändiga uppgifterna från statistikansvariga myndigheter och andra statistikproducenter, s.k. källsystem. Det är endast valda delar som skall hämtas, inte helhe- ten av källsystemens innehåll. I enlighet med förstudien om hård- och mjukvara skall dock systemlösningen möjliggöra datafångst direkt från kommunerna, t.ex. skall en grupp kommuner kunna föra särskilda uppgifter till databasen för jämförelser inom grup- pen. 
 Systemlösningen för den kommunala databasen faller inom ett s.k. Data  
 Warehouse-koncept. 
  Centrala kännetecken för detta kon- cept är effektivisering av tillgänglighet, gemensamma och säker- ställda informationsmängder, användarvänliga gränssnitt såväl inom systemflödet som ut mot användaren. Med en figur kan en tillämp- ning av konceptet på den kommunala databasen åskådliggöras på följande sätt: 
  
 Figur 4.1 
 : Dataflöde till och från den kommunala databasen 
  
 Kommuner 
  
 Statistikansva- 
  
 Kommunal databas Tillgänglighet 
  
 Användare 
  
 riga myndigheter 
  
 SCB 
  
 Kommuner 
  
 Skolv 
  
 Kommunal 
  
 Webserver 
  
 databas 
  
 Staten 
  
 SoS 
  
 Allmänheten 
  
 Kopplingarna mellan figurens delar bör automatiseras i största möjliga utsträck- ning. Flödet från myndigheternas källsystem till databasen konstrueras så att databasen automatiskt uppdateras när en relevant uppgift finns hos statistikmyn- digheten. Det resterande flödet ut till användaren automatiseras så att användaren omedelbart efter databasens uppdatering har tillgång till det nya nyckeltalet. 
 58 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 4.4.3 
  
 Informationsmängder och uppdatering 
  
 Nyckeltalen bygger på årlig statistik. Detta innebär att data avse- ende historiska år hämtas från källorna endast en gång. Avseende det senaste året samlar myndigheterna in sina data från kommu- nerna successivt, delvis under verksamhetsåret och delvis under året efter verksamhetsåret. För att den kommunala databasen då skall vara så aktuell som möjligt kommer dess data från myndig- heterna att tillika hämtas successivt. Detta successiva och automati- serade tillflöde upprepas sålunda varje år avseende senaste verk- samhetsår. 
 Det är i ett utvecklingsperspektiv möjligt att data också skall föras till databasen direkt från kommunerna för tillkommande behov. I en sådan situation kommer uppdateringarna att ske ad hoc eller enligt särskilda tidplaner och rutiner anpassade till specifika användningsbehov. 
  
 4.4.4 
  
 Realisering inom ramen för utredningen 
  
 Så långt som möjligt skulle den tekniska databasen realiseras inom utredningens tidsram. I enlighet med direktiven avlämnade jag därför i februari 2001 en förstudie avseende hård- och mjukvara för databasen. Förstudien avsågs kunna utgöra grund för en upphand- ling av system under våren 2001. I bilaga 5 återfinns förstudien. 
 I samband med förberedelserna för upphandlingen erbjöd Svenska Kommunförbundet utredningen att använda deras befint- liga system WebOr för att utveckla en prototyp. Den närmare granskningen av WebOr visade att de programvaror som stöder sajten har god funktionalitet för de krav och förväntningar på den kommunala databasen som beskrivs i förstudien. Jag fann mot denna bakgrund erbjudandet såväl tids- som kostnadseffektivt varför framtagande av en prototyp kunde inledas med Svenska Kommunförbundets erbjudande som grund. Prototypen syftar till att visa hur den kommunala databasen kan göras tillgänglig på Internet och hur ett enkelt användargränssnitt kan se ut i prakti- Young. Prototypen ger också viktiga erfarenheter som kan tas tillvara i en senare upphandling av ett komplett och permanent system för databasen. 
 59 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 Arbetet med upphandling av system för databasen avbröts där- med och jag föreslår att upphandling av ett permanent system istället genomförs av Finansdepartementet. 
  
 4.4.5 
  
 Databasens (prototypens) nuvarande innehåll 
  
 Prototypen innehåller de nyckeltal som kan beräknas utifrån befintlig statistik. Nyckeltalen avser huvudsakligen verksamhets- året 2000 och även tidigare år för vissa nyckeltal. Prototypen inne- håller endast ett begränsat antal kvalitetsmått. Flera av de kvali- tetsmått som jag föreslår kan inte beräknas med hjälp av dagens nationella statistik, utan fordrar att nya uppgifter samlas in från kommunerna. 
 Den verksamhets- och ekonomiska statistik som databasen använder blir tillgänglig avseende samtliga kommuner vid olika tid- punkter året efter det år statistiken avser. Data till de ekonomiskt relaterade nyckeltalen, som utgör mer än hälften av databasen, finns för närvarande för alla kommuner tillgängliga i augusti, medan verksamhetsstatistiken är komplett före sommaren. Det skall särskilt poängteras att de statistikansvariga myndigheterna publicerar statistiken fortlöpande på sina sajter och på andra sätt. Ur den kommunala databasens perspektiv utgör dock tidpunkten för när grundstatistik finns för samtliga variabler och kommuner den avgörande tidpunkten eftersom jämförelser av skilda slag är en del av kommundatabasens kärna. I en figur kan de för kommundatabasen avgörande tidpunkterna anges på följande sätt: 
  
 Figur 4.2:  
 Tidpunkter då grundstatistik till nyckeltalen finns till- gänglig 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 Verksamhetsstatistik avs 2000 
 Ekonomisk statistik avs 2000 
 Verksamhetsstatistik avs 2001 
 Ekonomisk statistik avs 2001 
 60 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 För att kunna nyttjas fullt ut, på avsett sätt, bör kommundatabasen vara komplett i april året efter det år nyckeltalen avser. Jag kan konstatera att så inte kommer att vara fallet förrän avsevärda för- ändringar skett i nuvarande insamlingar från kommunerna och i efterföljande bearbetningar. I betänkandets kapitel 4.3 föreslår jag vissa åtgärder till stöd för bland annat snabbare inrapportering från kommunerna. 
  
 4.4.6 
  
 Upphandling av permanent system 
  
 Jag föreslår att Finansdepartementet snarast ges i uppdrag att göra en upphandling av en systemlösning för databasen med utgångs- punkt från den förstudie och den prototyp som presenteras i utred- ningen. Upphandlingen bör ske i nära samråd med de tilltänkta del- tagarna i det råd som föreslås för kommundatabasen. Målsätt- ningen bör vara att den kompletta och permanenta system- lösningen skall vara i drift under år 2002. Ansvaret för upphand- lingen övertas av rådet, om detta inrättas innan upphandlingen är slutförd. I annat fall överlämnar Finansdepartementet det färdiga systemet till rådet. 
  
 4.5 
  
 Benchmarking och tvärsektoriella analyser 
  
 Mina förslag 
  
 N  
 Den organisation som kommer att ansvara för den kommu- nala databasen svarar också för att  
 tvärsektoriella analyser  
 görs och publiceras samt att initiera och driva en i kunskapsbank där kon- kreta  
 benchmarkingprojekt  
 redovisas och görs tillgängliga. 
  
 4.5.1 
  
 Benchmarking 
  
 Ett sätt att få mera effektiva kommuner, landsting och enskilda verksamheter är att dessa stimuleras till att jämföra sig med var- andra. Benchmarking är en sådan metod för verksamhetsförbätt- ring som grundar sig på att se och lära av andra genom att systema- tiskt jämföra sig med de som är bäst eller ledande inom det område som man vill förbättra och utveckla. Metoden innebär ett oftast ömsesidigt informationsutbyte mellan två eller flera parter och är 
 61 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 ett sätt att sprida information, idéer och kunskap för att utveckla och förbättra verksamheten. 
 Det som skiljer benchmarking från andra jämförelser är det mera systematiska angreppssättet och de upprepade mätningarna/ana- lyserna i kombination med en uttalad förändringsambition. En förutsättning för ett bra genomförande av kommunala jämförelser är en aktiv medverkan på alla nivåer i berörda kommuner och landsting. 
 Jämförelser förekommer i många kommunkonstellationer över landet. Redan 1972 startade kommunerna Kalmar, Karlskrona, Kristianstad, Växjö och Halmstad (KKKVH) ett samarbete som utvecklats och numera omfattar de flesta kommunala verksamhets- områdena. Andra framgångsrika nätverk är  
 Södertörns-kom- 
  munerna och Nyckelhålet bestående av ett antal kommuner i Stockholms län. 
  
 4.5.1.1 
  
 Statens stöd till benchmarking i kommuner och landsting 
  
 I  
 Statens uppgiftsinsamling från kommuner och landsting  
 (SOU 1996:179) föreslogs att staten skulle stödja benchmarkingprojekt som ett sätt att skapa förutsättningar för en mer effektiv verksam- het i kommuner och landsting. Några konkreta åtgärder för att på ett samlat sätt förverkliga förslaget har därefter inte vidtagits av staten. 
  
 Statligt stöd motiveras med att medverkan till kunskapsspridning mellan kommuner och landsting, genom att bl.a. visa på goda exempel, kan vara en möjlighet för staten att följa utvecklingen i kommunsektorn. 
 Benchmarkingmetoden kan därtill vara ett sätt för staten och kommunsektorn att gemensamt utveckla förmågan att bättre mäta effektivitets- och produktivitetsutvecklingen i sektorn. Dessutom bör en uppföljning baserad på aktiva jämförelser inom kom- munsektorn kunna stödja de statliga sektorsmyndigheternas arbete med utvärdering och utveckling av verksamheten i sin sektor. 
 Det ligger således i statens intresse att kommuner och landsting jämför sig med varandra så att det samhällsekonomiska utrymmet används på ett effektivt sätt. Därför bör staten medverka till att benchmarking görs inom alla verksamhetsområden i alla kommu- ner och landsting. 
 62 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 4.5.1.2 
  
 Faktorer för en framgångsrik benchmarking 
  
 Kommunföreträdare i utredningens arbetsgrupp pekar på följande framgångsfaktorer för framgångsrik benchmarking i kommuner och landsting: 
  
 1. 
  
 Bred förankring av arbetet och tydligt syfte.  
  
 Att delta i ett jäm- förande arbete enligt de förutsättningar som beskrivits ovan medför dels en omfattande arbetsinsats, dels en stor möjlighet att verkligen vidtaga förändringar. Det är därför viktigt att ledande politiker och tjänstemän i kommuner och landsting är medvetna om och positivt inställda till metoden och det där- med förknippade arbetet. Innan jämförelsen påbörjas är det viktigt att syftet klargörs, d.v.s. vad avsikten är och om resultatet av jämförelsen så visar, att verkligen kunna vidta de förändringar som behövs. 
  
 2. 
  
 Engagemang.  
 De personer och förvaltningar som ansvarar för den verksamhet som skall jämföras måste involveras i bench- markingprocessen från början och känna ett brett och djupt engagemang för denna. 
  
 3. 
  
 Enkelt och lätt att använda.  
 Den arbetsmodell/det instrument som man väljer måste vara enkelt och lätt både att förstå och hantera. Ett sätt är att så långt som möjligt använda vedertagna och redan kända mätpunkter, förslagsvis ur kommundata- basen. 
  
 4. 
  
 Användbarhet.  
 Om modellen/instrumentet är enkelt, lätt och välkänt skapas förutsättningar för att den skall kunna användas regelbundet och systematiskt vid beslut och analyser på flera olika nivåer i organisationen. 
  
 5. 
  
 Nytta.  
 Modellen/instrumentet måste vara konstruerad så att den kan användas på ett positivt och konstruktivt sätt, vara till nytta, för såväl duktiga som mindre duktiga deltagare i jämförelsen. 
  
 6. 
  
 Rätt partners.  
 Det är viktigt att deltagarna i jämförelsen upp- lever att urvalet av jämförelseaktörer är bra och ger en stabil grund för att kunna dra relevanta slutsatser. 
  
 7. 
  
 Allsidighet.  
 För att benchmarkingarbetet skall bli framgångs- rikt är det viktigt att det inte fokuseras enbart kring ekonomiska faktorer utan att det innehåller mätpunkter som står för såväl ekonomi som volym och kvalitet. 
 63 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 4.5.1.3 
  
 Redovisning av benchmarkingarbetet 
  
 Det råd, som i denna utredning föreslås, för kommundatabasen bör också få i uppdrag att utveckla modeller för att presentera genom- förda exempel på benchmarking t.ex. på en särskild webbplats. Goda exempel på genomförda jämförelser mellan kommuner finns redan att hämta från pågående jämförelseprojekt. Det är rådets kansli som väljer vilka exempel som skall publiceras på webb- platsen. Inledningsvis föreslås att  
 10–20 
  olika exempel presenteras som sedan utökas med lika många varje år. Utredningens under- handskontakter med kommuner visar att en sådan databas bör kunna startas relativt omgående. 
 Presentationen av goda exempel bör även innehålla avgräns- ningar och beskrivningar av vilka mått och definitioner som använts i jämförelsen. Måtten bör överensstämma med de mått som finns i kommundatabasen. Det är viktigt att mått av alla tre typerna, ekonomi, volym och kvalitet, används. 
 De kommuner som lägger ut sina jämförelser på webben redovi- sar sitt resultat tillsammans med slutsatser och kommentarer. Den på webbplatsen besökande kommunen har då möjlighet att med stöd av gjorda avgränsningar och definitioner ta fram egna värden och jämföra med exemplets. Därefter kan den egna kommunen göra sina tolkningar, dra sina slutsatser och formulera sina kom- mentarer till sitt resultat. 
  
 4.5.2 
  
 Tvärsektoriella analyser 
  
 Det finns ingen statlig myndighet som har till uppgift att följa den kommunala verksamheten ur ett helhetsperspektiv. Bland kommunerna finns ännu ingen vana att följa flera verksamheter parallellt. Eftersom de flesta statsbidrag är generella skulle studier över hur enskilda kommuner och landsting, liksom sektorn som helhet, prioriterar och fördelar sina resurser vara intressanta att följa. Studier som visar hur resursfördelningen mellan verksam- heter varierar över tiden när befolkningssammansättningen förändras, kan vara intressanta att genomföra. 
 Andra frågor av intresse är hur måluppfyllelsen är i sektorn, hur olika verksamheters resultat samvarierar och hur satsningar inom en viss verksamhet påverkar resultatet i en annan. Som exempel kan nämnas vuxenutbildning och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 
 64 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 Hur påverkas behovet av arbetsmarknadsåtgärder på kort och lång sikt av en ökad eller minskad vuxenutbildning? Ett annat exempel är grund- och gymnasieskola samt vård av barn och unga. Förändras behoven av insatser bland barn och unga av en ökad samverkan mellan skola och socialtjänst? Vilka aktiviteter inom skolan leder till att socialtjänstens insatser i ett senare skede i barnens liv kan minska eller helt eller delvis utebli? Ytterligare ett exempel är vård och omsorg om äldre som idag är ett delat ansvar mellan kommuner och landsting. Vilka resultat nås inom vård och omsorg om äldre vid en viss omfattning på de förebyggande vårdinsatserna? Hur påverkas vårdbehovet bland äldre av en väl fungerande vård och omsorg ? 
 Syftet med sådana tvärsektoriella studier är att försöka under- söka om t.ex. de samband som nämns ovan existerar och hur de i så fall ser ut. Det kan också vara att bedöma hur effektiv resursför- delningen är inom olika sektorer i förhållande till de nationella målen. En samlad uppföljning av verksamheten utifrån presta- tioner, måluppfyllelse och resursåtgång förutsätter emellertid att kunskapen ökar om sambanden mellan prestationer och målupp- fyllelse. 
 Sektorsövergripande uppföljning av resultat och måluppfyllelse i de olika verksamheterna kräver utvecklade uppföljnings- och ut- värderingsmetoder. Det finns idag inga exempel på hur en sektor- sövergripande uppföljning av resultaten i verksamheten kan göras där möjlighet finns att ställa detta mot resursåtgången. Intressant vore, att inom ramen för det fortsatta utvecklingsarbetet i kom- mundatabasen, söka utveckla metoder för tvärsektoriella analyser samt knyta detta till olika aktiviteter för jämförelser. 
 65 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 4.6 
  
 Organisation 
  
 Mina förslag 
  
 N  
 Ett  
 råd,  
 som inledningsvis ges formen av en kommitté, bildas för kommundatabasen, där regeringen (Finansdepartementet), sektorsmyndigheterna, Svenska Kommunförbundet, Lands- tingsförbundet, kommuner, landsting, forskare och personer med särskild kompetens ges representation. Rådet föreslås bestå av en styrelse med ett kansli. 
  
 N  
  
 Rådets uppdrag  
 är att förnya och utveckla samt utvärdera data- basens innehåll och användning. Rådet fastställer databasens nyckeltal. Rådet skall verka för att så många som möjligt, på olika nivåer, använder databasen. Rådet skall vidare svara för att tvärsektoriella analyser görs och publiceras. Rådet skall därut- över initiera och driva en kunskapsbank där konkreta bench- markingprojekt redovisas och görs tillgängliga. Rådet skall vara systemägare och ansvara för att databasen tekniskt drivs och underhålls effektivt. 
  
 4.6.1 
  
 Uppdraget styr utformningen av organisationen 
  
 Enligt direktiven till utredningen skall förslag till ansvarsfördelning och organisation lämnas i följande avseenden: 
  
 A. 
  
 Stimulera användningen av databasen 
  
 Det huvudsakliga syftet med databasen är att bidra till en positiv utveckling av måluppfyllelse, kvalitet och effektivitet i den kom- munala sektorn. De kvalitetsjämförelser som åsyftas i direktiven avser främst sådana som kommuner och landsting själva genomför i syfte att utveckla kvalitet och effektivitet i verksamheten. För att ge största möjliga effekt bör dessa jämförelser utformas och anpas- sas efter lokala förutsättningar. 
 Den organisation som har ansvar för den kommunala databasen, skall tillsammans med kommuner och landsting stimulera att kva- litetsjämförelser görs. Detta kan bland annat ske genom den s.k. benchmarkingmetoden som beskrivs i avsnitt 4.5.1. Det är viktigt att det finns en samsyn mellan stat och kommun, så att resultatet av jämförelserna kan ligga till grund för utveckling av verksam- 
 66 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 heten. Organisationen ansvarar för att de nyckeltal som databasen innehåller beräknas i överensstämmelse med de statistikansvariga myndigheternas kvalitetsdeklarationer. Organisationen är inte en statistikansvarig myndighet. 
  
 B. 
  
 Underlätta insamlingsprocessen 
  
 Det är viktigt att information som används är så aktuell som möj- ligt. I utredningen konstateras att insamlingen av uppgifter som skall ingå i kommundatabasen i många fall inte är så aktuell som är önskvärt. En av rådets viktiga uppgifter är därför att, både övergri- pande och i detalj, arbeta för att underlätta insamlingsprocessen så att uppgifter kan lämnas tidigare än vad som görs idag. Resurser för detta föreslås ingå i rådets kansli. 
 Rådet skall utveckla väl fungerande former för statistikförsörj- ningen till databasen. Rådet bör t.ex. beredas plats i de statistikan- svariga myndigheternas användargrupper eller motsvarande och rådet kan därtill inrätta en särskild samverkansgrupp för ändamålet. 
  
 C. 
  
 Styrning, vidareutveckling och samordning av databasen 
  
 Uppdraget att förnya, utveckla samt utvärdera databasens innehåll och användning är såväl brett som djupt, vilket kräver att ansvaret för uppdragets genomförande finns samlat hos en organisation. En hög acceptans för hur uppdraget utförs fås genom att olika intres- senter görs delaktiga i organisationens ansvar och arbete. För kommundatabasens utveckling och användning kan främst följande intressenter urskiljas: 
  
 N  
 Riksdag och regering 
  
 N  
 Kommuner och landsting 
  
 N  
 Sektors- och statistikansvariga myndigheter 
  
 N  
 Forskare och fristående representanter 
  
 N  
 Media 
  
 N  
 Medborgare 
 Rådet skall på olika sätt knyta till sig de organ som verkar för sam- ordning och utveckling av statistik på databasens område. Hit hör 
 67 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 SCB:s Samrådsgrupp för kommunal finansstatistik och andra grup- per. 
  
 D. 
  
 Initiera tvärsektoriella analyser 
  
 Ingen statlig myndighet följer idag upp den kommunala verksam- heten ur ett helhetsperspektiv. Bland kommunerna finns inte heller väl utvecklade former för att följa flera verksamheter parallellt. Ett av syftena med databasen är därför att den skall kunna bidra till en bredare analys, uppföljning och utvärdering av hela den kommunala verksamheten. Detta kan ske med databasens möjligheter att, i utvidgat skick, ge ett helhetsperspektiv genom att beskriva många verksamheter och genom sin mix av  
 volym-, 
  ekonomi- och kvalitetsuppgifter. Därigenom kan resultatet av kommunernas pri- oriteringar och fördelning av resurser kombineras med målupp- fyllelse och effekter. Med tanke på den nära kopplingen till både benchmarking och till kommundatabasen anser jag att också upp- draget att initiera och stimulera de tvärsektoriella studierna bör ges till den organisation som har ansvar för kommundatabasen. Forsk- ningsinstitutioner och nätverk som bedriver studier av den kom- munala sektorn skall knytas till den kommunala databasen. Ett nära samarbete med Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (ESO) skall eftersträvs. Tvärsektoriella studier beskrivs ytterligare i avsnitt 4.5.2. 
  
 E. 
  
 Teknisk drift och underhåll av databasen 
  
 Den ansvariga organisationen skall säkerställa att databasen drivs och underhålls effektivt. Den förstudie avseende hård- och mjuk- vara som återfinns i bilaga 5, anger vilka krav som ställs på data- basen i tekniskt hänseende. Ansvarig organisation skall i lämpliga former, t.ex. i en upphandling, tillse att dessa krav blir uppfyllda. 
  
 4.6.2 
  
 Befintlig eller särskilt inrättad organisation? 
  
 Uppdraget i enlighet med avsnitt 4.6.1 kan ges till endera någon befintlig organisation, eller till en för ändamålet särskilt inrättad organisation. Här beskrivs några befintliga organisationer som idag verkar i anslutning till den kommunala databasens ansvarsområde 
 68 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 och därefter ges exempel på hur liknande frågeställningar hanterats i andra sammanhang. Jag redovisar mina slutsatser och förslag till organisation och fortsatt arbete i avsnitt 4.6.3. 
  
 4.6.2.1 
  
 Befintliga organisationer 
  
 Statistiska centralbyrån  
 (SCB) ansvarar för en stor del av produktionen av nationell statistik. SCB ansvarar vidare för samordningen inom det statistiska officiella systemet (SOS). SCB:s publiceringsverksamhet är mycket omfattande. Utvecklingen av statistikproduktionen stöds bl.a. av användargrupper med särskilda sammansättningar för olika statistikområden, s.k. programråd och andra grupper. En sådan användargrupp är Samrådsgruppen för kommunal finansstatistik som samordnar olika aktiviteter vilka berör insamling, bearbetning och presentation av ekonomiska uppgifter i det kommunala räkenskapssammandraget. I gruppen finns representanter för Finansdepartementet, SCB, Skolverket, Socialstyrelsen, Statskontoret samt Svenska Kommunförbundet. 
  
 Sektorsmyndigheterna  
 Skolverket och Socialstyrelsen är såväl till- syns- som statistikansvariga och utvärderande myndigheter inom respektive sektor. Här finns ämneskunskap koncentrerad för dessa uppgifter. 
  
 Statskontoret  
 fungerar som stabsorgan till regeringen och Regeringskansliet. Dess övergripande uppgift är att på regeringens uppdrag utreda och utvärdera statlig verksamhet samt att förnya statsförvaltningen med hjälp av IT. Statskontoret arbetar tidvis genom regeringsuppdrag med angränsande frågor, t.ex. nationell uppföljning av den kommunala organisationen. 
 Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet  
 har båda omfattande egen produktion och publicering av information som ansluter till den kommunala databasens fokus. Deras sakenheter bedriver och stödjer studier och projekt av jämförande karaktär. 
  
 4.6.2.2 
  
 Särskilt inrättade organisationer 
  
 För vissa uppgifter har särskilda organisationer inrättats i associa- tionsformer som lämpat sig för respektive ändamål. Tre sådana exempel följer här vilka var och en till någon del har uppgifter som 
 69 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 kan liknas vid den uppgift som organisationen för den kommunala databasen skall ha. 
 Rådet för Kommunal Redovisning 
 Rådet för Kommunal Redovisning är en ideell organisation som 1997 bildades av staten, Svenska Kommunförbundet och Lands- tingsförbundet. Rådet för Kommunal Redovisning har som huvud- uppgift att främja och utveckla god redovisningssed i kommuner och landsting i enlighet med lagen om kommunal redovisning. 
 Rådet leds av en styrelse som har kompetens på redovisningsom- rådet från olika samhällssektorer. En majoritet av ledamöterna har anknytning till den kommunala sektorn. En särskild expertgrupp biträder styrelsen och det finns ett kansli till styrelsens och expert- gruppens hjälp som har hand om rådets löpande arbete. 
 Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (ESO) 
 Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi är en kommitté under Finansdepartementet. ESO tillsattes redan 1981 eftersom det fanns ett behov av att få bättre kunskaper om budgetunderskottet och att ta fram alternativ för den offentliga sektorns styrning. 
 ESO kan bestå av högst 15 ledamöter, för närvarande finns sex ledamöter. Samtliga utses på personliga meriter och representerar den offentliga förvaltningen och forskarvärlden. Sekretariatet består för närvarande av en person. 
 Kommittén arbetar självständigt inom ramen för sina direktiv. De färdiga rapporterna överlämnas formellt till Finansdeparte- mentet, men ges en vid spridning till bl.a. riksdagen, övriga depar- tement, kommuner, organisationer, massmedia, forskare m.fl. 
 Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) 
 Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering är ett forsk- ningsinstitut i form av en myndighet under Näringsdepartementet. IFAU skall främja, stödja och genomföra utvärdering av arbets- marknadspolitiskt motiverade åtgärder, studier av arbetsmarkna- dens funktionssätt samt utvärdering av arbetsmarknadseffekter av åtgärder inom utbildningsväsendet. 
 70 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 IFAU leds av en generaldirektör. Vid myndigheten finns en sty- relse bestående av en ordförande, institutets chef och sju andra ledamöter. 
  
 4.6.3 
  
 Förslag till organisation 
  
 Stöd till övergripande kommunal styrning med hjälp av en kom- munal databas tillmäts stora möjligheter av både kommunsektorn och av staten. Det är därför centralt att dessa möjligheter ges goda organisatoriska förutsättningar. 
 Den kommunala databasen skall innehålla information som stödjer den övergripande styrningen i kommunerna. Den som ansvarar för databasen skall initiera, stödja och sprida analyser av och jämförelser mellan kommuner samt bidra till metodut- vecklingen för sådana studier. Ansvaret för databasen är främst ett ansvar för att information används på bästa sätt. Det är därför av särskild vikt att kommunledningsperspektivet erhåller stort infly- tande på databasen. 
 Frågor kring övergripande kommunal styrning ur både kommu- nal och statlig synvinkel samlas inte idag hos någon enskild organi- sation. Däremot samverkar de båda kommunförbunden, de statliga myndigheterna, departementen osv. kring delar av den kommunala styrningen. I många fall finns väl fungerande former för detta. 
 Om uppgiften att ansvara för kommundatabasen tillförs någon befintlig organisation måste inom denna etableras en särskild plattform för uppgiften. De tänkbara organisationerna är – givetvis 
 – organiserade för de uppgifter man för närvarande har. Organisa- tionerna har policies för publicering, anpassad kompetensförsörj- ning, beslutsvägar i överensstämmelse med nuvarande riktlinjer m.m. Ingen organisation innefattar idag alla de typer av uppgifter som den kommunala databasen för med sig. Där finns sektorsav- gränsningar istället för helhetsperspektiv, fokus på produktion av information istället för på användning etc. 
 En för ändamålet särskilt inrättad organisation utgör i sig en stark signal om betydelsen av den uppgift som skall utföras. Kraven på och leveranserna från organisationen blir också tydliga. De resurser som tilldelas organisationen kan inte heller tas i anspråk för andra ändamål. En särskild organisation ökar intressenternas möjligheter att gemensamt på likvärdiga villkor utforma formerna för hur uppgiften skall genomföras. 
 71 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 Jag bedömer att en placering av uppgiften hos någon befintlig organisation möter betydande hinder när det gäller att etablera den nödvändiga plattformen och föreslår därför att ett råd bildas som inledningsvis ges formen av en kommitté. 
  
 4.6.4 
  
 Organisationens sammansättning 
  
 Jag föreslår att rådet skall bestå av 11 ledamöter enligt följande sammansättning: 
  
 N  
 Ordförande, utsedd av Regeringen 
  
 N  
 1 ledamot företrädande Regeringskansliet (Finansdepartementet) 
  
 N  
 1 ledamot företrädande Skolverket 
  
 N  
 1 ledamot företrädande Socialstyrelsen 
  
 N  
 1 ledamot företrädande Svenska Kommunförbundet  
 N  
 1 ledamot företrädande Landstingsförbundet 
  
 N  
 2 ledamöter företrädande kommuner  
 N  
 1 ledamot företrädande landsting 
  
 N  
 2 ledamöter, forskare eller på annat sätt fristående personer. 
 Till rådet föreslår jag att ett kansli knyts med inledningsvis 4 hel- tidstjänster. Rådet specificerar kansliets arbetsuppgifter med utgångspunkt från det uppdrag rådet har. Kansliets arbetsuppgifter kan beskrivas på följande sätt: 
  
 N  
 Utgöra styrelsens sekretariat 
  
 N  
 Vara rådets företrädare i de grupper och nätverk i vilka rådet ingår 
  
 N  
 Stödja användare av databasen 
  
 N  
 Underhålla kunskapsbanken för benchmarkingprojekt 
  
 N  
 Genomföra upphandlingar och andra beställningar som följer av beslut om studier och publiceringar 
  
 N  
 Underhålla avtalet med systemförvaltaren 
  
 N  
 Underhålla rådets hemsida och svara för övrig informations- verksamhet 
  
 N  
 Svara för omvärldsbevakning 
 72 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förslag 
  
 4.6.5 
  
 Benämning 
  
 Tänkbara namn på det råd som föreslås är: 
  
 N  
 Expertgruppen för kommunalekonomiska analyser 
  
 N  
 Kommittén för analyser och jämförelser i kommunsektorn  
 N  
 Rådet för kommunala analyser och jämförelser. 
 Jag föreslår att rådet benämns Rådet för kommunala analyser och jämförelser. 
  
 4.7 
  
 Tidplan och aktiviteter 
  
 Mina förslag 
  
 N  
  
 Beslut fattas  
 redan i oktober 2001 enligt en särskild tidplan för att databasen skall kunna vara i drift avseende verksamhetsåret 2002. 
  
 N  
 Kommundatabasen skall  
 utvidgas  
 till att omfatta all verksam- het i kommuner och landsting, inkl vissa finansiella nyckeltal. Målsättningen är att utvidgningen skall vara genomförd i och med verksamhetsåret 2006. 
 Jag har under utredningsarbetet konstaterat att övergripande kommunal styrning med stöd av en databas tillmäts stora möjlig- heter. Förväntningarna i direktiven är av samma slag. Att gå från ritbord till fungerande teknik och organisation kräver tid och resurser. Under utredningstiden har inte bara förslag till innehåll i databasen slagits fast, utan även en kravspecifikation för en teknisk lösning tagits fram. Dessutom har en prototyp utvecklats som innefattar över hälften av de nyckeltal som kan beräknas på basis av befintlig statistik. En fullt utbyggd databas ligger nu nära i tiden om beslut fattas i enlighet med den tidplan jag här föreslår. Redan i januari år 2002 beräknas kommundatabasen vara tillgänglig. 
  
 4.7.1 
  
 Snabba beslut 
  
 För att snabbt komma igång med kommundatabasen krävs att beslut omgående fattas om skapandet av en kommunal databas enligt utredningens förslag och att en organisation bemannas och 
 73 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 fortsätter arbetet utan någon tidsutdräkt. Följande tidplan och aktiviteter föreslås: 
  
 Tidpunkt 
  
 Aktivitet 
  
 Okt 2001 
  
 Utredningen överlämnas till regeringen. 
  
 Regeringen beslutar om inrättande av kommundatabas enligt 
  
 förslaget. 
  
 Personal söks till kansliet. 
  
 Kansliet bemannat. Arbetar bl.a. med vidareutveckling av 
  
 provisoriskt system att användas för presentation av verksamheten 
  
 2000 och 2001. 
  
 Arbete med systembeskrivning inför upphandling av fullskaligt 
  
 datasystem görs. Upphandlingen påbörjas. 
  
 Information och instruktioner till samtliga kommuner om data- 
  
 basen. Samråd och samverkan med statistikansvariga myndigheter 
  
 och Svenska Kommunförbundet. 
  
 Samarbete med SCB om hur uppgifterna skall göras tillgängliga för 
  
 kommundatabasen. 
  
 Nov 2001 
  
 Råd utses och börjar arbeta. 
  
 Jan 2002 
  
 Överföring av färdig statistik från befintliga insamlingar till 
  
 och framåt 
  
 kommundatabasen påbörjas. Databasen är i drift. 
  
 Successiv publicering i den kommunala databasen så snart uppgifter 
  
 influtit och det är tekniskt möjligt (under detta första år i den 
  
 provisoriska databasen). 
  
 Maj 2002 
  
 Hela databasen, innehållande nyckeltal för 2000 och 2001, tillgänglig 
  
 på nätet i färdigt skick. 
  
 4.7.2 
  
 Nya aktiviteter 
  
 Det föreslagna rådet, med därtill knutet kansli, har enligt detta för- slag flera olika arbetsuppgifter som i vissa fall bör påbörjas tidigt under år 2002 enligt nedanstående tid- och aktivitetsplan. 
 74 
 SOU 2001:75 Förslag 
  
 Aktivitet 
  
 Påbörjas 
  
 Avslutas 
  
 Benchmarking 
  
 Williams – feb 2002, arbetet 
  
 Juni 2002, första omgången 
  
 påbörjas. 
  
 publiceras. 
  
 Tvärsektoriella studier 
  
 Sept 2002, arbetet påbörjas. 
  
 Dec 2002, idéupplägg med exempel 
  
 presenteras. 
  
 Utveckling av 
  
 Feb 2002, inventering 
  
 Feb 2004, nya kvalitetsnyckeltal 
  
 kvalitetsnyckeltal 
  
 påbörjas. 
  
 avseende verksamhetsåret 2003 
  
 börjar publiceras. 
  
 Snabbare inrapportering 
  
 Mars 2002, översyn av inrap- 
  
 och presentation 
  
 porteringssystem m.m. 
  
 inleds. 
  
 Maj 2002, samarbete med 
  
 systemleverantörerna inleds 
  
 om snabbare inrapportering. 
  
 4.7.3 
  
 Kommundatabasens utvidgning 
  
 Mitt förslag till databas innefattar förslag till nyckeltal för skola och barnomsorg, vård och omsorg om äldre, omsorg om funk- tionshindrade samt individ- och familjeomsorg. Avsikten är att kommundatabasen skall utvidgas till att omfatta hela det kommu- nala verksamhetsområdet samt landstingens verksamhet. Eftersom hälso- och sjukvården utgör en så stor del av samhällsekonomin bör den föras in i kommundatabasen före vissa delar av den primärkommunala verksamheten. Jag föreslår följande plan för utvidgningen av kommundatabasen: 
  
 Verksamhetsår 
  
 Förändring 
  
 2002 
  
 Skola – barnomsorg, vård och omsorg om äldre, omsorg om 
  
 funktionshindrade samt individ- och familjeomsorg. Första året med 
  
 komplett och reguljär drift. Databasen utökas med finansiella nyckeltal. 
  
 2003 
  
 Delar av landstingens verksamhet förs in i den kommunala databasen. 
  
 2004 
  
 Databasen utökas med övriga primärkommunala verksamheter (rädd- 
  
 ningstjänst, renhållning, vatten- och avloppsverksamhet, biblioteks- 
  
 verksamhet, miljö- och hälsoskyddsfrågor, bygglov etc.). 
  
 2005 
  
 Databasen utökas med primärkommunernas frivilliga verksamheter 
  
 (fritids- och kulturverksamhet, gator och vägar, park m.m.). 
  
 2006 
  
 Resterande delar av landstingens verksamhet förs in i den kommunala 
  
 databasen. 
  
 75 
  
 Förslag 
  
 SOU 2001:75 
  
 För vart och ett av de nya verksamhetsåren måste en särskild utvecklings- och implementeringscykel tas fram. Denna ser ut på följande sätt för vart och ett av utvidgningsåren, med verksamhets- året 2004 som exempel: 
 Tidpunkt Aktivitet 
 Verksam- Databasen utökas med övriga primärkommunala verksamheter (rädd- hetsåret 2004 ningstjänst, renhållning, vatten- och avloppsverksamhet, biblioteks- verksamhet, miljö- och hälsoskyddsfrågor, bygglov etc.) 
 Feb 2003 Inventering av befintliga redan framtagna uppgifter och nyckeltal. 
 Mars 2003 Samarbete med Svenska Kommunförbundet och berörda statistik- ansvariga myndigheter samt andra intressenter. 
  
 April–maj 
 1–3 
  arbetsgrupper med  
 6–8 
  kommuner och berörd statistikansvarig 2003 myndighet engagerade för att ta fram nyckeltal inom planerade nya 
 områden 
 Juni 2003 Nyckeltal inom berörda områden fastställs 
 Aug 2003 Information till kommuner och andra berörda uppgiftslämnare om vad som hämtas in med avseende på verksamhetsåret 2003 
 Aug 2003 – I den tekniskt nya databasen läggs fastställda nyckeltal in, där så är möjligt med värden för år 2002. 
 Dec 2004 Insamling och överföring av värden för år 2003 påbörjas Williams 2005 – Successiv publicering av uppgifter i kommundatabasen. 
 De olika aktiviteterna, sammanförda i en gemensam tidsplan redo- visas i bilaga 8 
 76 
 5 Kostnader och finansiering 
 Mina förslag 
  
 N  
 Staten tar det  
 finansiella ansvaret  
 för att bygga och därefter driva och vidareutveckla den kommunala databasen. Kostnaderna för rådet finansieras av staten. Utvecklingskostnaderna beräknas uppgå till 5 miljoner kronor. Därtill kommer kostnader för rådet, löpande produktion, drift och underhåll av databasen som har beräknats till 6 miljoner kronor per år. Kommunsektorns insatser består i första hand av att samla in och till statistikansvariga myndigheter i rätt tid leverera efterfrågad statistik. 
  
 N  
 Kostnaden finansieras ur statsbudgetens  
 anslag  
 för Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgifts- område 25, Allmänna bidrag till kommuner. 
 På samma sätt som intresset och nyttan av kommundatabasen är delat mellan staten och kommunerna fördelas kostnaden för upp- byggnad och drift av kommundatabasen mellan staten och kom- munsektorn. Staten tar det finansiella ansvaret för att bygga och därefter driva och vidareutveckla den kommunala databasen. Medan kommunsektorn svarar för att leverera uppgifter till data- basen. 
 De statistikansvariga myndigheterna har konstaterat att fram- tagande av nya uppgifter/variabler, främst avseende kvalitets- nyckeltal, kräver ett omfattande utvecklingsarbete. Med hänsyn till antalet nya variabler kan kostnaden för detta uppskattas till 0,5 mkr. Utvecklingskostnaderna består i övrigt av provisorisk drift under initialskedet och kostnader för utformning och utveckling av den permanenta databasen. De totala utvecklingskostnaderna, inklusive ersättning till de statistikansvariga myndigheterna, beräknas uppgå till 5 miljoner kronor. 
 77 
  
 Kostnader och finansiering 
  
 SOU 2001:75 
  
 Insamling av nya uppgifter från kommuner och landsting medför nya kostnader för dessa och initialt också merarbete. Årligen läm- nar kommunerna underlag till närmare 7 000 statistikuppgifter, vilka förändras fortlöpande och ställer därmed ofta krav på insam- ling av nya uppgifter. Ytterligare något över 30 uppgifter som följer av förslaget om kommunal databas torde inte påverka uppgiftsläm- narbördan och kostnaderna i någon betydande omfattning. Det är dock ingen tvekan om att den samlade uppgiftslämnarbördan i sig är ett problem som hotar kvaliteten i uppgifterna. I linje med utredningen direktiv och förslag om kommunal och statlig samver- kan rörande en kommunal databas innehåll och användning, före- faller det mig naturligt att utredningen följs upp med motsvarande arbete kring den totala uppgiftsinsamlingen så att den bättre länkar in i och stödjer såväl kommunala som statliga intressen. Det har inte legat inom utredningens ram att föreslå heltäckande åtgärder avseende uppgiftslämnarbördan. Däremot föreslår jag att särskilda åtgärder sätts in vad gäller snabbare inrapportering som också för- väntas underlätta uppgiftsinsamlingen hos kommunerna och där- med också ge lägre kostnader. 
 Kommunernas kostnader bör mot denna bakgrund följas upp i särskild ordning. Den förväntade kostnadsminskningen till följd av nytt tekniskt stöd för uppgiftsinlämningen skall vara i nivå med den kostnadsökning som det ökade antalet uppgifter till databasen för med sig. Om så inte blir fallet bör kommunerna kompenseras för den ökade nettokostnaden. 
 Den löpande produktionen innefattar vidareutveckling och utvidgning av databasen under de inledande åren. För detta har beräknats följande kostnadsnivå per år: 
 78 
  
 SOU 2001:75 
  
 Kostnader och finansiering 
  
 Specifikation 
  
 Belopp 
  
 Kostnader för rådet 
  
 200 kkr. 
  
 Kansli, personalkostnader 
  
 2 900 kkr. 
  
 Chef 1,0; handläggare 2,5; dataansvarig 0,5 
  
 Driftkostnader: 
  
 Datahämtning från myndigheter 
  
 150 kkr. 
  
 Drift av databas 
  
 400 kkr. 
  
 Insamling av data för nya nyckeltal, 
  
 ersättning till statistikansvariga myndigheter 
  
 1 000 kkr. 
  
 Information, utbildning 
  
 350 kkr. 
  
 Utvecklingskostnader, konsultinsatser 
  
 500 kkr. 
  
 Lokaler, resor m.m. 
  
 500 kkr. 
  
 2 900 kkr. 
  
 Totalt 
  
 6 000 kkr. 
  
 Den sammanlagda årliga driftkostnaden på 6 miljoner kronor före- slås finansieras av staten, inledningsvis ur statsbudgetens anslag för Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting under utgiftsområde 25, Allmänna bidrag till kommuner. 
 Kommunernas kostnader består av att i första hand samla in och till statistikansvariga myndigheter i rätt tid leverera efterfrågad statistik. Initialt kan kostnader därför uppstå för anpassning och utveckling av redovisningssystem och andra statistiksystem. Från rådets kansli kommer personal att medverka och tillsammans med systemleverantörer och intressenter driva anpassningen och utvecklingen av redovisnings- och verksamhetssystemen. Arbets- rutiner och tidsplaner måste ändras och utbildning genomföras. Vissa arbetsmoment kan därför behöva tidigareläggas, vilket eventuellt kan få en engångseffekt i kostnadshänseende. 
 De initiala kostnadsökningarna uppvägs av att förändringarna syftar till en stabilisering av statens inhämtning av information genom att skapa en fastare struktur. En ökad aktivitet i olika benchmarkingprojekt innebär också att besparingspotentialer kan skapas i verksamheten eller att kostnadsökningarna i den kommu- nala verksamheten kan begränsas. 
 79 
 Särskilda yttranden 
 Särskilt yttrande 
  
 av  
 Uta Shelton,  
 Socialdepartementet 
 , Williams, 
 Utbildningsdepartementet 
 , Pennington, Socialstyrelsen och Goodman, Statistiska Centralbyrån 
 Gemensamt särskilt yttrande från sakkunniga representerande Socialdepartementet och Utbildningsdepartementet samt experter representerande Socialstyrelsen och Statistiska Centralbyrån i utredningen  
 Fortsatt utveckling av en kommunal databas samt tvär- sektoriell uppföljning och utvärdering av kommunal verksamhet: 
  
 Vi delar inte kommitténs uppfattning kring vissa framförda förslag i betänkandet och vidhängande bilagor av främst följande skäl: 
  
 1. 
  
 Den föreslagna tidplanen för vidare hantering av kommitténs förslag medger inte normal tid för beredning inom regerings- kansliet eller remiss till av förslagen berörda instanser, t ex kommuner, landsting m.fl. Förslagen i betänkandet bör enligt vår uppfattning granskas i ett brett remissförfarande. Vi tar principiellt avstånd ifrån att föreslå en tidplan för fortsatt hand- läggning som inte medger tid för den förändring som en remiss- behandling innebär. 
  
 2. 
  
 Förslaget till organisation för en kommunal databas har lagts utifrån utgångspunkten att  
  
 ansvaret för databasen är främst ett ansvar för att information används på bästa sätt. 
  
 Vi anser däremot att det är av stor vikt att innehållets bredd och kvalitet av kommunala nyckeltal garanteras för de tilltänkta använ- darna (kommuner och landsting, riksdag och regering, sektors- och statistikansvariga myndigheter, forskare mm, media och med- borgare). En annan viktig arbetsuppgift är att uppmuntra kom- muner till användning av nya tekniska lösningar för en kvalitativt 
 81 
  
 särskilda yttranden 
  
 SOU 2001:75 
  
 säkerställd och snabb inrapportering av uppgifter till statistik- ansvariga myndigheter. En tredje är att utveckla och förbättra data- basens användarrutiner så att de inbjuder till flitig användning av kommundatabasen. För detta krävs å ena sidan bred sakkompetens, statistisk kompetens och teknisk kompetens och å andra sidan en representation av kommuner/landsting respektive förbunden för att tydliggöra den kommunala sektorns behov av nyckeltal med information som stödjer den övergripande styrningen i kommu- nerna. 
 Utifrån denna utgångspunkt bör det föreslagna rådets sammansätt- ning ändras på följande sätt: 
 Regeringens relevanta sakkompetens (berörda departement) bör vara representerad i rådet liksom även samtliga tre statistik- ansvariga myndigheter Socialstyrelsen, Skolverket och SCB. De statistikansvariga myndigheterna bör vara representerade för att garantera den detaljerade sakkunskapen på det statistiska materialet inom de olika verksamhetsområdena, den tekniska kompetensen samt den statistiska metodkompetensen. Representationen från kommuner och landsting bör ha sådant antal att balans uppstår mellan statlig och kommunal representation i rådet för att garan- tera att kommunernas/landstingens behov av kommunlednings- stödjande information tillgodoses. Den föreslagna forska- rrepresentationen förutsättes kvarstå oförändrad för att ytterligare öka rådets kompetens. 
 Ett alternativ till det föreslagna fristående rådet hade varit att låta SCB ta hand om databasen och inom denna myndighets ram inrätta ett råd med uppgift att styra verksamheten på det sätt som be- skrivits ovan. 
  
 3. 
  
 Stimulans till kvalitetsjämförelser och till tvärsektoriella analyser i syfte att studera det ekonomiska resultatet och måluppfyllelsen  
  
 i den kommunala verksamheten bör i första hand ske genom tillhandahållande av många fler nyckeltal för att kunna belysa alla olika viktiga aspekter av kvalitet inom alla områden. Utförandet av analyser bör sedan kunna initieras av alla de organisationer (statliga eller kommunala, m.fl.) som finner det angeläget. Rådets uppgift bör i första hand vara att uppmuntra till användning av den kommunala databasen genom en bra marknadsföring samt att informera om de sektorsövergripande analyser och kvalitetsjämförelser som gjorts på basis av bl. a 
  
 82 
  
 SOU 2001:75 
  
 särskilda yttranden 
  
 uppgifterna i kommundatabasen. Vi vill samtidigt poängtera att de statistikansvariga myndigheterna har det yttersta ansvaret för analyser inom sina egna sakområden. 
  
 4. 
  
 Vi ställer oss inte bakom att  
  
 Vision om ny teknik  
 presenteras som bilaga i utredningen. Presentationen av dessa idéer är inte genomarbetade. Vi ifrågasätter lämpligheten av att material presenteras i en statlig finansierad kommunal databas för all- män användning som inte har kvalitetskontrollerats av statistikmyndigheterna. 
 Därutöver vill Socialdepartementets och Utbildningsdepartementets sakkunnige samt Socialstyrelsens expert lämna följande särskilda yttrande: 
  
 1. 
  
 Vi ställer oss inte bakom de exempel av frågeblanketter av typ  
  
 Nöjd.-.Kund- 
  Index som bifogas i särskild bilaga eftersom dessa inte har föregåtts av ett samarbete med för sakområdet ansvariga sektorsmyndigheter. Vi tar inte avstånd från idén att utveckla förslag till frågor och metoder för brukarundersök- ningar som mäter brukarnas attityder till kommunal verksam- het som de får del av. Vi menar dock att detta är en uppgift som får tas fram i kommande utvecklingsprocess med beak- tande av det utvecklingsarbete avseende kvalitet som pågår inom ramen för olika politikområden. Det förutsätter också att det är de för sakområdet statistikansvariga myndigheterna som också i fortsättningen svarar för att den typen av underlag tas fram. 
 83 
  
 särskilda yttranden 
  
 SOU 2001:75 
  
 Särskilt yttrande 
  
 av  
 Morton, Linköpings kommun, Butler, Malmö stad och  
 Johnson, Svenska Kommunförbundet 
 Det initiativ som tagits att arbeta fram en nationell databas ser vi som bra. I huvudsak delar vi också utredarens förslag. På en punkt vill vi emellertid göra en särskild markering. 
 Rådet bör fokusera den administrativa uppgiften 
 Skall databasen bli ett instrument som uppfattas ha ett värde för  
 kommuner-na 
  är det viktigt att databasen inte får karaktären av ett statligt  
 kontrollsy-stem. 
  Det är därför viktigt att fundera igenom vilka uppgifter som skall tilldelas den organisation som admini- strerar databasen. Det finns en risk att uppgiften att genomföra tvärsektoriella studier kommer att uppfattas som att rådet tilldelas en kontrollerande roll. Problemet bör dock kunna undvikas om utredningens förslag fullföljs och att rådet därmed ges en samman- sättning som innebär en balans mellan statliga, kommunala och övriga representanter. 
 84 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
 Fortsatt utveckling av en kommunal databas samt tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av kommunal verksamhet 
 Dir. 2000:69 
 Beslut vid regeringssammanträde den 12 oktober 2000. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En utredare tillkallas för att hantera den fortsatta utvecklingen av en kommunaldatabas samt vissa frågor som gäller tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av kommunal verksamhet. 
 Utredaren skall 
  
 N  
 genomföra och utvärdera den utvidgade försöksverksamheten med en kommunal databas, 
  
 N  
 genomföra en förstudie avseende den mjuk- och hårdvara som behövs för hantering av en kommunal databas, inklusive mjuk- vara för kommunernas analys av information hämtad ur den kommunala databasen, 
  
 N  
 i samverkan med statistikansvariga myndigheter föreslå åtgär- der som möjliggör att information rapporteras in tidigare i den utvidgade försöksverksamheten med en kommunal databas, 
  
 N  
 i samverkan med statistikansvariga myndigheter definiera, utvärdera och vidareutveckla kvalitetsmått för berörda kom- munala verksamheter. 
 Utredaren skall lämna förslag till ansvarsfördelning och organisa- tion när det gäller 
  
 N  
 drift och underhåll av databasen, 
  
 N  
 styrning, vidareutveckling och samordning av databasen efter den utvidgade försöksverksamheten, 
 85 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2001:75 
  
 N  
 arbetet att i samarbete med kommuner och landsting stimulera kvalitetsjämförelser, 
  
 N  
 arbetet med att sektorsövergripande studera det ekonomiska resultatet och måluppfyllelsen i den samlade kommunala verk- samheten. 
 Bakgrund 
 Statsbidragsreformen 1993 och 1996 har inneburit förändrade för- utsättningar för uppföljningen av verksamhet och ekonomi i kom- muner och landsting. Sedan 1998 har en arbetsgrupp inom Regeringskansliet, Arbetsgruppen för utvecklad uppföljning av kommuner och landsting (In 1998:B), haft i uppdrag att bl.a. lämna förslag för att på sikt åstadkomma en väl fungerande uppföljning av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. Arbetsgruppens uppdrag är att utifrån befintlig statistik om den kommunala verksamheten och ekonomin förbättra underlaget för en samlad bedömning av utvecklingen i kommuner och landsting. Arbetsgruppen gavs fyra deluppdrag inom följande områden: för- bättrad användning av befintlig statistik, förtydligande av nationella mål och utvecklad uppföljning, utveckling av en kommunal data- bas, utvecklad uppföljningen av produktivitet och effektivitet. 
 Arbetet har bl.a. varit inriktat på att förbättra underlaget för den skrivelse som regeringen årligen lämnar till riksdagen om utveck- lingen inom den kommunala sektorn. Skrivelsen skall i första hand belysa ekonomi och resursutnyttjande samt utvecklingen inom olika verksamheter i förhållande till de nationella målen. De natio- nella målen för kommunal verksamhet är inte genomgående for- mulerade på ett sätt som gör det möjligt att mäta hur väl målen uppfylls i kommuner och landsting. Arbetsgruppen har konstaterat att de nationella målen bör förtydligas och göras lättare att mäta och följas upp så att det går att förbättra möjligheterna att studera effektivitet och produktivitet. 
 Inom Regeringskansliet pågår också en översyn av mål och mål- strukturer (den s.k. tvåårsöversynen) inom statsbudgetens utgifts- områden. För att säkerställa att relevant resultatinformation finns tillgänglig kommer strategier för att följa upp och utvärdera statlig verksamhet att utarbetas. 
 Som ett led i arbetet med att utveckla uppföljningen av kommu- ner och landsting startades i juni 1999 ett projekt inom Finans- 
 86 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 1 
  
 departementet med uppgift att ta fram ett förslag till en kommunal databas med uppgifter som beskriver vad kommunerna gör, hur mycket det kostar, och vilka effekter verksamheten ger. Bakgrun- den till uppdraget var att möjligheterna till en samlad uppföljning av kommunernas verksamhet behövde förbättras. Det gäller såväl kommunernas egen uppföljning och utvärdering som statens upp- följning av sektorn som helhet utifrån nationella mål för olika verk- samheter. Projektet har avslutats under sommaren 2000 och redo- visas i rapporten Snabbt och riktigt, utvalt och viktigt (Ds 2000:48). 
 Statistikansvaret för offentlig verksamhet är fördelat på olika myndigheter. Ansvaret för den ekonomiska statistiken om den offentliga sektorn är delat mellan fyra myndigheter. Dessa myn- digheter är enligt förordningen (1992:1668) om den officiella stati- stiken Statistiska centralbyrån, Riksgäldskontoret, Riksförsäk- ringsverket och Ekonomistyrningsverket. 
 Statistiska centralbyrån (SCB) ansvarar för statistiken om kom- munernas finanser. Statistiken omfattar resultat- och balansräk- ning, finansieringsanalys, drift- och investeringsredovisning samt externa utgifter och inkomster. Räkenskapssammandraget, som omfattar ovanstående ekonomiska uppgifter, innehåller samman- lagt ca 2 700 variabler per kommun. Räkenskapssammandragets uppgifter definieras på ett enhetligt sätt (enligt den s.k. Kommun- Bas 98) och uppgifterna skall kunna hämtas direkt från kommu- nernas bokföring. 
 Ansvaret för den kommunala verksamhetsstatistik som berörts av projektet med att utarbeta förslag till en kommunal databas är fördelat mellan Skolverket (skolväsende och barnomsorg) och Socialstyrelsen (individ- och familjeomsorg samt äldre- och handi- kappomsorg). Därtill har SCB ansvar för befolkningsstatistiken. Verksamhetsstatistik presenteras bl.a. genom publikationer som Jämförelsetal för barnomsorg och skola, Jämförelsetal för socialtjänsten samt Vad kostar verksamheten i din kommun?. Flertalet uppgifter om verksamheterna finns dessutom åtkomliga via de två myndigheternas hemsidor. 
 I 2000 års ekonomiska vårproposition begärde regeringen medel för fortsatta utredningsinsatser för att utveckla uppföljningen av kommunal verksamhet och ekonomi. Insatserna bör bl.a. ta sikte på de möjligheter som den kommunala databasen skapar. Andra tänkbara uppgifter är att regeringen i samarbete med kommuner och landsting bedriver ett utvecklingsarbete för att stimulera 
 87 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2001:75 
  
 kvalitetsjämförelser (s.k. benchmarking) i syfte att göra den kom- munala verksamheten mer effektiv samt att bedriva tvärsektoriella studier av effektiviteten i den kommunala verksamheten. 
 En kommunal databas 
 Förslag till kommunal databas i Ds 2000:48 
 I rapporten (Ds 2000:48) presenteras ett förslag till vad en kom- munal databas skulle kunna innehålla i ett första skede. Databasen föreslås innehålla knappt 200 olika nyckeltal och mått som be- skriver följande verksamheter: förskola, grund- och gymnasieskola, skolbarnsomsorg, vuxenutbildning, individ- och familjeomsorg samt omsorg om äldre och funktionshindrade. 
 Varje verksamhet beskrivs med mått och nyckeltal om ekonomi, volymer och kvalitet. 
 De uppgifter som föreslås ingå i den kommunala databasen har på försök rapporterats in från de deltagande kommunerna. För presentationen av dessa uppgifter har en enkel databasprototyp tagits fram. 
 En av utgångspunkterna har varit att databasen så långt som möjligt skall bygga på befintlig och tillgänglig statistik. Ett av syftena med projektet har även varit att försöka finna nya mått som beskriver kvalitet, måluppfyllelse eller resultat för olika kommunala verksamheter. Förslaget till kommunal databas innehåller ett tjugotal sådana nya kvalitetsnyckeltal. 
 Databasen är inte primärt avsedd som underlag för djupare analyser, utan för att ge en övergripande och koncentrerad infor- mation om den kommunala verksamheten (volymer och kvalitet) och ekonomin. 
 För att uppgifter om verksamhet och ekonomi skall kunna användas som ett bra beslutsunderlag, för såväl kommun som stat, måste publicerade uppgifter vara aktuella. I rapporten presenteras en tidsplan, för inrapportering och presentation av uppgifterna i databasen, som skulle innebära en påtaglig tidigareläggning av kommunernas inrapportering jämfört med vad som är fallet idag. För att detta skall bli möjligt krävs att ett antal åtgärder vidtas såväl hos statistikansvariga myndigheter som hos de enskilda kommu- nerna. 
 88 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 1 
  
 Rapportens förslag till fortsatt utvecklingsarbete 
 I rapporten redovisas även förslag till hur fortsatt arbete med att utveckla en fullskalig kommunal databas kan bedrivas, vilket inne- fattar följande aktiviteter: 
  
 N  
 Utvidgad försöksverksamhet. Alla kommuner har blivit erbjudna att delta i en utvidgad försöksverksamhet med en kommunal databas under år 2001, avseende verksamhetsåret 2000. · 
  
 N  
 Ett nytt datahanteringssystem för att hantera en ny, fullt utbyggd databas behöver utvecklas parallellt med den utvidgade försöksverksamheten. · 
  
 N  
 Databasen föreslås utvidgas fr.o.m. år 2002, till att omfatta samtliga kommuner samt ytterligare verksamhetsområden. 
  
 N  
 Kvalitetssäkring och kvalitetsutveckling av de olika mått som finns framtagna i provdatabasen. 
 Om en fullskalig databas skall kunna utformas och utvecklas på ett framgångsrikt sätt behövs enligt rapporten, utöver driftsansvaret, något organ som kan hålla ihop och styra den fortsatta utveck- lingen av databasen samt verka för att kunskapen om den sprids och används samt förankra de krav som ställs på myndigheter och kommuner för att basen skall uppfylla sina syften. 
 Behovet av förbättrad uppföljning och utvärdering av den kom- munala verksamheten 
 Regeringen har i olika sammanhang framhållit vikten och be- hovet av ett förbättrat kunskapsunderlag om den offentliga sektorn och av att resultat från forskning skall komma till användning i praktiskt samhällsarbete. Ett viktigt forskningsområde inom vilket det idag finns ett behov av fördjupade kunskaper är det om offent- liga sektorns effektivitet och produktivitet. 
 I det s.k välfärdsbokslutet (Välfärd vid vägskäl, SOU 2000:3) påtalades att det finns stora kunskapsluckor när det gäller utveck- lingen, resultaten och effekterna av många av de kommunala verk- samheterna. Bland annat identifierade utredningen kunskapsluckor i fråga om effekterna av specifika förändringar eller reformer i den offentliga sektorn, men även brister i statens löpande uppföljning av den kommunala verksamheten, dvs. resultatkontrollen. 
 Såväl staten som kommunerna, som är den kommunala data- basens primära målgrupper, behöver bättre kunna följa hur de verk- samheter som finansieras med offentliga medel fungerar. 
 89 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2001:75 
  
 I och med att regeringen beslutar dessa direktiv föreslås att arbetsgruppen för utvecklad uppföljning av kommuner och lands- ting avvecklas. Arbetsgruppen har avrapporterat sitt arbete med att förtydliga de nationella målen. Uppdraget att utveckla uppföljning av effektivitet och produktivitet hos den samlade kommunala verk- samheten har ett nära samband med resultatet av ett fortsatt arbete med att förtydliga de nationella målen, men även med en förbättrad tillgång till statistik om den kommunal verksamheten. Resultatet av uppdraget att förbättra användningen av befintlig statistik har presenterats i regeringens årliga skrivelse till riksdagen om utveck- lingen inom den kommunala sektorn (skr. 1998/99:97). Regeringen bedömer att det är angeläget att den kommunala databasen utveck- las och utvidgas samt att detta arbete bör ha hög prioritet. 
 Vad görs idag när det gäller uppföljning och utvärdering? 
 Olika statliga myndigheter, främst Skolverket och Socialstyrelsen (SoS), bedriver tillsyns och uppföljning inom sina respektive sektorer. Inom SoS har det inrättats ett särskilt ekonomiskt sekre- tariat som arbetar med bl.a. finansierings- och effektivitetsfrågor inom det sociala området samt inom hälso- och sjukvårdsområdet. 
 Statskontoret bedriver visst utredningsarbete på  
 stat-kommun- 
  området, dels i form av egna projekt, dels i form av uppdrag åt Regeringskansliet och vissa utredningar. Statskontoret är också engagerat i olika projekt som rör bl.a. produktivitet och statistik- frågor inom offentlig sektor. Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att bl.a. arbeta fram ett system för kvalitetsjämförelser för vissa delar av den offentliga sektorn samt att föreslå ett system för kontinuerlig nationell uppföljning av väsentliga nyckeltal för olika  
 organisations-, 
  styr- och verksamhetsformer. 
 Inom både Kommunförbundet och Landstingsförbundet pågår också olika typer av utredningar och utvecklingsarbete, bl.a. i syfte att förbättra underlag och instrument för jämförelser och analys av utvecklingen i ekonomin och i olika verksamheter ur främst ett kommun- och landstingsperspektiv. 
 Därutöver bedrivs olika typer av studier och utvecklingsarbete vid universitet och högskolor (kommunal ekonomi vid särskilda institutioner i Göteborg, Stockholm och Lund, vid olika ekono- miska institutioner i Umeå, Uppsala osv), Expertgruppen för 
 90 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 1 
  
 studier i offentlig ekonomi (ESO), Studieförbundet näringsliv och samhälle (SNS) m.fl. 
 Utredningsinsatser för förbättrad uppföljning 
 Den nuvarande uppföljningen är främst sektorsinriktad, den tvär- sektoriella uppföljningen är mer sporadisk och kunskapen om t.ex. sambandet mellan finansiella förutsättningar och den samlade verk- samhetens kvalitet är mycket begränsad. Detta har hittills försvårat möjligheterna att dra slutsatser om effektivitet i den offentliga verksamheten och gör det, ur statsmaktens synvinkel, svårt att få en samlad bild av hur väl kommuner och landsting lever upp till de nationella målen inom nuvarande ekonomiska ramar. Möjligheterna att skapa en sådan samlad bild bör förbättras. 
 Resultatet av en utvecklad uppföljning skulle komma såväl kommunerna som staten till godo. Kommunerna skulle få ett bra material för jämförelser med sig själva över tiden samt med andra kommuner. Inte minst bör kvalitetsjämförelser mellan olika kom- muner stimuleras. Staten skulle få bättre indikatorer på måluppfyl- lelsen i de kommunala verksamheterna. Såväl staten som kommu- ner skulle kunna använda den ökade kunskapen vid t.ex. resursför- delning: kommunerna vid fördelning av resurser mellan olika verk- samheter och staten vid beslut om nivån på statsbidragen. 
 Ett utvecklat uppföljningsarbete kan förhoppningsvis även på sikt möjliggöra studier av effektiviteten inom den kommunala sektorn. Samtidigt präglas stora delar av den kommunala verksam- heten av sammansatta och komplexa mål, som till viss del även kan vara motstridiga. Begreppet effektivitet blir i denna mening därför svårhanterligt. Värderingen av de nyckeltal, indikatorer och andra data som en databas genererar förutsätter såväl en djupgående kun- skap om verksamheten inom de olika sektorerna som att uppgif- terna sätts i relation till de lokala politiska prioriteringarna. 
 En viktig fråga är vilken form som skulle vara ändamålsenlig för ett arbete med sådan tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av verksamhet och ekonomi i kommuner och landsting som inte direkt faller inom någon sektorsmyndighets område. Behovet av en sådan uppföljning har accentuerats alltmer sedan de stora föränd- ringarna i styrningen av kommuner och landsting under  
 1990-talet, 
  främst omläggningen av statsbidragen och utjämningssystemet. 
 91 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2001:75 
  
 Genom att satsa nya resurser på ett mer tvärsektoriellt utred- ningsarbete kan man skapa en positiv konkurrens mellan de instanser som idag bedriver någon form av uppföljning eller utvär- dering av kommunal verksamhet, ur främst ett sektorsperspektiv. Det ger också förutsättningar för att t.ex. lyfta fram nya frågor vilket sammantaget kan bidra till ett bättre kunskapsunderlag. Det skulle även utgöra ett komplement till den forskning som nu bedrivs. 
 Betydande positiva effekter skulle kunna uppnås genom att åtminstone inledningsvis överlåta arbetet med att utveckla såväl den kommunala databasen som att bedriva ett tvärsektoriellt upp- följningsarbete av den kommunala verksamheten till en och samma instans. Databasens information kommer härigenom att få flera användningsområden och kvaliteten och aktualiteten kan därmed kontinuerligt förbättras. 
 I samband med att ansvaret för verksamhetsanknuten statistik fördes över från Statistiska centralbyrån till respektive sek- torsansvarig myndighet år 1991 blev Skolverket och Socialstyrelsen beställare av den information som omfattar förskoleverksamhet, skola, vuxenutbildning respektive individ- och familjeomsorg samt äldre- och handikappomsorg. Avsikten var att statistiken skulle bli mer anpassad till dels sektorsmyndighetens behov, dels till de behov som verksamhetsföreträdare på kommunnivå har. 
 Den kommunala provdatabasen som tagits fram inom projektet och som kan komma att permanentas ersätter inte, utan kan sna- rare bidra till en utveckling av den nuvarande sektorsvisa uppgifts- insamlingen. Sektorsmyndigheternas och verksamhetsföreträdarnas behov av en annan detaljeringsgrad och även andra uppgifter gör att denna information behövs även i fortsättningen för uppföljning och utvärdering av de olika kommunala verksamheterna. Oavsett om det är företrädare för kommunerna eller företrädare för staten som genomför djupare analyser av en verksamhet eller företeelse, krävs ytterligare och kompletterande uppgifter för att möjliggöra sådana analyser. 
 92 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 1 
  
 Uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppgift att dels samordna det fortsatta utvecklingsarbetet med den kommunala databasen, dels överväga former och innehåll för ett utvecklat tvärsektoriellt upp- följnings- och utvärderingsarbete enligt vad som sägs i det följande. 
 Fortsatt utveckling av kommunal databas 
 Utredaren skall 
  
 N  
 inledningsvis anordna ett möte kring det tidigare projektets förslag (Ds 2000:48), 
  
 N  
 genomföra och utvärdera den utvidgade försöksverksamheten av den kommunala databasen tillsammans med de kommuner som vill delta i arbetet, 
  
 N  
 lämna förslag till utformningen av en kommunal databas, inklu- sive analysverktyg som stöd för kommunernas informations- uttag ur databasen, 
  
 N  
 genomföra en förstudie om vilken hård- och mjukvara som behövs för hantering av kommunal databas, som sedan behöver utvecklas för att kunna tas i drift senast år 2002, 
  
 N  
 i samverkan med statistikansvariga myndigheter definiera, utvärdera och vidareutveckla kvalitetsmått, 
  
 N  
 i samverkan med statistikansvariga myndigheter föreslå hur in- formation i den utvidgade försöksverksamheten med en kom- munal databas skall kunna inrapporteras tidigare. 
 Studier av kommunal verksamhet samt ansvar för kommunal databas 
 Utredaren skall lämna förslag till ansvarsfördelning och organisa- tion när det gäller följande: 
  
 N  
 drift och underhåll av databasen varvid bl.a. de juridiska och ekonomiska konsekvenserna av olika alternativ för ägande och drift av en kommunal databas bör analyseras, 
  
 N  
 styrning, vidareutveckling, samordning och förankring av en kommunal databas efter den utvidgade försöksverksamheten, 
  
 N  
 utvecklingsarbete för löpande utvärdering och utveckling av de kvalitetsmått som skall rapporteras av kommunerna till data- basen, 
 93 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2001:75 
  
 N  
 utvecklingsarbete för att i samarbete med kommuner och landsting stimulera kvalitetsjämförelser i syfte att göra den kommunala verksamheten mer effektiv, · 
  
 N  
 sektorsövergripande studier av ekonomiskt resultat och mål- uppfyllelse i den samlade kommunala verksamheten. 
 Utredaren skall analysera vilka organisatoriska lösningar som kan vara lämpliga för de olika uppgifter som beskrivits ovan. Utredaren skall i sitt arbete samråda med berörda sektorsmyndigheter. 
 Redovisning av uppdraget 
 Den del av uppdraget som avser förslag om organisation för arbetet med den kommunala databasen samt en tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av de kommunala verksamheterna skall redovisas senast den 28 februari 2001. 
 En förstudie för systemlösningar för hantering av den informa- tion som skall rapporteras in av kommunerna och förslag om fort- satt utveckling av databasen skall redovisas den senast den 28 februari 2001. 
 Den del av uppdraget som avser den utvidgade försöksverksam- heten skall redovisas senast den 31 maj 2001. 
 Regeringen avser att i samband med den första avrapporteringen besluta tilläggsdirektiv för det fortsatta arbetet. 
 94 
 Bilaga 2 
 Tilläggsdirektiv 
 till kommittén för fortsatt utveckling av en kommunal databas samt tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av kommunal verksamhet 
 Dir. 2001:26 
 Beslut vid regeringssammanträde den 5 april 2001. 
 Förlängd utredningstid 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 12 oktober 2000 (dir. 2000:69) tillkallade statsrådet som ansvarar för frågor om kommunal ekonomi en särskild utredare (Fi 2000:08) med uppdrag  
 bl.a.  
 att hantera den fortsatta utvecklingen av en kommunal data- bas, vilket inkluderar att lämna förslag på organisation och ägande- former för databasen samt vissa frågor som gäller tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av kommunal verksamhet. Utred- ningen skall enligt direktiven i denna del senast den 31 maj 2001 redovisa resultaten av sitt arbete. 
 Med ändring av denna tidpunkt skall utredningen redovisa resultaten av sitt arbete senast den 28 september 2001. 
 95 
 Bilaga 3 
 Föreslagna nyckeltal i sammandrag 
 Typ av nyckeltal: V = volymnyckeltal, E = ekonominyckeltal och K = kvalitetsnyckeltal 
  
 Verksamhets- 
  
 Typ Nyckeltal 
  
 område 
  
 Skola-barnomsorg 
  
 Helhet 
 V Andel lågutbildade invånare (%) 
 V Andel utrikes födda invånare (%) 
 E Kostnad per invånare för verksamhetsområdet 
 E Standardkostnad/ invånare 
  
 E 
  
 Skola - barnomsorgs kostnadsandel av kom- munens totala driftkostnad 
  
 Förskoleverksamhet för åldrarna  
 1-5 
  år 
 V Andel inskrivna barn  
 1-5 
  år/antal invånare  
 1-5 
  år (%) 
  
 V 
  
 Andel inskrivna barn i enskild regi/totalt antal barn i förskoleverksamhet (%) 
  
 V 
  
 Andel inskrivna barn i familjedaghem/antal barn i förskoleverksamhet (%) 
  
 E Nettokostnad per invånare  
 1-5 
  år 
 E Kostnad (inkl lokaler) per inskrivet heltidsbarn 
 K Antal heltidsbarn per årsarbetare i arbete med barn 
  
 K 
  
 Andel (%) årsarbetare med pedagogisk hög- skoleutbildning (förskollärare, fritidspedagog 
  
 och lärare) 
 K Attitydundersökning enligt standardmodell 
 1 
  
 1  
 SCB:s förslag till (ca 10) standardiserade frågor, som redovisas på annan plats i betänkandet. 
 97 
  
 N 
  
 Grundskola åk  
  
 0-9 
  
  inkl för- skoleklass 
  
 N 
  
 Skolbarnsomsorg 
  
 N 
  
 Särskola 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2001:75 
  
 Skolverksamhet för åldrarna  
 6-15 
  år 
 V Andel barn  
 6-15 
  år i skolverksam- heten/invånare i kommunen (%) 
 V Andel elever i skolor i annans regi (%) 
 E Kostnad per invånare för verksamhets- området (hemkommun) 
  
 E 
  
 Kostnad per invånare  
  
 6-15 
  år för verksam- hetsområdet (hemkommun) 
 E Kostnad (inkl lokaler)/elev (hemkommun) 
 E Kostnad (exkl. lokaler)/elev (skolkommun) 
 K Antal pedagogisk personal (årsarbetare)/100 elever i åk  
 0-9 
  (skolkommun) 
 K Antal årsarbetare med pedagogisk utbildning K Andel elever (%) i åk 9 med behörighet till 
 gymnasieskolan 
 K Attitydundersökning enligt standardmodell 
 1 
  
 K 
  
 Genomsnittligt meritvärde i åk 9 (betygs- poäng) 
  
 V Andel (%) inskrivna i skolbarnsomsorg/ invånare  
 6-9 
  år 
  
 V 
  
 Andel (%) inskrivna i skolbarnsomsorg/ invånare  
  
 10-12 
  år 
  
 E 
  
 Kostnad (inkl lokaler)/inskrivet barn  
  
 6-12 
  år i skolbarnsomsorg 
  
 K 
  
 Antal inskrivna barn per årsarbetare i fritids- hem 
  
 K Andel årsarbetare med pedagogisk högskole- utbildning 
 K Attitydundersökning enligt standardmodell 
 2 
  
 V Andel elever inskrivna i särskola 
 E Kostnad (inkl lokaler)/särskoleelev 
 K Andel årsarbetare med specialpedagogisk högskoleutbildning 
 K Attitydundersökning enligt standardmodell 
 2 
  
 2  
 Förslag ännu ej utarbetat 
 98 
  
 N 
  
 Gymnasie- skola åk  
  
 1-3 
  
 Vuxenutbildning 
  
 3  
  
 Förslag ännu ej utarbetat 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 3 
  
 Gymnasieskola för åldrarna  
 16-19 
  år 
 V Andel gymnasieelever av totala antalet invånare  
 16-19 
  år 
  
 V 
  
 Andel (folkbokförda) elever (%) på 
  
 N 
 NV, TP och  
 SP-program 
  
 N 
 IV-program 
 N 
 specialutformade program  
 N 
 övriga nationella program 
  
 V 
  
 Andel (folkbokförda) elever i 
  
 N 
 kommunens egna skolor 
  
 N 
 andra kommuners, kommunalförbunds och landstings skolor 
  
 N 
 fristående gymnasieskolor 
 E Kostnad för gymnasieskola per invånare  
 16-19 
  år 
 E Kostnad per elev i gymnasieskolan 
 K Andel sökande (%) folkbokförda i kommunen intagna på förstahandsval 
 K Genomsnittlig betygspoäng, totalt 
 K Andel elever (%) som fullföljt sin utbildning inom 4 år 
 K Andel elever från yrkesförberedande program i arbete tre år efter avslutad gymnasieutbildning. 
  
 K 
  
 Andel invånare (%) 20 år, med grundläggande behörighet till universitet och högskola. 
  
 K Attitydundersökning enligt standardmodell 
 3 
  
 V Andel invånare i vuxenutbildning/antalet invånare  
 20-65 
  år 
 V Andel kursdeltagare (%) i 
  
 N 
 egen kommunal vuxenutbildning 
  
 N 
 andra kommuners/kommunalförbunds skolor 
  
 V 
  
 Andel elever (%) i 
  
 N 
 grundvux 
  
 N 
 gymnasial vuxenutbildning  
 N 
 påbyggnadsutbildning 
 E Kostnad per heltidsstuderande i grundvux 
  
 E 
  
 Kostnad per heltidsstuderande i gymnasial vux- enutbildning och påbyggnadsutbildning 
  
 99 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2001:75 
  
 E 
  
 Kostnad för hemkommun för heltidsstuderande folkbokförd i kommunen per antal invånare 20- 64 år 31/12 
  
 K 
  
 Andel kursdeltagare (%) i gymnasial vuxenut- bildning och påbyggnadsutbildning som vid läs- årets slut slutfört kurs 
  
 K Attitydundersökning enligt standardmodell 
 3 
  
 Vård och omsorg om äldre 
 Helhet 
 V Andel invånare 65 år eller äldre i kommunen 
  
 V 
  
 Andel invånare 80 år och äldre i förhållande till antal invånare 65 år och äldre 
  
 V Andel verksamhet i enskild regi (%) 
  
 E 
  
 Äldreomsorgens kostnadsandel av kommunens totala driftkostnad 
  
 E Kostnad för äldreomsorgen per invånare 
  
 E 
  
 Standardkostnad för äldreomsorgen/invånare (Kr/inv.) 
  
 K 
  
 Andel årsarbetare inom äldreomsorgen med adekvat utbildning 
  
 K Attitydundersökning enligt standardmodell 
 4 
  
 Ordinärt boende 
 V Genomsnittsålder vid förstagångsbeviljad insats om hemtjänst 
  
 V 
  
 Antal beviljade hemtjänsttimmar per månad/ person 
  
 V 
  
 Andel personer 65 år och äldre i ordinärt boende med insats 
  
 V Andel verksamhet i enskild regi 
  
 E 
  
 Kostnad för insatser i ordinärt boende/invånare 65 år och äldre 
  
 E 
  
 Kostnad för insatser i ordinärt boende/genom antal personer 65 år och äldre i ordinärt boende 
  
 E 
  
 Genomsnittlig kostnad per beviljad hemtjänst- timme 
  
 K Andel personer med aktuell individuell plan 
 K Attitydundersökning enligt standardmodell 
  
 4  
 SCB:s förslag till (ca 10) standardiserade frågor, som redovisas på annan plats i betänkandet. 
 100 
  
 Andel personer med beslut enl. LSS i förhållande till antal invånare 
  
 N 
  
 0-64 
  
  år resp.  
  
 N 
  
 65 och äldre 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 3 
  
 Särskilt boende 
 V Genomsnittsålder vid förstagångsansökan om sär- skilt boende 
 V Andel personer 65 år och äldre i särskilt boende 
 V Andel personer 80 år och äldre i särskilt boende i förhållande till antal personer 65 år och äldre i sär- skilt boende 
 V Andel verksamhet i enskild regi 
  
 E 
  
 Kostnad för särskilt boende/invånare 65 år och äldre 
  
 E 
  
 Kostnad för särskilt boende/genom antal personer 65 år och äldre i särskilt boende 
  
 K Andel personer med aktuell individuell plan 
 K Attitydundersökning enligt standardmodell 
 Öppna/förebyggande insatser 
  
 E 
  
 Kostnad för öppna och förebyggande insatser/ invånare 65 år och äldre 
  
 Omsorg om funktionshindrade 
 Insatser enligt LSS 
 V 
 E Kostnad per person med beslut enl. LSS 
  
 E 
  
 Omsorger för funktionshindrade enl. LSS kost- nadsandel av kommunens totala driftkostnad 
  
 K 
  
 Andel personer med aktuell individuell plan enl. LSS 
  
 K Attitydundersökning enligt standardmodell 
 Bostad med särskild service enligt LSS 
  
 V 
  
 Antal personer med boende enl. LSS av totalt antal personer med beslut enl. LSS 
  
 E Kostnad per person med boende enl. LSS 
 101 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2001:75 
  
 Daglig verksamhet enligt LSS 
  
 V 
  
 Andel personer med beslut om daglig verksamhet av totalt antal personer med beslut enl. LSS 
  
 E 
  
 Kostnad per person med daglig verksamhet enl. LSS 
  
 K 
  
 Andel personer med beslut om daglig verksamhet enl. LSS placerade på en reguljär arbetsplats 
  
 Personlig assistans enligt LSS och LASS 
 V Andel personer med beslut om personlig assistans enl. LSS o LASS av totalt antal med beslut enl. LSS o LASS 
  
 V 
  
 Antal beviljade timmar/person och vecka enl. LSS 
  
 + 20 första tim enl. LASS 
  
 E 
  
 Kostnad per person med personlig assistent enl. 
  
 LSS o LASS 
  
 Insatser enligt SoL 
  
 V 
  
 Andel invånare med  
 SoL-beslut 
 0-64 
  år 
  
 E 
  
 Kostnad/person  
 0-64 
  år med  
 SoL-beslut 
  
 E 
  
 SoL  
 0-64 
  års kostnadsandel av totala kostnaden 
  
 för omsorg om de funktionshindrade 
  
 K Andel personer med aktuell individuell plan 
 K Attitydundersökning enligt standardmodell 
 Ordinärt boende enligt SoL 
  
 V 
  
 Andel invånare  
  
 0-64 
  år med insats i ordinärt boende enl. SoL 
  
 V 
  
 Genomsnittligt antal beviljade hemtjänsttimmar per person med hemtjänst i ordinärt boende 
  
 E Kostnad/person i ordinärt boende med  
 SoL-insats 
  
 Särskilt boende enligt SoL 
  
 V 
  
 Andel invånare  
  
 0-64 
  år med insatsen särskilt boende enl. SoL 
 E Kostnad per person i särskilt boende 
 102 
  
 N 
  
 Uppsökande, förebyggande och öppna insatser 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 3 
  
 Individ och familjeomsorg 
 Helhet 
  
 V 
  
 Andel av befolkningen som någon gång varit i kontakt med individ- och familjeomsorgen 
  
 V Andel verksamhet i enskild regi 
  
 E 
  
 Individ- och familjeomsorgens kostnadsandel av 
  
 kommunens totala driftkostnad 
  
 E 
  
 Kostnad för individ- och familjeomsorg/invånare 
  
 E 
  
 Standardkostnad/ invånare 
  
 Ekonomiskt bistånd 
  
 N 
 Övriga hushåll 
  
 V 
  
 Antal personer 20  
 –64 
  år med ekonomiskt bistånd i 
  
 förhållande till antal invånare i kommunen  
 20-64 
  år 
  
 V 
  
 Andel hushåll med socialbidrag under året i 
  
 N 
 1-3 
  mån, 
  
 N 
 4-9 
  mån och 
  
 N 
 10 mån och mer 
  
 E 
  
 Utbetalt socialbidrag/månad och hushåll 
  
 E 
  
 Kostnad för socialbidrag per invånare  
 0-64 
  år 
  
 K 
  
 Andel aktuella individuella behandlingsplaner som 
  
 fullföljts 
  
 K 
  
 Andel personer i yrkesverksam ålder  
 20-64 
  år som 
  
 övergått till egen försörjning/har en inkomst över 
  
 socialbidragsnorm 
  
 N 
 Flyktinghushåll 
  
 V 
  
 Andel flyktinghushåll som uppbär introduktions- 
  
 ersättning i förhållande till antal bidragstagande 
  
 flyktinghushåll i kommunen 
  
 E 
  
 Utbetalt ekonomiskt bistånd inkl introduktionser- 
  
 sättning till flyktinghushåll/ månad och hushåll 
  
 K 
  
 Andel aktuella individuella introduktionsplaner 
  
 som fullföljts 
  
 Stöd och behandling till barn och unga 
 V Andel barn och unga som varit föremål för indivi- duellt behovsprövade öppna insatser per den 1/11. 
 V Andel barn och unga 13  
 -20 
  år som varit föremål för individuellt behovsprövade öppna insatser per den 1/11. 
 V Andel verksamhet i öppenvård 
 103 
  
 N 
  
 Uppsökande, förebyggande och öppna insatser 
  
 N 
  
 Institutions- vård och familjehems- vård 
  
 104 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2001:75 
  
 E 
  
 Kostnad för uppsökande och förebyggande verk- 
  
 samhet samt öppna insatser/invånare  
 0-20 
  år 
  
 N 
 Institutions- 
  
 V 
  
 Andel placerade i institution 
  
 vård och 
  
 V 
  
 Andel placerade i familjehem 
  
 familjehems- 
  
 V 
  
 Andel vårddygn i institutionsvård 
  
 vård 
  
 V 
  
 Andel vårddygn i familjehemsvård 
  
 E 
  
 Genomsnittlig kostnad per vårddygn på institu- 
  
 tion 
  
 E 
  
 Genomsnittlig kostnad per vårddygn i familje- 
  
 hem 
  
 E 
  
 Kostnad för placerade barn/inv.  
 0-20 
  år 
  
 K 
  
 Väntetid från beslut till verkställighet 
  
 K 
  
 Andel aktuella individuella behandlingsplaner 
  
 som fullföljts 
  
 K 
  
 Andel barn/unga som har en fungerande familje- 
  
 /social situation/12 månader efter avslutad 
  
 behandling 
  
 K 
  
 Andel barn och unga som fått nytt beslut om 
  
 dygnsvård inom en treårsperiod efter avslutad 
  
 dygnsvård 
  
 K 
  
 Andel av avslutade  
 LVU-placeringar 
  där upp- 
  
 följning gjorts inom 6 månader efter avslutad 
  
 placering. 
  
 Stöd och behandling för vuxna med missbruksproblem 
 V Andel personer med individuellt behovsprövad öppenvårdsinsats i förhållande till totalt antal personer med insatser pga. missbruk den 1/11 
 E Kostnad för uppsökande och förebyggande verk- samhet samt öppna insatser/invånare  
 21-64 
  år 
 V Andel placerade på institution i förhållande till antal invånare i åldern  
 21-64 
  år 
 V Andel placerade i familjehem i förhållande till antal invånare i åldern  
 21-64 
  år 
 V Antal vårddygn per placering på institution V Antal vårddygn per placering i familjehem 
 E Genomsnittlig kostnad per vårddygn på institution 
  
 105 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 3 
  
 E 
  
 Genomsnittlig kostnad per vårddygn i familje- hem 
  
 E Kostnad för placerade vuxna/invånare  
 21-64 
  år 
 K Väntetid från beslut till verkställighet 
 K Andel aktuella individuella behandlingsplaner som fullföljts 
 K Andel som får ny insats inom en treårsperiod 
 Stöd och behandling för personer med övriga problem 
  
 V 
  
 Andel vuxna  
  
 21-64 
  år med vård- och behand- lingsinsatser per den 1/11 
  
 E 
  
 Kostnad för vård- och behandlingsinsatser för övriga vuxna i förhållande till totala kostnaden för individ- och familjeomsorgen 
  
 Bilaga 4 
 Förslag till nyckeltal för kommundatabasen 
 Mått: V= volymnyckeltal, E= ekonominyckeltal, K= kvalitets- nyckeltal 
  
 Verksamhets- 
  
 område/del- 
  
 område 
  
 Mått 
  
 Nyckeltal 
  
 Definition 
  
 SKOLA – BARNOMSORG 
  
 HELHET Skola – barnomsorg 
  
 Helhet 
  
 V 
  
 Andel lågutbildade invånare 
  
 Andel av kommunens invånare i åldern  
 20-64 
  år, den 31/12, med 
  
 (%) 
  
 folkskola eller grundskola som högsta utbildning 
  
 V 
  
 Andel utrikes födda invånare 
  
 Andel av kommunens invånare i åldern  
 20-64 
  år, den 31/12, som 
  
 är födda i annat land 
  
 E 
  
 Kostnad per invånare för 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 verksamhetsområdet 
  
 kommuner och landsting enligt RS för förskoleverksamhet, 
  
 skolverksamhet och skolbarnsomsorg dividerat med antalet 
  
 invånare i kommunen den 31/12 
  
 E 
  
 Standardkostnad/invånare 
  
 Den sammanlagda standardkostnaden för förskoleverksamhet, 
  
 grundskola med förskoleklass och gymnasieskolan per invånare 
  
 E 
  
 Skola – barnomsorgs 
  
 Den sammanlagda kostnaden för verksamhetsområdet relaterat 
  
 kostnadsandel (%) av 
  
 till (%) kommunens totala driftkostnad 
  
 kommunens totala 
  
 driftkostnad 
  
 FÖRSKOLEVERKSAMHET FÖR ÅLDRARNA 1 – 5 ÅR 
  
 Förskoleverk- 
  
 V 
  
 Andel inskrivna barn  
 1-5 
  
 Totalt antal inskrivna barn i förskoleverksamhet (kommunal, inkl 
  
 samhet för 
  
 år/antal invånare  
 1-5 
  år (%) 
  
 familjedaghem och  
 icke-kommunal 
  (enskild)) dividerat med antal 
  
 åldrarna  
 1-5 
  
 invånare i kommunen  
 1-5 
  år 
  
 år 
  
 107 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2001:75 
  
 V 
  
 Andel inskrivna barn i 
  
 Totalt antal inskrivna barn i enskild regi dividerat med totalt antal 
  
 enskild regi/totalt antal 
  
 barn i förskoleverksamhet. (kommunal, inkl familjedaghem och icke- 
  
 barn i förskoleverksamhet 
  
 kommunal (enskild)) 
  
 (%) 
  
 V 
  
 Andel inskrivna barn i 
  
 Totalt antal inskrivna barn i familjedaghem dividerat med totalt antal 
  
 familjedaghem/antal barn i 
  
 barn i förskoleverksamhet. (kommunal, inkl familjedaghem och icke- 
  
 förskoleverksamhet (%) 
  
 kommunal (enskild)) 
  
 E 
  
 Nettokostnad per invånare 
  
 Bruttokostnad minus interna och externa (avgifter) intäkter och 
  
 1-5 
  år 
  
 försäljning till andra kommuner och landsting enligt RS för 
  
 förskoleverksamhet dividerat med antalet invånare  
 1-5 
  år i 
  
 kommunen den 31/12 
  
 E 
  
 Kostnad (inkl lokaler) per 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 inskrivet heltidsbarn 
  
 kommuner och landsting enligt RS för förskoleverksamhet dividerat 
  
 med till heltidsbarn omräknat barnantal 
  
 K 
  
 Antal heltidsbarn per 
  
 Antal heltidsbarn på förskola (i kommunal o enskild regi) dividerat 
  
 årsarbetare i arbete med 
  
 med antal årsarbetare (=antal anställda som arbetar med barn 
  
 barn 
  
 omräknat till årsarbetare med hjälp av tjänstgöringsgrad) 
  
 K 
  
 Andel (%) årsarbetare 
  
 Andel årsarbetare ned  
 förskollärare-, 
  fritidspedagog- eller 
  
 med pedagogisk 
  
 lärarutbildning dividerat med totala antalet årsarbetare 
  
 högskoleutbildning 
  
 (förskollärare, 
  
 fritidspedagoger o lärare) 
  
 K 
  
 Attitydundersökning enligt 
  
 Avser att på ett standardiserat sätt, via enkät, beskriva brukarnas 
  
 standardmodell 
  
 attityder till verksamheten 
  
 SKOLVERKSAMHET OCH SKOLBARNSOMSORG FÖR ÅLDRARNA 6 – 15 ÅR 
  
 Grundskola åk 0 – 
  
 V 
  
 Andel barn  
 6-15 
  år i 
  
 Antal barn  
 6-15 
  år dividerat med totalt antal invånare i kommunen 
  
 9 inkl förskoleklass 
  
 skolverksamheten/invå- 
  
 nare i kommunen (%) 
  
 V 
  
 Andel elever i skolor i 
  
 Andel av eleverna folkbokförda i kommunen som går i annan 
  
 annans regi 
  
 kommuns eller fristående grundskola, internationella skola eller i 
  
 riksinternatskola + andel av samtliga förskoleklasselever i 
  
 kommunen, oavsett huvudman, som gick i förskoleklass som 
  
 anordnades i enskild regi. Med enskild anordnare avses här både 
  
 enskild verksamhet och fristående skolor. Summan divideras med 
  
 totalt antal elever i kommunen 
  
 E 
  
 Kostnad per invånare för 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 verksamhetsområdet 
  
 kommuner och landsting enligt RS för grundskola och 
  
 (hemkommun) 
  
 skolbarnsomsorgsverksamhet dividerat med antalet invånare i 
  
 kommunen den 31/12 
  
 108 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 4 
  
 E 
  
 Kostnad per invånare  
 6-15 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 år för verksamhets- 
  
 kommuner och landsting enligt RS för grundskola och 
  
 området (hemkommun) 
  
 skolbarnsomsorgsverksamhet dividerat med antalet invånare  
 6-15 
  år i 
  
 kommunen den 31/12 
  
 E 
  
 Kostnad (inkl lokaler)/elev 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 (hemkommun) 
  
 kommuner och landsting enligt RS för förskoleklass och grundskola 
  
 dividerat med totala antalet elever, folkbokförda i kommunen 
  
 E 
  
 Kostnad (exkl. lokaler) 
  
 Bruttokostnad minus lokalkostnader, interna intäkter och försäljning till 
  
 /elev (skolkommun) 
  
 andra kommuner och landsting enligt RS för förskoleklass och grund- 
  
 skola dividerat med totala antalet elever i kommunen 
  
 K 
  
 Antal pedagogisk personal 
  
 Antal pedagogisk personal i förskoleklass och grundskola per 100 
  
 (årsarbetare)/100 elever i 
  
 elever i åk  
 0-9 
  (skolkommun) 
  
 åk  
 0-9 
  (skolkommun) 
  
 K 
  
 Andel årsarbetare med 
  
 Antal årsarbetare med  
 förskollärare-, 
  fritidspedagog- eller 
  
 pedagogisk utbildning 
  
 lärarutbildning dividerat med totala antalet årsarbetare 
  
 K 
  
 Andel elever (%) i åk 9 
  
 med behörighet till 
  
 gymnasieskolan 
  
 K 
  
 Genomsnittligt meritvärde i 
  
 Meritvärdet utgörs av summan av betygsvärdena för de 16 bästa bety- 
  
 åk 9 (betygspoäng) 
  
 gen i elevens slutbetyg i åk 9 (G=10, VG=15 och Ramirez). Det 
  
 möjliga maxvärdet är 320 poäng. Det genomsnittliga meritvärdet 
  
 beräknas för de elever som fått betyg i minst ett ämne. Elevernas 
  
 sammanlagda poäng divideras med antal elever som fått betyg i minst 
  
 ett ämne enligt det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet. 
  
 K 
  
 Attitydundersökning enligt 
  
 Avser att på ett standardiserat sätt, via enkät, beskriva brukarnas 
  
 standardmodell 
  
 attityder till verksamheten 
  
 Skolbarnsomsorg 
  
 V 
  
 Andel (%) inskrivna i 
  
 Antal inskrivna barn  
 6-9 
  år i skolbarnsomsorgen dividerat med Totalt 
  
 skolbarnsomsorg/invånare 
  
 antal invånare  
 6-9 
  år den 15 okt 
  
 6-9 
  år 
  
 V 
  
 Andel (%) inskrivna i 
  
 Antal inskrivna barn  
 10-12 
  år i skolbarnsomsorgen dividerat med totalt 
  
 skolbarnsomsorg/invånare 
  
 antal  
 invånare10-12 
  år den 15 okt 
  
 10-12 
  år 
  
 E 
  
 Kostnad (inkl lokaler) 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 /inskrivet barn  
 6-12 
  år i 
  
 kommuner och landsting enligt RS för skolbarnsomsorgsverksamhet 
  
 skolbarnsomsorg 
  
 dividerat med antalet inskrivna barn i fritidshem den 31/12 + antal barn 
  
 6-12 
  år i familjedaghem 
  
 K 
  
 Antal inskrivna barn per 
  
 Antal inskrivna barn i fritidshem dividerat med antal årsarbetare i 
  
 årsarbetare i fritidshem 
  
 fritidshem 
  
 109 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2001:75 
  
 K 
  
 Andel årsarbetare med 
  
 Antal årsarbetare ned  
 förskollärare-, 
  fritidspedagog- eller 
  
 pedagogisk högskole- 
  
 lärarutbildning dividerat med totala antalet årsarbetare 
  
 utbildning 
  
 K 
  
 Attitydundersökning enligt 
  
 Avser att på ett standardiserat sätt, via enkät, beskriva 
  
 standardmodell 
  
 brukarnas attityder till verksamhet en 
  
 Särskola 
  
 V 
  
 Andel elever inskrivna i 
  
 Antal inskrivna barn i särskola dividerat med antal elever åk 0- 
  
 särskola 
  
 9, folkbokförda i kommunen 
  
 E 
  
 Kostnad (inkl lokaler) 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 /särskoleelev 
  
 kommuner och landsting enligt RS för särskoleverksamhet 
  
 dividerat med antalet särskoleelever den 31/12 
  
 K 
  
 Andel årsarbetare med 
  
 Antal årsarbetare med specialpedagogisk högskoleutbildning 
  
 specialpedagogisk 
  
 dividerat med antalet årsarbetare i särskolan 
  
 högskoleutbildning 
  
 K 
  
 Attitydundersökning enligt 
  
 Avser att på ett standardiserat sätt, via enkät, beskriva 
  
 standardmodell 
  
 brukarnas attityder till verksamhet en 
  
 GYMNASIESKOLA FÖR ÅLDRARNA  
 16-19 
  ÅR 
  
 Gymnasieskola åk 
  
 V 
  
 Andel gymnasieelever av 
  
 Antal gymnasieelever folkbokförda i kommunen dividerat med 
  
 1-3 
  
 totala antalet invånare  
 16-19 
  
 antal invånare  
 16-19 
  år 
  
 år 
  
 V 
  
 Andel (folkbokförda) elever 
  
 Antalet elever på respektive program den 15 okt resp. år 
  
 (%) på 
  
 dividerat med totala antalet elever i kommunen 
  
 NV, TP och  
 SP-program 
  
 IV-program 
  
 specialutformade program 
  
 övriga nationella program 
  
 V 
  
 Andel (folkbokförda) elever i 
  
 Antal folkbokförda elever i gymnasieskola hos olika huvudmän, 
  
 kommunens egna skolor 
  
 dividerat med totala antalet elever i kommunen 
  
 andra kommuners, kommu- 
  
 nalförbunds och landstings 
  
 skolor 
  
 fristående gymnasieskolor 
  
 E 
  
 Kostnad för gymnasieskola 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 per invånare  
 16-19 
  år 
  
 kommuner och landsting enligt RS för gymnasieskola dividerat 
  
 med antalet invånare  
 16-19 
  år den 31/12 
  
 E 
  
 Kostnad per elev i 
  
 Kostnad enligt RS för gymnasieskolan dividerat med antalet 
  
 gymnasieskolan 
  
 elever i gymnasieskolan den 15 okt 
  
 K 
  
 Andel sökande (%) 
  
 folkbokförda i kommunen 
  
 intagna på första handsval 
  
 110 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 4 
  
 K 
  
 Genomsnittlig betygspoäng, 
  
 totalt 
  
 K 
  
 Andel elever (%) som 
  
 fullföljde sin utbildning inom 
  
 4 år 
  
 K 
  
 Andel elever från 
  
 yrkesförberedande program i 
  
 arbete tre år efter avslutad 
  
 gymnasieutbildning. 
  
 K 
  
 Andel invånare (%) 20 år, 
  
 med grundläggande 
  
 behörighet till universitet o 
  
 högskola. 
  
 K 
  
 Attitydundersökning enligt 
  
 Avser att på ett standardiserat sätt, via enkät, beskriva 
  
 standardmodell 
  
 brukarnas attityder till verksamhet en 
  
 VUXENUTBILDNING 
  
 Vuxenutbildning 
  
 V 
  
 Andel invånare i vuxenutbild- 
  
 Antal i kommunen folkbokförda  
 20-64 
  år som deltar i komvux 
  
 ning/antalet invånare  
 20-64 
  
 och SFI i kommunens eller annans regi, dividerat med antalet 
  
 år 
  
 invånare  
 20-64 
  år 
  
 V 
  
 Andel kursdeltagare (%) i 
  
 Antal kursdeltagare hos olika huvudmän, dividerat med totala 
  
 egen kommunal vuxenut- 
  
 antalet kursdeltagare 
  
 bildning 
  
 andra kommuners/ 
  
 kommunalförbunds skolor 
  
 V 
  
 Andel elever (%) i 
  
 Antal elever i olika utbildningar dividerat med totala antalet 
  
 grundvux 
  
 elever. 
  
 gymnasial vuxenutbildning 
  
 påbyggnadsutbildning 
  
 E 
  
 Kostnad per 
  
 heltidsstuderande i grundvux 
  
 E 
  
 Kostnad per 
  
 heltidsstuderande i 
  
 gymnasial vuxenutbildning o 
  
 påbyggnadsutbildning 
  
 E 
  
 Kostnad för hemkommun för 
  
 Total kostnad för grundvux, gymnasial vuxenutbildning, 
  
 heltidsstuderande 
  
 påbyggnadsutbildning dividerat med antalet invånare  
 20-64 
  år i 
  
 folkbokförd i kommunen per 
  
 kommunen 
  
 antal inv.  
 20-64 
  år 31/12 
  
 111 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2001:75 
  
 K 
  
 Andel kursdeltagare (%) i gymnasial 
  
 vuxenutbildning och påbygg- 
  
 nadsutbildning som vid läsårets slut 
  
 slutfört kurs 
  
 K 
  
 Attitydundersökning enligt stan- 
  
 Avser att på ett standardiserat sätt, via enkät, beskriva 
  
 dardmodell 
  
 brukarnas attityder till verksamhet en 
  
 VÅRD OCH OMSORG OM ÄLDRE 
  
 HELHET 
  
 Helhet 
  
 V 
  
 Andel invånare 65 år eller äldre i 
  
 Antal invånare i kommunen som är 65 år eller äldre dividerat 
  
 kommunen 
  
 med totalt antal invånare i kommunen den 31 december 
  
 V 
  
 Andel invånare 80 år och äldre i 
  
 Antal invånare i kommunen som är 80 år eller äldre dividerat 
  
 förhållande till antal invånare 65 år 
  
 med antal invånare 65 år och äldre i kommunen den 31 
  
 och äldre 
  
 december 
  
 V 
  
 Andel verksamhet i enskild regi (%) 
  
 Antal personer med insats i ordinärt boende och i särskilt 
  
 boende i enskild regi i förhållande till samtliga personer med 
  
 insats i ordinärt boende och i särskilt boende per 1/10. 
  
 E 
  
 Äldreomsorgens kostnadsandel (%) 
  
 Äldreomsorgens bruttokostnad minus interna intäkter och 
  
 av kommunens totala driftkostnad 
  
 försäljning till andra kommuner och landsting enligt RS, 
  
 dividerat med totala driftkostnaden för kommunen. 
  
 E 
  
 Kostnad för äldreomsorgen per 
  
 Total kostnad för äldreomsorgen divideras med antalet 
  
 invånare 
  
 invånare i kommunen. 
  
 E 
  
 Standardkostnad för äldreomsorg 
  
 Standardkostnad enl. det kommunala utjämningssystemet 
  
 per invånare 
  
 jämförs med kommunens kostnad/invånare i kommunen 
  
 K 
  
 Andel årsarbetare inom äldre- 
  
 Nyckeltalet kan med nuvarande statistik endast erhållas för 
  
 omsorgen med adekvat utbildning. 
  
 årsarbetare inom äldreomsorgen i kommunal regi. Det är 
  
 svårt att skilja på hemtjänstpersonal i ordinärt boende, 
  
 personal i särskilt boende samt personal för  
 LSS-insatser 
  
 K 
  
 Attitydundersökning enligt 
  
 Avser att på ett standardiserat sätt, via enkät, beskriva 
  
 standardmodell 
  
 brukarnas attityder till verksamheten. SCB:s förslag till 
  
 standardiserade frågor 
  
 ORDINÄRT BOENDE 
  
 Ordinärt 
  
 V 
  
 Genomsnittsålder vid första- 
  
 Den genomsnittliga åldern (år) hos de som beviljas 
  
 boende 
  
 gångsbeviljad insats om hem- 
  
 stadigvarande hemtjänst för första gången. Kräver 
  
 tjänst 
  
 individstatistik. Nyckeltalet behöver utvecklas 
  
 112 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 4 
  
 V 
  
 Antal beviljade hemtjänsttimmar 
  
 Antal beviljade hemtjänsttimmar under oktober månad dividerat 
  
 per månad/person 
  
 med antal personer med hemtjänst i ordinärt boende den 1/10 
  
 V 
  
 Andel personer 65 år och äldre i 
  
 Antal personer 65 år och äldre med beviljad insats i ordinärt 
  
 ordinärt boende med insats 
  
 boende dividerat med totalt antal invånare 65 år och äldre i 
  
 kommunen. Antalet personer definieras som antalet personer 
  
 med hemtjänst och/eller med hemsjukvård 
  
 V 
  
 Andel verksamhet i enskild regi 
  
 Antal personer med hemtjänst i enskild regi i förhållande till 
  
 (%) 
  
 samtliga personer med hemtjänst per 1/10. 
  
 E 
  
 Kostnad för insatser i ordinärt 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 boende/invånare 65 år och äldre 
  
 kommuner och landsting avseende insatser i ordinärt boende 
  
 enligt RS, dividerat med antal invånare 65 år och äldre den 31 
  
 december. 
  
 E 
  
 Kostnad för insatser i ordinärt 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 boende/antal personer 65 år och 
  
 kommuner och landsting avseende insatser i ordinärt boende 
  
 äldre med insats i ordinärt boende 
  
 enligt RS, dividerat med antal personer 65 år och äldre med 
  
 insats i ordinärt boende den 1/10. Antalet personer definieras 
  
 som antalet personer med hemtjänst och/eller med hemsjukvård 
  
 E 
  
 Genomsnittlig kostnad per 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 beviljad hemtjänsttimme 
  
 kommuner och landsting avseende insatser i ordinärt boende 
  
 enligt RS, dividerat med antal beviljade hemtjänsttimmar under 
  
 oktober månad multiplicerat med 12 (uppskattad årsvärde) 
  
 K 
  
 Andel personer med aktuell 
  
 Antal personer med aktuell individuell plan vid ett visst datum 
  
 individuell plan 
  
 dividerat med totalt antal personer med insats i ordinärt boende 
  
 K 
  
 Attitydundersökning enligt 
  
 Avser att på ett standardiserat sätt, via enkät, beskriva brukarnas 
  
 standardmodell 
  
 attityder till verksamheten. SCB:s förslag till standardiserade 
  
 frågor 
  
 SÄRSKILT BOENDE 
  
 Särskilt 
  
 V 
  
 Genomsnittsålder vid 
  
 Den genomsnittliga åldern (år) hos de som beviljas plats i 
  
 boende 
  
 förstagångsbeviljad insats i 
  
 permanent boende (särskilt boende). Kräver individstatistik. 
  
 särskilt boende 
  
 Nyckeltalet behöver utvecklas 
  
 V 
  
 Andel personer 65 år och äldre i 
  
 Antal personer 65 år och äldre i permanent särskilt boende den 
  
 särskilt boende 
  
 1/10 (exkl. boende i korttidsvård) dividerat med totalt antal 
  
 invånare 65 år och äldre i kommunen den 31 december 
  
 113 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2001:75 
  
 V 
  
 Andel personer 80 år och äldre i 
  
 Antal personer 80 år och äldre år i permanent särskilt boende 
  
 särskilt boende i förhållande till 
  
 den 1/10 (exkl. boende i korttidsvård) dividerat med totalt antal 
  
 antal personer 65 år och äldre i 
  
 personer 65 år och äldre år i särskilt boende 
  
 särskilt boende 
  
 V 
  
 Andel verksamhet i enskild regi 
  
 Antal personer i särskild boende (exkl. boende i korttidsvård) i 
  
 (%) 
  
 enskild regi i förhållande till samtliga personer i särskilt boende 
  
 per 1/10. 
  
 E 
  
 Kostnad för särskilt 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 boende/invånare 65 år och äldre 
  
 kommuner och landsting avseende särskilt boende enligt RS, 
  
 dividerat med antal invånare 65 år och äldre den 31 december. 
  
 E 
  
 Kostnad för särskilt boende/antal 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 personer 65 år och äldre i särskilt 
  
 kommuner och landsting avseende särskilt boende enligt RS, 
  
 boende 
  
 dividerat med antal personer i särskilt boende 65 år och äldre 
  
 den 1/10 
  
 K 
  
 Andel personer med aktuell indivi- 
  
 Antal personer med aktuell individuell plan vid ett visst datum 
  
 duell plan 
  
 dividerat med totalt antal personer med insats i särskilt boende 
  
 K 
  
 Attitydundersökning enligt stan- 
  
 Avser att på ett standardiserat sätt, via enkät, beskriva brukar- 
  
 dardmodell 
  
 nas attityder till verksamheten. SCB:s förslag till standardise- 
  
 rade frågor 
  
 ÖPPNA, FÖREBYGGANDE INSATSER 
  
 Öppna, 
  
 E 
  
 Kostnad för öppna och före- 
  
 Bruttokostnad för äldreomsorg, exkl. kostnad för särskilt och 
  
 förebyggan 
  
 byggande insatser/invånare 65 år 
  
 ordinärt boende, minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 de insatser 
  
 och äldre 
  
 kommuner och landsting enligt RS, dividerat med antal invå- 
  
 nare 65 år och äldre i kommunen den 31 december. 
  
 OMSORG OM FUNKTIONSHINDRADE 
  
 INSATSER ENLIGT SOL 
  
 Insatser 
  
 V 
  
 Andel invånare med  
 SoL-beslut 
  Garcia 
  
 Antal personer  
 0-64 
  år med SoL beslut om insats dividerat med 
  
 enligt SoL 
  
 64 år 
  
 antal invånare  
 0-64 
  år den 31 december. Personer definieras 
  
 som antal personer med hemtjänst och eller hemsjukvård samt 
  
 personer i särskilt boende (exkl. boende i korttidsvård) 
  
 E 
  
 Kostnad/person  
 0-64 
  år med SoL- 
  
 Bruttokostnad, minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 beslut 
  
 kommuner och landsting enligt RS, dividerat med antal perso- 
  
 ner  
 0-64 
  år med SoL beslut. Personer definieras som antal 
  
 personer med hemtjänst och eller hemsjukvård samt personer i 
  
 särskilt boende (exkl. boende i korttidsvård) 
  
 114 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 4 
  
 E 
  
 SoL  
 0-64 
  års kostnadsandel (%) 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 av totala kostnaden för omsorg 
  
 kommuner och landsting enligt RS, dividerat med totala drift- 
  
 om funktionshindrade 
  
 kostnaden för omsorgen om funktionshindrade. 
  
 K 
  
 Andel personer med aktuell indivi- 
  
 Antal personer som erhållet individuell plan vid ett visst datum 
  
 duell plan 
  
 dividerat med totalt antal personer med insats enl. SoL 
  
 K 
  
 Attitydundersökning enligt stan- 
  
 Avser att på ett standardiserat sätt, via enkät, beskriva brukarnas 
  
 dardmodell 
  
 attityder till verksamheten 
  
 ORDINÄRT BOENDE ENLIGT SOL 
  
 Ordinärt 
  
 V 
  
 Andel invånare  
 0-64 
  år med 
  
 Antal personer  
 0-64 
  år med någon insats i ordinärt boende enl. SoL 
  
 boende 
  
 insats i ordinärt boende enl. 
  
 dividerat med antal invånare  
 0-64 
  år i kommunen 
  
 enligt SoL 
  
 SoL 
  
 V 
  
 Genomsnittligt antal beviljade 
  
 Antal beviljade hemtjänsttimmar under oktober månad dividerat med 
  
 hemtjänsttimmar per person 
  
 antal personer i ordinärt boende med  
 SoL-insats 
  den 1/10 
  
 med hemtjänst i ordinärt 
  
 boende 
  
 E 
  
 Kostnad per person i ordinärt 
  
 Bruttokostnad, minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 boende med  
 SoL-insats 
  
 kommuner och landsting enligt RS, dividerat med antal personer  
 0-64 
  
 år i ordinärt boende med  
 SoL-insats 
  
 SÄRSKILT BOENDE ENLIGT SOL 
  
 Särskilt 
  
 V 
  
 Andel personer  
 0-64 
  år med 
  
 Antal personer  
 0-64 
  år med insatsen särskilt boende enl. SoL dividerat 
  
 boende 
  
 insatsen särskilt boende enl. 
  
 med antal invånare  
 0-64 
  år 
  
 enligt SoL 
  
 SoL 
  
 E 
  
 Kostnad per person i särskilt 
  
 Bruttokostnad, minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 boende 
  
 kommuner och landsting enligt RS, dividerat med antal personer  
 0-64 
  
 år i särskilt boende enl. SoL 
  
 INSATSER ENLIGT LSS 
  
 Insatser 
  
 V 
  
 Andel personer med beslut enl. 
  
 Antal personer i åldern  
 0-64 
  år respektive i åldern 65 år och äldre med 
  
 enligt LSS 
  
 LSS i förhållande till antal 
  
 beslut om insats enl. LSS dividerat med antal invånare  
 0-64 
  år 
  
 invånare  
 0-64 
  år respektive 
  
 respektive 65 år och äldre 
  
 65 år och äldre 
  
 E 
  
 Kostnad per person med beslut 
  
 Bruttokostnad, minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 enl. LSS 
  
 kommuner och landsting för LSS insatser, enligt RS, dividerat med 
  
 antal personer med beslut enl. LSS 
  
 115 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2001:75 
  
 E 
  
 Omsorger för funktionshind- 
  
 Bruttokostnad för funktionshindrade minus interna intäkter och 
  
 rade enl. LSS kostnadsandel 
  
 försäljning till andra kommuner och landsting enligt RS, dividerat med 
  
 (%) av kommunens totala 
  
 totala driftkostnaden för kommunen. 
  
 driftkostnad 
  
 K 
  
 Andel personer med aktuell 
  
 Antal personer med individuell plan enl. LSS vid ett visst datum 
  
 individuell plan enl. LSS 
  
 dividerat med totalt antal personer med beslut enl. LSS 
  
 K 
  
 Attitydundersökning enligt 
  
 Avser att på ett standardiserat sätt, via enkät, beskriva brukarnas 
  
 standardmodell 
  
 attityder till verksamheten 
  
 BOSTAD MED SÄRSKILD SERVICE ENLIGT LSS 
  
 Bostad med 
  
 V 
  
 Andel personer med boende 
  
 Antal personer med boende med särskild service enl. LSS dividerat 
  
 särskild 
  
 enl. LSS av totalt antal perso- 
  
 med totalt antal personer med beslut enl. LSS 
  
 service 
  
 ner med beslut enl. LSS 
  
 enligt LSS 
  
 E 
  
 Kostnad per person med 
  
 Bruttokostnad, minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 boende enl. LSS 
  
 kommuner och landsting för LSS boende enligt RS, dividerat med 
  
 antal personer med beslut om boende med särskild service enl. LSS 
  
 DAGLIG VERKSAMHET ENLIGT LSS 
  
 Daglig 
  
 V 
  
 Andel personer med beslut om 
  
 Antal personer med beslut om daglig verksamhet dividerat med totalt 
  
 verksamhet 
  
 daglig verksamhet av totalt 
  
 antal personer med beslut enl. LSS 
  
 enligt LSS 
  
 antal personer med beslut enl. 
  
 LSS 
  
 E 
  
 Kostnad per person med daglig 
  
 Bruttokostnad, minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 verksamhet enl. LSS 
  
 kommuner och landsting, för personer med daglig verksamhet enligt 
  
 LSS, enligt RS, dividerat med antal personer med LSS beslut om 
  
 daglig verksamhet 
  
 K 
  
 Andel personer med beslut om 
  
 Antal personer med beslut om daglig verksamhet som är placerade på 
  
 daglig verksamhet enl. LSS 
  
 en reguljär arbetsplats dividerat med antal personer med beslut om 
  
 placerade på en reguljär 
  
 daglig verksamhet enl. LSS 
  
 arbetsplats 
  
 PERSONLIG ASSISTANS ENLIGT LSS OCH LASS 
  
 Personlig 
  
 V 
  
 Andel personer med beslut om 
  
 Antal personer med personlig assistent enl. LSS och LASS- beslut 
  
 assistans 
  
 personlig assistans enl. LSS o 
  
 dividerat med totalt antal personer med LSS och LASS beslut 
  
 enligt LSS 
  
 LASS av totalt antal med beslut 
  
 och LASS 
  
 enl. LSS o LASS 
  
 116 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 4 
  
 V 
  
 Antal beviljade timmar/person och vecka 
  
 Totalt antal beviljade timmar under året dividerat med 52 
  
 enl. LSS + 20 första tim enl. LASS 
  
 veckor i förhållande till antal personer med personlig 
  
 assistent enl. LSS och LASS beslut 
  
 E 
  
 Kostnad per person med personlig assi- 
  
 Bruttokostnad, minus interna intäkter, försäljning till andra 
  
 stent enl. LSS o LASS 
  
 kommuner och landsting och statsbidrag för LASS, för 
  
 personer med assistens enl. LSS o LASS, enligt RS, 
  
 dividerat med antal personer med personlig assistent enl. 
  
 LSS och LASS beslut 
  
 INDIVID- OCH FAMILJEOMSORG 
  
 HELHET 
  
 Helhet 
  
 V 
  
 Andel av befolkningen som någon gång 
  
 Antal personer som under året varit i kontakt med individ- 
  
 varit i kontakt med individ- och familjeom- 
  
 och familjeomsorgen dividerat med antal invånare i 
  
 sorgen 
  
 kommunen den 31 december. Individ- och familjeomsorg 
  
 omfattar ekonomiskt bistånd, stöd och behandling till barn 
  
 och unga, stöd och behandling för vuxna med 
  
 missbruksproblem, stöd och behandling för övriga vuxna, 
  
 samt familjerätt 
  
 V 
  
 Andel verksamhet i enskild regi 
  
 Mäts som procent av kostnaden för individ- och 
  
 familjeomsorg 
  
 E 
  
 Individ- och familjeomsorgens 
  
 Individ- och familjeomsorgens bruttokostnad minus interna 
  
 kostnadsandel av kommunens totala 
  
 intäkter och försäljning till andra kommuner och landsting 
  
 driftkostnad 
  
 enligt RS, dividerat med totala driftkostnaden för kommunen. 
  
 Ger information om kommunernas prioritering 
  
 E 
  
 Kostnad för individ- och familjeomsorg 
  
 Total kostnad för individ- och familjeomsorgen divideras med 
  
 per invånare 
  
 antalet invånare i kommunen. 
  
 E 
  
 Standardkostnad per invånare 
  
 Standardkostnaden enl. det kommunala 
  
 utjämningssystemet. 
  
 EKONOMISKT BISTÅND 
  
 Övriga 
  
 V 
  
 Antal personer  
 20-64 
  år med ekonomiskt 
  
 Antal personer  
 20-64 
  år med ekonomiskt bistånd/ 
  
 hushåll 
  
 bistånd i förhållande till antal invånare i 
  
 socialbidrag dividerat med antal invånare  
 20-64 
  år i 
  
 kommunen  
 20-64 
  år 
  
 kommunen den 31 december 
  
 V 
  
 Andel hushåll med socialbidrag under 
  
 Antal hushåll med socialbidrag i  
 1-3, 
 4-9 
  resp. 10- månader 
  
 året i 
  
 under kalenderåret dividerat med antal socialbidragshushåll i 
  
 1-3 
  mån, 
  
 kommunen 
  
 4-9 
  mån och 
  
 10 mån och mer 
  
 E 
  
 Utbetalt socialbidrag/månad och hushåll 
  
 Bidrag och transfereringar till hushåll exkl. flyktinghushåll 
  
 dividerat med antal socialbidragshushåll dividerat med 12 
  
 bidragsmånader 
  
 117 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2001:75 
  
 E 
  
 Kostnad för socialbidrag per 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 invånare  
 0-64 
  år 
  
 kommuner och landsting enligt RS, dividerat med antal invå- 
  
 nare  
 0-64 
  år den 31 december. 
  
 K 
  
 Andel aktuella individuella 
  
 Antal individuella behandlingsplaner som fullföljts under året 
  
 behandlingsplaner som fullföljts 
  
 dividerat med antal individuella behandlingsplaner som 
  
 fanns vid årets ingång + de som upprättats under året. 
  
 K 
  
 Andel personer i yrkesverksam ålder 
  
 Antal under året avslutade socialbidragsärenden där 
  
 20-64 
  år som övergått till egen 
  
 hushållet övergått till egen försörjning dividerat med totalt 
  
 försörjning/har en inkomst över 
  
 antal avslutade socialbidragsärenden under året 
  
 socialbidragsnorm 
  
 Flyktinghushåll 
  
 V 
  
 Andel flyktinghushåll som uppbär 
  
 Antal flyktinghushåll där ekonomiskt bistånd täcks i form av 
  
 introduktionsersättning i förhållande 
  
 introduktionsersättning dividerat med totalt antal bidrags- 
  
 till antal bidragstagande 
  
 tagande flyktinghushåll i kommunen. Detta nyckeltal kan 
  
 flyktinghushåll i kommunen 
  
 också betraktas som ett kvalitetsnyckeltal då 
  
 introduktionsersättning är bättre för flyktingen än 
  
 socialbidrag 
  
 E 
  
 Utbetalt ekonomiskt bistånd inkl 
  
 Utbetalat bidrag i form av introduktionsersättning och ekono- 
  
 introduktionsersättning till flyk- 
  
 miskt bistånd till flyktinghushåll dividerat med antal flykting- 
  
 tinghushåll/ månad och hushåll 
  
 hushåll och 12 månader 
  
 K 
  
 Andel aktuella individuella intro- 
  
 Antal individuella introduktionsplaner som fullföljts under året 
  
 duktionsplaner som fullföljts 
  
 dividerat med antal individuella behandlingsplaner som 
  
 fanns vid årets ingång + de som upprättats under året. 
  
 STÖD OCH BEHANDLING TILL BARN OCH UNGA 
  
 Uppsökande, 
  
 V 
  
 Andel barn och unga som varit 
  
 Antal barn och unga  
 0-20 
  år, som per den 1/11 var föremål 
  
 förebyggande 
  
 föremål för individuellt behovs- 
  
 för någon eller några individuellt behovsprövade insatser 
  
 och öppna 
  
 prövade öppna insatser per den 
  
 dividerat med totalt antal invånare i kommunen  
 0-20 
  år. 
  
 insatser 
  
 1/11. 
  
 V 
  
 Andel barn och unga  
 13-20 
  år som 
  
 Antal barn och unga  
 13-20 
  år som per den 1/11 varit föremål 
  
 varit föremål för individuellt 
  
 för individuellt behovsprövade öppna insatser dividerat med 
  
 behovsprövade öppna insatser per 
  
 antal invånare i åldern  
 13-20 
  år 
  
 den 1/11 
  
 V 
  
 Andel (%) verksamhet i öppenvård 
  
 Kostnaden för all uppsökande, förebyggande och öppen, 
  
 vård för barn och unga dividerat med socialtjänstens totala 
  
 kostnad för barn och unga (%) 
  
 E 
  
 Kostnad för uppsökande och 
  
 Rad 568 i RS, Total kostnad för öppna insatser, både indivi- 
  
 förebyggande verksamhet samt 
  
 duellt och behovsprövade och övriga dividerat med antal 
  
 öppna insatser/invånare  
 0-20 
  år 
  
 invånare  
 0-20 
  år den 31 december. Kan även vara intressant 
  
 att mäta kostnaden för de individuellt behovsprövade insat- 
  
 serna. Finns som särskild rad 5681 i RS 
  
 118 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 4 
  
 Institutionsvård 
  
 V 
  
 Andel (%) placerade på institution 
  
 Antal barn och unga  
 0-20 
  år placerade på institution den 
  
 1/11, dividerat med totalt antal placerade barn på institution 
  
 eller i familjehem den 1/11 
  
 Familjehems- 
  
 V 
  
 Andel (%) placerade i familjehem 
  
 Antal barn och ungdomar  
 0-20 
  år placerade i familjehem den 
  
 vård 
  
 1/11, dividerat med totalt antal placerade barn på institution 
  
 eller i familjehem den 1/11 
  
 Institutions-vård 
  
 V 
  
 Andel vårddygn i institutionsvård 
  
 Antal placeringsdygn med stadigvarande  
 dygnet-runt-vis- 
  
 telse på institution för barn och unga  
 0-20 
  år/ totalt antal 
  
 vårddygn på institution och i familjehem 
  
 Familje- 
  
 V 
  
 Andel vårddygn i familjehemsvård 
  
 Antal placeringsdygn med stadigvarande dygnet- runt- vis- 
  
 hemsvård 
  
 telse på i familjehem för barn och unga  
 0-20 
  år/ totalt antal 
  
 vårddygn på institution och i familjehem 
  
 Institutionsvård 
  
 E 
  
 Genomsnittlig kostnad per vårddygn 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 på institution 
  
 kommuner och landsting enligt RS, dividerat med antal 
  
 vårddygn på institution 
  
 Familje- 
  
 E 
  
 Genomsnittlig kostnad per vårddygn 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 hemsvård 
  
 i familjehem 
  
 kommuner och landsting enligt RS, dividerat med antal 
  
 vårddygn i familjehem 
  
 Institutions- 
  
 E 
  
 Kostnad för placerade barn  
 0-20 
  år 
  
 Bruttokostnad placerade barn på institution och i familjehem 
  
 vård/Familje- 
  
 /invånare  
 0-20 
  år 
  
 minus interna intäkter och försäljning till andra kommuner 
  
 hemsvård 
  
 och landsting enligt RS, dividerat med antal invånare  
 0-20 
  år 
  
 den 31 december. 
  
 K 
  
 Väntetid från beslut till verkställighet 
  
 Genomsnittligt antal dagar från beslutsdatum till verkställig- 
  
 hetsdatum. Uppgifter hämtas från registret över placeringar 
  
 som skillnad mellan beslutsdatum och placeringsdatum 
  
 K 
  
 Andel aktuella individuella 
  
 Antal individuella behandlingsplaner som fullföljts under året 
  
 behandlingsplaner som fullföljts 
  
 dividerat med antal individuella behandlingsplaner som 
  
 fanns vid årets ingång + de som upprättats under året. 
  
 K 
  
 Andel barn och unga som har en 
  
 Enkätfråga 
  
 fungerande  
 familje-/social 
  situation/ 
  
 12 månader efter avslutad 
  
 behandling 
  
 K 
  
 Andel barn och unga som fått nytt 
  
 Antal barn och unga med avslutad dygnsvård (ej 
  
 beslut om dygnsvård inom en 
  
 omedelbara omhändertaganden) under kalenderåret tre år 
  
 treårsperiod efter avslutad dygns- 
  
 tidigare (för denna mätning år 1997) och med nytt beslut om 
  
 vård 
  
 vård eller insats samma år eller under följande tre kalanderår 
  
 delat med antal barn och unga med avslutad dygnsvård 
  
 under första året i treårsperioden (i denna mätning under 
  
 1997) 
  
 119 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2001:75 
  
 K 
  
 Andel (%) av avslutade LVU- Enkätfråga placeringar där uppföljning gjorts 
  
 inom 6 månader efter avslutad placering. 
 STÖD OCH BEHANDLING FÖR VUXNA MED MISSBRUKSPROBLEM 
  
 Uppsökande, 
  
 V 
  
 Andel personer med individuellt 
  
 Antal personer med individuellt behovsprövad öppenvårds- 
  
 förebyggande 
  
 behovsprövad öppenvårdsinsats i 
  
 insats per den 1/11 dividerat med totalt antal personer med 
  
 och öppna 
  
 förhållande till totalt antal personer 
  
 insatser inom missbrukarvården. Nyckeltalet ger information 
  
 insatser 
  
 med insatser pga. Missbruk den 
  
 om andelen verksamhet som görs i öppen vård 
  
 1/11 
  
 E 
  
 Kostnad för uppsökande och 
  
 Kostnaden för uppsökande och förebyggande verksamhet 
  
 förebyggande verksamhet samt 
  
 samt öppna insatser avseende vuxna missbrukare dividerat 
  
 öppna insatser/invånare  
 21-64 
  år 
  
 med antal invånare  
 21-64 
  år den 31 december 
  
 Institutions-vård 
  
 V 
  
 Andel (%) placerade på institution i 
  
 Antal vuxna missbrukare  
 (21-64 
  år) som den 1/11 varit 
  
 förhållande till antal invånare i 
  
 placerade på institution i förhållande till totalt antal invånare i 
  
 åldern  
 21-64 
  år 
  
 åldersgruppen  
 21-64 
  år den 31 december 
  
 Familjehems- 
  
 V 
  
 Andel (%) placerade i familjehem i 
  
 Antal vuxna missbrukare  
 (21-64 
  år) som den 1/11 varit 
  
 vård 
  
 förhållande till antal invånare i 
  
 placerade i familjehem i förhållande till totalt antal invånare i 
  
 åldern  
 21-64 
  år 
  
 åldersgruppen  
 21-64 
  år 
  
 Institutions-vård 
  
 V 
  
 Antal vårddygn per placering på 
  
 Antal vårddygn på institution för vuxna missbrukare  
 21-64 
  år 
  
 institution 
  
 i relation till antal placeringar på institution 
  
 Familjehemvård 
  
 V 
  
 Antal vårddygn per placering i 
  
 Antal vårddygn i familjehem för vuxna missbrukare  
 21-64 
  år i 
  
 familjehem 
  
 relation till antal placeringar i familjehem 
  
 Institutionsvård 
  
 E 
  
 Genomsnittlig kostnad per vårddygn 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 på institution 
  
 kommuner och landsting enligt RS, dividerat med antal 
  
 vårddygn på institution 
  
 Familjehemsvår 
  
 Genomsnittlig kostnad per vårddygn 
  
 Bruttokostnad minus interna intäkter och försäljning till andra 
  
 d 
  
 i familjehem 
  
 kommuner och landsting enligt RS, dividerat med antal 
  
 E 
  
 vårddygn i familjehem 
  
 Institution/ 
  
 Kostnad för placerade vuxna 
  
 Bruttokostnad per placerade i åldern  
 21-64 
  år på institution 
  
 Familjehemsvår 
  
 /invånare  
 21-64 
  år 
  
 och i familjehem minus interna intäkter och försäljning till 
  
 d 
  
 andra kommuner och landsting enligt RS, dividerat med 
  
 E 
  
 antal invånare  
 21-64 
  år den 31 december. 
  
 K 
  
 Väntetid (dagar) från beslut till 
  
 Genomsnittligt antal dagar från beslutsdatum till verkställig- 
  
 verkställighet 
  
 hetsdatum. 
  
 K 
  
 Andel aktuella individuella 
  
 Antal individuella behandlingsplaner som fullföljts under året 
  
 behandlingsplaner som fullföljts 
  
 dividerat med antal individuella behandlingsplaner som 
  
 fanns vid årets ingång samt de som upprättats under året. 
  
 120 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 4 
  
 K 
  
 Andel personer som får ny insats 
  
 Antal personer med missbruksproblem  
 21-64 
  år som åter- 
  
 inom en treårsperiod 
  
 kommit inom en treårsperiod och fått ny insats på institution 
  
 eller i familjehem i förhållande till samtliga personer  
 21-64 
  år 
  
 med placering på institution eller i familjehem 
  
 STÖD OCH BEHANDLING FÖR PERSONER MED ÖVRIGA PROBLEM 
  
 Stöd och 
  
 V 
  
 Andel (%) vuxna  
 21-64 
  år med vård- 
  
 Antal vuxna  
 21-64 
  år med någon vård- och behandlings- 
  
 behandling för 
  
 och behandlingsinsatser per den 
  
 insats (bistånd boende, öppenvård, frivillig institutions- 
  
 personer med 
  
 1/11 
  
 vård/familjehemsvård) per den 1/11 i förhållande till antal 
  
 övriga problem 
  
 invånare  
 21-64 
  år. 
  
 E 
  
 Kostnad för vård- och behand- 
  
 Kostnad för vård- och behandlingsinsatser (bistånd boende, 
  
 lingsinsatser för övriga vuxna i 
  
 öppenvård, frivillig institutionsvård/familjehemsvård) i förhål- 
  
 förhållande till totala kostnaden för 
  
 lande till kostnaden för hela individ- och familjeomsorgen 
  
 individ- och familjeomsorgen 
  
 121 
 Bilaga 5 
 Kommunala databasutredningen 
 Stockholm  
 2001-02-28 
  
 Dir.2000:69 
 Till statsrådet  
 Campbell 
  Lövdén 
 Utredaren för fortsatt utveckling av en kommunal databas samt tvärsektoriell uppföljning och utvärdering av kommunal verksam- het överlämnar med detta missiv en förstudie avseende systemlös- ningar i enlighet med kommittédirektiv 2000:69. 
 På utredarens vägnar 
 Dickerson 
 Expert i utredningen 
 123 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2001:75 
  
 124 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 5 
  
 Kommunala databasutredningen 
 Dir.2000:69 
 Förstudie avseende systemlösning för hantering av den information som skall rapporteras in av kommunerna och förslag om fortsatt utveckling av databasen 
 I enlighet med utredningens direktiv (Dir. 2000:69) följer här en förstudie avseende systemlösningar för hantering av den informa- tion som skall rapporteras in av kommunerna och förslag om fortsatt utveckling av databasen. 
 1 Förstudien i sammanfattning 
 Den kommunala databasen skall vid driftsättning hösten 2001 inne- hålla nyckeltal för de kommuner som deltar i utredningens för- söksverksamhet. Tidsserien sträcker sig då från 1995 t.o.m. 1999. Uppgifter avseende 2000 tillförs så snart de statistikansvariga myn- digheterna färdigställt statistiken för 2000. 
 Nyckeltal avseende 2001 för försökskommunerna tillförs suc- cessivt under 2002 i takt med att statistikmyndigheterna samlat in och bearbetat grunddata från kommunerna. 
 Statliga och kommunala användare tar del av databasens innehåll via Internet och en behörighetsadministration. Ett lättanvänt webbgränssnitt gör databasen attraktiv för användarna. Allmän- heten kan ges tillgång till databasen. 
 Systemet har kapacitet för att kunna hantera mer avancerade analysmöjligheter som kan utvecklas efter det att databasens grundfunktioner enligt ovan är i drift. 
 125 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2001:75 
  
 2 Förstudiens form 
 Vanligtvis realiseras en fungerande databas m.h.a. en upphandling. I syfte att underlätta en sådan har denna förstudie formen av ett upphandlingsunderlag. Då praktisk försöksverksamhet skall be- drivas med start hösten 2001 är tiden för utveckling av en databas mycket knapp. Ett flertal övergripande frågor skall tills dess ha besvarats: 
  
 N  
 Vem som skall vara systemägare 
  
 N  
 Vem som skall vara systemförvaltare och därmed ha drifts- ansvaret 
  
 N  
 Vilka egenskaper systemet skall ha 
  
 N  
 Rollfördelning mellan kommuner, myndigheter och övriga intressenter 
 Databasens tekniska aspekter måste så snabbt som möjligt pre- ciseras eftersom den tekniska realiseringen av utredningens mål- sättningar har en egen tidsaxel som kan beskrivas på följande sätt: 
  
 N  
 Upphandling av systemleverantör – en upphandling måste baseras på ett robust förfrågningsunderlag som dels gör det möjligt att skilja anbuden åt och dels underlättar upplärningen av den leverantör som väljs. En förenklad upphandling under gränsvärdet för  
 EU-upphandling 
  (=beräknat totalt avtalsvärde ca 1,7 Mkr) tar minst två månader att genomföra. En EU- upphandling har fasta tidsgränser som fyller på med minst två månader till. Kraven på sakunderlag är identiska även om man istället för upphandling väljer att ge en statlig myndighet uppdraget att leverera systemet. 
  
 N  
 Upplärningstid av systemleverantören – den leverantör som erhåller uppdraget behöver viss tid för att sätta sig in i sak- problemen och därmed fullt ut förstå vad som skall produceras. 
  
 N  
 Utvecklingstid – i arbetsformer som stipuleras i uppdrags- avtalet skall leverantören i samråd med uppdragsgivaren och systemförvaltaren ta fram den fysiska systemlösningen. 
  
 N  
 Leverans och driftssättning – systemägaren skall godkänna systemet och systemförvaltaren skall ta det i drift i sin IT- miljö. Båda sakerna kan förväntas behöva viss provningstid. 
 Den tillgängliga arbetstiden fram till hösten 2001 är vid tidpunkten för denna förstudie 5 6 månader. Den tekniska realiseringen med 
 126 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 5 
  
 sin tidsaxel enligt ovanstående punkter har inga problem med att fylla ut den tidsrymden. 
 För att i någon mån spara tid har därför förstudien formen av ett förfrågningsunderlag. Förfrågningsunderlaget är skrivet så att in- kommande anbud skall ansluta till den s.k. utvecklingsansatsen som beskrivs i Snabbt och riktigt utvalt och viktigt (Ds 2000:48, s. 98 99). 
 3 Alternativ i upphandlingsfasen 
 Sv Kommunförbundet har under det senaste året byggt upp en webbplats med namnet WebOr där kommunala nyckeltal görs till- gängliga (Hittas under portalen www.svekom.se). Sajten innehåller nyckeltal motsvarande publikationerna Vad kostar verksamheten i din kommun? och Jämförelsetal för socialtjänsten samt ytterligare ett antal nyckeltal. Användaren kan göra jämförelser mellan kom- muner och över tid i grafiska presentationer och i enkla tabeller. Dessutom kan färdiga statistikpaket laddas hem i Excelformat. Antalet användare tillväxer starkt och är nu ca 2000. Efterfrågan på och bedömningar av sajten undersöks i skrivande stund via en användarenkät på webben. 
 Kommunförbundet erbjuder utredningen ett samarbete i lämpliga former kring systemet WebOr. Vid en första genomgång av systemet framgår att det tekniskt väl tillgodoser de använd- ningsmöjligheter som i denna förstudie benämns Analysnivå 1=visning och sökning av nyckeltal/indikatorer på nationell nivå för jämförelser mellan kommuner och Analysnivå 2=dekompo- nering av nyckeltal, egna beräkningar, ad hoc- och what  
 if-analyser. 
  Systemet är vidare berett för utvidgning till Analysnivå 3=beräk- ning av lokala indikatorer och nyckeltal, simulering och prognosti- cering. Att föra till nya data och göra nya nyckeltal tillgängliga för användarna är enkelt i WebOr. 
 WebOr kan sålunda göra utredningens nyckeltal tillgängliga för försökskommunerna hösten 2001 i enlighet med utredningens tidplan. Detta innebär att en fullskalig upphandling inte behöver genomföras. Istället kan ett samarbete med Kommunförbundet realisera den fungerande databasen. Önskvärd ytterligare funk- tionalitet såsom förbättrat användargränssnitt m.m. kan tillföras WebOr i samarbetet och kanske med stöd av partiell upphandling. Samarbetets former, ansvarsfördelningar, kostnader etc. kommer 
 127 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2001:75 
  
 att formuleras i det fortsatt utredningsarbetet. Förstudien i form av ett förfrågningsunderlag kommer då att tjäna som riktlinje för detta samarbete istället för som regelrätt förfrågningsunderlag riktat till systemleverantörer. 
 128 
 SOU 2001:75 Bilaga 5 
 Förfrågningsunderlag avseende kommunal databas 
  
 Avsnitt 
  
 Rubrik 
  
 Sida 
  
 1 
  
 Bakgrund, mål och användning 
  
 4 
  
 1.1 
  
 Bakgrund 
  
 4 
  
 1.2 
  
 Mål 
  
 4 
  
 1.3 
  
 Användning 
  
 4 
  
 2 
  
 Databasens innehåll, datafångst och funktionalitet 
  
 6 
  
 2.1 
  
 Innehåll 
  
 6 
  
 2.2 
  
 Datafångst 
  
 6 
  
 2.3 
  
 Funktionalitet 
  
 6 
  
 3 
  
 Dataflöde, arkitektur och säkerhet 
  
 7 
  
 3.1 
  
 Dataflödet – en tillämpning av Data Warehouse (datalager) 
  
 7 
  
 3.2 
  
 Informationsmängder och uppdatering 
  
 7 
  
 3.3 
  
 Arkitektur 
  
 3.4 
  
 Säkerhet 
  
 10 
  
 4 
  
 Användargränssnitt 
  
 10 
  
 4.1 
  
 Användningsmöjligheter i relation till datanivåer 
  
 10 
  
 4.2 
  
 Referensapplikationer 
  
 11 
  
 5 
  
 Metadata 
  
 11 
  
 6 
  
 Behörighetsadministration 
  
 11 
  
 7 
  
 Dokumentation och manualer 
  
 12 
  
 8 
  
 Implementering 
  
 12 
  
 9 
  
 Upphandlingens omfattning 
  
 12 
  
 10 
  
 Upphandlingsform och inlämnande av anbud 
  
 12 
  
 11 
  
 Pris 
  
 13 
  
 12 
  
 Avtalsvillkor 
  
 13 
  
 13 
  
 Utvärdering av anbud 
  
 13 
  
 14 
  
 Meddelande om val av leverantör 
  
 14 
  
 15 
  
 Leverans 
  
 14 
  
 16 
  
 Betalning 
  
 14 
  
 17 
  
 Uppgifter om anbudsgivaren 
  
 14 
  
 18 
  
 Klarlägganden avseende förfrågningsunderlaget 
  
 15 
  
 129 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2001:75 
  
 1 Bakgrund, mål och användning 
 Från utredningens direktiv (Dir.2000:69) citeras följande angående bakgrunden till den kommunala databasen, dess mål och an- vändning: 
  
 1.1 
  
 Bakgrund 
  
 Statsbidragsreformerna 1993 och 1996 har inneburit förändrade förutsättningar för uppföljningen av verksamhet och ekonomi i kommuner och landsting. Sedan 1998 har en arbetsgrupp inom Regeringskansliet, Arbetsgruppen för utvecklad uppföljning av kommuner och landsting (In 1998:B), haft i uppdrag att bl.a. lämna förslag för att på sikt åstadkomma en väl fungerande uppföljning av måluppfyllelse och resursanvändning i kommuner och landsting. Arbetsgruppens uppdrag är att utifrån befintlig statistik om den kommunala verksamheten och ekonomin förbättra underlaget för en samlad bedömning av utvecklingen i kommuner och landsting. Arbetsgruppen gavs fyra deluppdrag inom följande områden: förbättrad användning av befintlig statistik, förtydligande av natio- nella mål och utvecklad uppföljning, utveckling av en kommunal databas, utvecklad uppföljning av produktivitet och effektivitet. 
 Arbetet har bl.a. varit inriktat på att förbättra underlaget för den skrivelse som regeringen årligen lämnar till riksdagen om utveck- lingen inom den kommunala sektorn. Skrivelsen skall i första hand belysa ekonomi och resursutnyttjande samt utvecklingen inom olika verksamheter i förhållande till de nationella målen. De nationella målen för kommunal verksamhet är inte genomgående formulerade på ett sätt som gör det möjligt att mäta hur väl målen uppfylls i kommuner och landsting. Arbetsgruppen har konstaterat att de nationella målen bör förtydligas och göras lättare att mäta och följas upp så att det går att förbättra möjligheterna att studera effektivitet och produktivitet. 
 Som ett led i arbetet med att utveckla uppföljningen av kom- muner och landsting startades i juni 1999 ett projekt inom Finans- departementet med uppgift att ta fram ett förslag till en kommunal databas med uppgifter som beskriver vad kommunerna gör, hur mycket det kostar, och vilka effekter verksamheten ger. Bak- grunden till uppdraget var att möjligheterna till en samlad upp- följning av kommunernas verksamhet behövde förbättras. Det 
 130 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 5 
  
 gäller såväl kommunernas egen uppföljning och utvärdering som statens uppföljning av sektorn som helhet utifrån nationella mål för olika verksamheter. Projektet har avslutats under sommaren 2000 och redovisas i rapporten Snabbt och riktigt, utvalt och viktigt (Ds 2000:48). 
  
 1.2 
  
 Mål 
  
 Resultatet av en utvecklad uppföljning skulle komma såväl kom- munerna som staten till godo. Kommunerna skulle via den kom- munala databasen få ett bra material för jämförelser med sig själva över tiden samt med andra kommuner. Inte minst bör kvalitets- jämförelser mellan olika kommuner stimuleras. Staten skulle få bättre indikatorer på måluppfyllelsen i de kommunala verksam- heterna. Såväl staten som kommuner skulle kunna använda den ökade kunskapen vid t.ex. resursfördelning: kommunerna vid fördelning av resurser mellan olika verksamheter och staten vid beslut om nivån på statsbidragen. 
  
 1.3 
  
 Användning 
  
 Olika statliga myndigheter, främst Skolverket och Socialstyrelsen (SoS), bedriver tillsyn och uppföljning inom sina respektive sek- torer. Inom SoS har det inrättats ett särskilt ekonomiskt sekretariat som arbetar med bl.a. finansierings- och effektivitetsfrågor inom det sociala området samt inom hälso- och sjukvårdsområdet. 
 Statskontoret bedriver visst utredningsarbete på  
 stat-kommun- 
  området, dels i form av egna projekt, dels i form av uppdrag åt Regeringskansliet och vissa utredningar. Statskontoret är också engagerat i olika projekt som rör bl.a. produktivitet och sta- tistikfrågor inom offentlig sektor. Statskontoret har fått i uppdrag av regeringen att bl.a. arbeta fram ett system för kvalitets- jämförelser för vissa delar av den offentliga sektorn samt att föreslå ett system för kontinuerlig nationell uppföljning av väsentliga nyckeltal för olika  
 organisations-, 
  styr- och verksamhetsformer. 
 Inom både Kommunförbundet och Landstingsförbundet pågår också olika typer av utredningar och utvecklingsarbete, bl.a. i syfte att förbättra underlag och instrument för jämförelser och analys av 
 131 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2001:75 
  
 utvecklingen i ekonomin och i olika verksamheter ur främst ett kommun- och landstingsperspektiv. 
 Därutöver bedrivs olika typer av studier och utvecklingsarbete vid universitet och högskolor (kommunal ekonomi vid särskilda institutioner i Göteborg, Stockholm och Lund, vid olika eko- nomiska institutioner i Umeå, Uppsala osv.), Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi (ESO), Studieförbundet näringsliv och samhälle (SNS) m.fl.. 
 Ett utvecklat uppföljningsarbete kan förhoppningsvis även på sikt möjliggöra studier av effektiviteten inom den kommunala sektorn. Samtidigt präglas stora delar av den kommunala verk- samheten av sammansatta och komplexa mål, som till viss del även kan vara motstridiga. Begreppet effektivitet blir i denna mening därför svårhanterligt. Värderingen av de nyckeltal, indikatorer och andra data som en databas genererar förutsätter såväl en djup- gående kunskap om verksamheten inom de olika sektorerna som att uppgifterna sätts i relation till de lokala politiska priorite- ringarna. 
 Utöver vad som sägs i utredningens direktiv är den i många avseenden viktigaste användningen av databasen kommunernas egen användning på politisk och förvaltningsmässig nivå. I sam- band med det kommunala budgetarbetet och övrigt uppföljnings- och prognosarbete förväntas kommunerna kunna nyttja en gemen- sam databas med både historiska och jämförbara uppgifter. 
 Allmänheten kan också ges tillgång till databasen, förmodligen via ett enklare gränssnitt än det som tillhandahålls ovanstående användare. 
 2 Databasens innehåll, datafångst och funktionalitet 
  
 2.1 
  
 Innehåll 
  
 1. 
  
 Databasen skall möjliggöra en koncentrerad beskrivning av kommunernas verksamheter (volym och kvalitet) och ekonomi. 
  
 2. 
  
 Databasen skall innehålla ett urval av nyckeltal med hög relevans. Dessa nyckeltal skall vara av olika typ;  
  
 volym-, 
  eko- nomi- och kvalitetsmått. Databasen skall också innehålla mått som speglar i vilken utsträckning de nationella målen för olika verksamheter uppfylls. 
 132 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 5 
  
 3. 
  
 Databasen skall utöver ovan nämnda nyckeltal kunna tillföras data på mikronivå som möjliggör ad hoc- och what  
  
 if-analyser, 
  prognosticering och simulering. 
  
 2.2 
  
 Datafångst 
  
 Komponenterna till databasens aggregerade innehåll enligt p. 2.1.2 finns huvudsakligen att hämta hos statistikansvariga myndigheter samt ytterligare några institutioner såsom Svenska Kommun- förbundet. Samma källor gäller för mikrodata enligt p. 2.1.3 men här utgör också kommunerna själva direkta källor till databasen. Till den kommunala databasen skall alltså data extraheras från en rad andra och, i den kommunala databasens perspektiv, föregående system. Det är endast valda delar som skall extraheras, ej helheten av föregående systems innehåll. En figur kan uttrycka förhållandet mellan den kommunala databasen och källsystemen: 
  
 Figur 1.  
 Den kommunala databasens förhållande till sina käll- system 
 Kommunal databas 
  
 SCB 
  
 Skol- 
  
 Social- 
  
 Gles- 
  
 Sv 
  
 verket 
  
 sty- 
  
 bygds- 
  
 Kom. 
  
 relsen 
  
 verket 
  
 förb. 
  
 133 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2001:75 
  
 2.3 
  
 Funktionalitet 
  
 Systemet skall – givet valda datanivåer och datastrukturer – till- handahålla följande möjligheter för slutanvändaren: 
  
 N  
 Ren visning av nyckeltal motsvarande tryckta nyckeltals- publikationer. 
  
 N  
 Avancerade sökmöjligheter, t.ex. utifrån nyckeltalsprofiler av olika slag. 
  
 N  
 Beräkningsmöjligheter av t.ex. vilka kostnads- eller volym- förändringar som behövs för att nå uppsatta mål. 
  
 N  
 Simulering och prognosticering. 
  
 N  
 Flexibelt slutanvändargränssnitt så att skilda vyer med olika funktionalitet kan byggas mot olika delar av databasen för olika typer av användare och användning. 
 3 Dataflöde, arkitektur och säkerhet 
  
 3.1 
  
 Dataflödet – en tillämpning av Data Warehouse (data- lager) 
  
 Vår uppfattning är att systemlösningen för den kommunala data- basen faller inom det s.k. Data  
 Warehouse-konceptet. 
  Centrala kännetecken för detta koncept är effektivisering av tillgänglighet, gemensamma och säkerställda informationsmängder, användar- vänliga gränssnitt såväl inom systemflödet som ut mot slut- användaren. Med en figur kan en tillämpning av konceptet prin- cipiellt åskådliggöras på följande sätt: 
 134 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 5 
  
 Figur 2.  
 Dataflöde 
  
 Kommuner Myndigheter 
  
 Gemensam databas 
  
 Tillgänglighet 
  
 Användare 
  
 SCB 
  
 Kommuner 
  
 Kommunal 
  
 Webserver 
  
 Skolv 
  
 databas 
  
 C/S 
  
 LAN-LAN 
  
 Staten 
  
 SocS 
  
 Allmänheten 
  
 Som tidigare framgått utgör myndigheterna SCB m.fl. datalagrets primärkällor; dessa har i sin tur primära källor i form av kom- munerna. Hela detta flöde visas i figur 2 då viss funktionalitet enligt p. 2.3 inte kan tillhandahållas om inte också kommunerna själva lyfts in som primära källor till databasen. T.ex. förutsätter prognosticeringar data på kommunal mikronivå, en nivå som inte finns i myndigheternas statistik. 
  
 3.2 
  
 Informationsmängder och uppdatering 
  
 Den kommunala databasen skall i sin 1:a generation innehålla ca 200 nyckeltal per kommun. Nyckeltalen delas in i Ekonomimått, Volymmått samt Kvalitetsmått. I Bilaga 1 till detta förfråg- ningsunderlag återfinns en bruttolista över aktuella nyckeltal. Data- basen skall kunna byggas ut med flera nyckeltal. 
 Nyckeltalen bygger på årlig statistik som produceras av de statistikansvariga myndigheterna. Detta innebär att data avseende historiska år extraheras från källorna som enstaka filöverföringar eller motsvarande. Avseende det senaste året samlar myndigheterna 
 135 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2001:75 
  
 in sina data från kommunerna successivt under den s.k. fält- arbetsperioden. För att den kommunala databasen då ska vara så aktuell som möjligt kommer dess data från myndigheterna att tillika extraheras successivt. Detta successiva tillflöde upprepas sålunda varje år framgent. 
 Det är i ett utvecklingsperspektiv möjligt att data också skall föras till databasen direkt från kommunerna för utvecklade analysmöjligheter, se avsnitt 4.1. I en sådan situation kommer upp- dateringarna att ske ad hoc eller enligt särskilda tidplaner anpassade till specifika användningsbehov. 
  
 3.3 
  
 Arkitektur 
  
 Datalagrets arkitektur skall vara överskådlig och välordnad. Flödet inom datalagret skall logiskt följa skissen i figur 3. Datalagrets fysiska uppbyggnad måste naturligtvis inte följa skissen, men app- likationskomponenternas användning skall tydligt kunna härledas från arkitekturen. 
 Databasintressenternas geografiska och institutionella spridning medför att applikationen måste vara webbaserad. Därför ritas webben in i arkitekturskissen även om den i princip är exogen till applikationen. 
 136 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 5 
  
 Figur 3.  
 Arkitektur 
 8. 
  
  4. 
  
 1. 
  
 2. 
  
 3. 
  
 6. 
  
 7. 
  
 5. 
 Skissens komponenter är följande: 
  
 1. 
  
 Internet – datafångst 
  
 2. 
  
 Datatvätt 
  
 3. 
  
 Systemets centrala datalagring 
  
 4. 
  
 Data Mart: multidimensionell databashanterare 
  
 5. 
  
 Data Mart:  
  
 SQL-server/motsvarande 
  
 6. 
  
 Webserver 
  
 7. 
  
 Internet – visualisering 
  
 8. 
  
 Data Warehouse Management Tool 
  
 Anbudet skall innehålla detaljerade beskrivningar av hur varje kom- ponent i arkitekturen kommer att realiseras. Beskrivningarna skall särskilt redovisa följande aspekter per komponent: 
  
 1. 
  
 Internet – datafångst:  
 Hur extrahering av data från källsystemen skall gå till, t.ex. som filöverföringar med ftp,  
 tcp/ip-kom- 
  munikation eller på annat sätt. Vilket eller vilka format och protokoll som föredras skall anges. Verktyg som kommer att användas för att upprätta och köra trafiken skall beskrivas  
 program-, 
 licens-, 
  och handhavandemässigt. Alla kommunika- tionsfrågor som kan förväntas bli föremål för säkerhetsavgöran- 
 137 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2001:75 
  
 den hos primärkällorna skall beskrivas, se vidare avsnitt 3.3. Förväntat behov av arbetsinsatser i driftläget hos förvaltarna av källsystemen skall beskrivas kunskapsmässigt och till omfatt- ning. 
  
 2. 
  
 Datatvätt:  
 Tvättens principiella uppläggning skall beskrivas. Verktyg som kommer att användas för att genomföra tvätten skall beskrivas  
 program-, 
 licens-, 
  och handhavandemässigt. 
  
 3. 
  
 Systemets centrala datalagring:  
 Datalagringens principiella design skall beskrivas, t.ex. m.a.p. normalisering/denormalisering, staging osv. Verktyg och databashanterare som kommer att användas för datalagringen skall beskrivas  
 program-, 
 licens-, 
  och handhavandemässigt. 
  
 4. 
  
 Data Mart: multidimensionell databashanterare:  
  
 Om anbudet innefattar användning av multidimensionell databashanterare för t.ex. Data  
  
 Mart-tillämpning 
  
  skall principerna för denna be- skrivas. Verktyg och programvaror som kommer att användas för ändamålet skall beskrivas  
  
 program-, 
  
 licens-, 
  
  och hand- havandemässigt. 
  
 5. 
  
 Data Mart:  
  
 SQL-server/motsvarande: 
 Motsvarar helt punkt 4 men här avseende annan föreslagen databashanterare. 
  
 6. 
  
 Webserver:  
 Föreslagen webserver skall beskrivas  
 program-, 
 licens-, 
  och handhavandemässigt. Stödet för bygge av slutanvän- darvyer skall särskilt beskrivas. Webserverns ev. integration med MS Internet Server skall beskrivas. 
  
 7. 
  
 Internet – visualisering:  
 Plattformskrav hos användaren skall noga anges. Nedladdning av Applets,  
 ActiveX-komponenter 
  och ev. andra objekt skall noga anges. Alla kommunika- tionsfrågor som kan förväntas bli föremål för säkerhetsavgöran- den hos användaren skall beskrivas, se vidare avsnitt 3.3. 
  
 8. 
  
 Data Warehouse Management Tool:  
  
 Det är önskvärt att hela flödet inom datalagret kan övervakas och styras från ett gemen- samt gränssnitt. Hur Management upprättas och vilket eller vilka verktyg som kommer att användas för detta skall beskrivas  
  
 program-, 
  
  licens- och handhavandemässigt. 
  
 För samtliga komponenter gäller att hårdvarukrav skall anges. Anbudsgivaren skall naturligtvis fritt beskriva föreslagen lösning 
 i de delar som inte täcks in av detta underlags efterfrågade be- skrivningar. 
 138 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 5 
  
 3.4 
  
 Säkerhet 
  
 Den kommunala databasen skall inte kunna manipuleras genom intrång. Applikationen får heller inte erbjuda intrångsmöjligheter till databasens källsystem eller till systemförvaltarens nätverk. All form av  
 free-ride 
  skall vara omöjlig. 
 Anbudsgivaren skall noggrant redogöra för hus säkerheten upp- rätthålls: 
  
 N  
 Anbudet skall innehålla tekniska beskrivningar (protokoll, nödvändiga brandväggskonfigurationer etc.) av hur kommu- nikationen kommer att ske mot Internet både i applikationens indatadel och dess utdatadel. 
  
 N  
 I anbudet skall också beskrivas hur applikationen skyddas för obehörig access inom det nätverk som utgör en del av platt- formen hos systemförvaltaren. (För teknisk beskrivning av driftsplattform, se avsnitt XXXX) 
  
 N  
 Hur de tekniska lösningarna integreras i systemförvaltarens nätverk skall beskrivas. 
 4 Användargränssnitt 
  
 4.1 
  
 Användningsmöjligheter i relation till datanivåer 
  
 Olika datanivåer i den kommunala databasen medger givetvis olika analysmöjligheter. Den mest grundläggande datanivån – och den nivå som databasen skall innehålla i sin 1:a generation hösten 2001 
 – är aggregerade nyckeltal för jämförelser mellan kommuner i enlighet med den uppsättning nyckeltal som utredningen fastställer, i figur 4 markerad med en grövre pil mellan datanivån och analysnivån. Utvecklingsansatsen för databasen innebär att data på fler nivåer tillförs så att ytterligare analysmöjligheter medges i senare skeden. I en figur kan sambandet mellan data- och analysnivåer beskrivas: 
 139 
 Bilaga 5 
  
 Figur 4.  
 Data- och analysnivåer 
 Datanivå 3: Individuella kommundata 
 Datanivå 2: Statistiska grunddata 
 Datanivå 1: Aggregerade nyckeltal 
 SOU 2001:75 
 Analysnivå 3: Beräkning av lokala indikatorer och nyckeltal. Simulering och prognosticering. 
 Analysnivå 2: Dekomponering av nyckeltal, egna beräkningar av nyckeltal, ad hoc- och what if- analyser. 
 Analysnivå 1: Visning och sökning av nyckeltal/indikatorer på nationell nivå för jämförelser mellan kommuner. 
 Avseende den 1:a generationen av databasens användargränssnitt finns i detta förfrågningsunderlags Bilaga 2 en bildsvit som exemp- lifierar hur gränssnittet skall kunna tillgodose analysnivå 1. An- budet skall tydligt ange, med bildexempel, hur analysnivå 1 kommer att realiseras. Användargränssnittet skall ha en god grafisk presentation av nyckeltalen. 
 Anbudet skall också innehålla beskrivningar av användar- gränssnitten för analysnivåerna 2 och 3. 
 I enlighet med arkitekturen kommer slutanvändargränssnitten att genereras i webservern i dess samspel med en eller flera data- bashanterare. I anbudet skall beskrivas: 
  
 N  
 Verktyg för skapande av vyer  
 program-, 
  licens- och hand- havandemässigt. 
  
 N  
 Hur slutanvändarens sessioner mot databashanteraren/nac via webservern fungerar med angivande av prestandamått. 
 140 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 5 
  
 4.2 
  
 Referensapplikationer 
  
 Anbudet skall innehålla referenser med  
 demo-möjlighet 
  till applikationer där användargränssnitt motsvarande varje analysnivå enligt p. 4.1 finns. 
 5 Metadata 
 Anbudet skall beskriva hur metadata skapas och används: 
  
 N  
 Beskrivning av vilken roll metadata har i föreslagen system- lösning 
  
 N  
 Beskrivning av handhavande av verktyg för metadatahantering  
 N  
 Vilken funktionalitet som verktyget/en har 
  
 N  
 Beskrivning av processen för metadatahantering i datalagrets flöde 
  
 N  
 Beskrivning av hur systemadministratören definierar metadata m.h.a. verktyget 
  
 N  
 Redogörelse för metadatats relation till rådatat, t.ex. om från- varo av metadata kan medföra att rådata ej blir tillgängligt 
  
 N  
 Beskrivning program- och licensmässigt 
 6 Behörighetsadministration 
 Slutanvändare kommer att finnas i kommuner och myndigheter samt bland allmänheten. Skilda användargränssnitt kan komma att tillämpas för olika kategorier användare och de skall ha olika åt- komst till databasens innehåll. Anbudet skall beskriva: 
  
 N  
 Hur skilda behörigheter skapas och administreras 
  
 N  
 På vilka datanivåer som behörigheten kan styras, t.ex. ner till cellnivå 
  
 N  
 Verktyg för användaradministration  
 program-, 
  licens- och hand- havandemässigt 
  
 N  
 Användaradministrationens integrering med systemförvaltarens miljö 
 141 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2001:75 
  
 7 Dokumentation och manualer 
 Richard skall finnas för varje del och roll i systemet som fordrar operativa ingrepp. Till anbudet skall biläggas: 
  
 N  
 Systemdokumentation över alla tekniska delar i den lösning som offereras 
  
 N  
 Manualer för samtliga delar av systemets funktionalitet 
  
 N  
 Kort redogörelse för hur utvecklingen av den kommunala data- basen kommer att dokumenteras och göras tillgänglig 
 8 Implementering 
 Iscensättningen av den kommunala databasens 1:a generation skall ske under en tidsrymd av 4 arbetsmånader. Anbudet skall redogöra för: 
  
 N  
 Hur leverantören avser att driva implementeringen 
  
 N  
 Hur olika roller i implementeringen fördelas på leverantör respektive mottagare 
  
 N  
 Aktivitets- och tidplan 
  
 N  
 Leverantörens krav på uppdragsgivaren avseende tillgång till data, personal, utvecklingsmiljö o.d. 
  
 N  
 Ändringshantering för den händelse att nya behov framträder under implementeringen 
  
 N  
 Kvalitetssäkring av färdigt system 
 9 Upphandlingens omfattning 
 Anbudet skall omfatta ett system för en kommunal databas i enlig- het med detta förfrågningsunderlags avsnitt 2 t.o.m. 7. Systemet skall vara nyckelfärdigt avseende den 1:a generationen (datanivå 1 och analysnivå 1)  
 2001-XX-XX. 
  
 10 Upphandlingsform och inlämnande av anbud 
 Upphandlingen kommer att ske som s.k. förenklad upphandling enligt Lagen om offentlig upphandling (LOU). 
 Ert anbud skall skriftligen tillställas Finansdepartementet, En- heten för kommunal ekonomi, 103 33 Stockholm och vara in- 
 142 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 5 
  
 kommen senast  
 2001-XX-XX. 
  Anbudet skall vara bindande t.o.m.  
 2001-XX-XX 
  och inlämnas i original med 5 kopior. Märk kuvertet med:  
 Anbud och dnr Fi XX/XXXX.  
 Anbudet skall också efter anbudstidens utgång göras tillgängligt elektroniskt på diskett eller med  
 e-post 
  till våra kontaktpersoner vars  
 e-postadresser 
  återfinns nedan. 
 Anbudet skall följa förfrågningsunderlagets disposition. Namn på kontaktperson/er skall anges. 
 Mottagningsbesked tillsänds anbudsgivare per  
 A-post 
  samma dag som anbudet inkommit. 
 11 Pris 
 Ert pris skall omfatta samtliga kostnader per komponent såsom licenskostnader och konsulttjänster för implementering för att en 1:a generation av den kommunala databasen innefattande Webster 1 och Analysnivå 1 skall kunna driftsättas  
 2001-XX-XX 
  och vara i drift med det underhåll och de eventuella uppgraderingar som erfordras t.o.m.  
 2001-12-31. 
  Löpande årlig kostnad per komponent skall anges för systemet i drift. I den mån priset är volymberoende i olika komponenter skall priser anges för komplett system vid olika data- och användarvolymer. 
 Optioner skall ges för fortsatt utveckling av systemet till Data- nivå 2/Analysnivå2 respektive Webster 3/Analysnivå 3 med samma detaljering som avseende databasens 1:a generation. 
 Priser för utbildning av systemadministratörer, uppdragsgivarens egna utvecklare samt slutanvändare skall anges utanför pris för systemet. 
 Priser skall ej anges för hårdvara då sådan inte ingår i denna upphandling. 
 Alla priser skall anges exklusive moms. 
 12 Avtalsvillkor 
 Avtalet mellan uppdragsgivaren och leverantör/er av system för den kommunala databasen är bindande för perioden  
 2001-XX-XX 
  -  
 2000-12-31 
  med ömsesidig uppsägningstid om 1 månad. 
 143 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2001:75 
  
 13 Utvärdering av anbud 
 Anbud kommer att värderas utifrån följande kriterier där störst vikt läggs vid prisvärdhet givet övriga kriterier: 
 pris totalt och per inkrement 
 prisvärdhet 
 användarvänlighet 
 funktionalitet 
 effektivitet 
 utvecklingsmöjligheter 
 skalbarhet 
 prestanda 
 förenlighet med systemförvaltarens  
 IT-miljö 
  
 systemadministrativ enkelhet 
 underhållskrav 
 referenser 
 Det är vår uppfattning att en visningsapplikation kan underlätta bedömningen av ett system. Till utvärderingens slutskede kan därför ett begränsat antal anbudsgivare komma att ombes installera en visningsapplikation som hanterar ett av oss sammansatt prov- dataset. 
 Utvärderingen sker under perioden  
 2001-XX-XX 
 –2001-XX- 
  XX. Uppdragsgivaren förbehåller sig rätten att välja helt anbud eller del därav. I det fall en ensam leverantör väljs, förväntas denne ta ett helhetsansvar. I det fall ett konsortium erbjuds, förväntas en av dess medlemmar ta ett helhetsansvar. Uppdragsgivaren kan välja att avbryta upphandlingen om ingen leverantör erbjuder ett tillräckligt godtagbart alternativ. 
 14 Meddelande om val av leverantör 
 Anbud kan komma att antas utan föregående förhandling. Val av leverantör kommer att avsändas per  
 A-post 
 2001-XX-XX. 
  
 144 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 5 
  
 15 Leverans 
 Den 1:a generationen av den kommunala databasen skall driftsättas och därmed vara tillgängligt för slutanvändarna  
 2001-XX-XX. 
  
 Arbetet med implementeringen skall inledas snarast efter med- delande om val av leverantör. Resurser för samverkan med leve- rantören kommer att avsättas hos systemförvaltaren. Datalagrets centrala databas skall fysiskt förläggas till Mcgee där drift och underhåll skall skötas. En beskrivning av den tekniska miljön vid Mcgee finns i detta förfrågningsunderlags Bilaga 2. 
 Leveransavtal skall upprättas i enlighet med bifogad mall 
 (Kanske). 
 Full leverans innebär att den kommunala databasen  
 2001-XX- 
  XX uppvisar den funktionalitet i alla led som leverantören beskrivit i sitt anbud och som konfirmerats i avtal. Vårt beslut huruvida full leverans är utförd meddelas vid uppföljningsmöte med leverantören i  
 månad  
 2001. 
 16 Betalning 
 Ert anbud förväntas innehålla en faktureringsplan. Vi förutsätter att planen ansluter till ex  
 post-principen 
  för betalning. Planen verk- ställs efter överenskommelse om att full leverans utförts i månad 2001. 
 17 Uppgifter om anbudsgivaren 
 Till anbudet skall fogas uppgifter om anbudsgivarens företags- mässiga förhållanden avseende omsättning i Sverige och i eventuell koncern, företagets allmänna affärsutveckling och verksamhets- inriktning under  
 1990-talet 
  samt uppgift om  
 F-skattsedel. 
  
 Om anbudsgivaren använder sig av underleverantör för er- bjudandet eller ingår i ett konsortium, önskas motsvarande upp- gifter angående övriga företag som deltar i anbudet. 
 145 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2001:75 
  
 18 Klarlägganden avseende förfrågningsunderlaget 
 Under anbudstiden kan klarlägganden kring förfrågningsunderlaget behövas. Då samtliga anbudsgivare enligt Lagen om offentlig upphandling skall ha likvärdiga förutsättningar, kommer alla frågor och svar att vidarebefordras i avidentifierad form per  
 e-post 
  till övriga företag som tillställts anbudsförfrågan. Önskemål om klarlägganden skall därför göras med  
 e-post 
  till 
 tore.melin@finance.ministry.se och Mitchell 
 Vi önskar därför snarast erhålla Er  
 e-postadress 
  för kommu- nikation kring klarlägganden avseende förfrågningsunderlaget. Vår kontaktperson nås också på följande telefonnummer: 
  
 Dickerson 
  
 08 - 405 15 59 
  
 146 
 Bilaga 6 
 Idéer om hur ny teknik kan användas 
 Under utredningstiden och framför allt i arbetsgruppernas diskus- sioner har två frågor varit centrala när det gällt insamling och pre- sentation av material: 
  
 N  
 Hur kan datainsamlingsprocessen förbättras genom att utnyttja modern webbaserad teknik? 
  
 N  
 Hur kan man med hjälp av samma teknik öka nyttan av den insamlade informationen? 
 Olika möjligheter och tekniska lösningar har diskuterats eftersom det funnits en allmän åsikt att detta är två av kärnfrågorna. Jag kan emellertid konstatera att i denna utredning presenteras inte några förslag till stora förändringar för arbetet i samband med insamling av uppgifter till räkenskapssammandraget (RS). Jag vill emellertid till utredningen foga en del av det visionsarbete som gjorts, disku- terats och också testats, som underlag för en framtida diskussion och utveckling beträffande insamling till och användning av RS. 
 Många kommuner arbetar fortfarande manuellt med en stor del av insamlingen av data till både RS och till de statistikansvariga myndigheternas uppgiftsinsamlingar, trots att man egentligen har goda tekniska förutsättningar att göra det maskinellt. Vidare stöd- jer nuvarande teknik inte successiv inrapportering av uppgifter. Återredovisning och rapportering av insamlade uppgifter i aggrege- rad form sker för närvarande under andra halvåret året efter verk- samhetsåret. 
 I många kommuner råder också bristande förståelse för nyttan med uppgiftsinsamlingarna och därmed uppstår en upplevd låg egennytta. Detta är en av orsakerna till (för) sen uppgiftsinlämning från kommunerna och är ett hot mot kvaliteten i insamlat material. 
 En diskuterad lösning är att förse kommundatabasen med teknik och verktyg som förenklar och stimulerar kommuner att använda 
 147 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2001:75 
  
 kommundatabasen. Följande skulle kunna ses som en tänkbar utveckling: 
 Kommuner får rätt och möjlighet att, när man så önskar, lägga in och publicera sina egna uppgifter samt ta del av andra kommuners information för jämförande analyser i de egna styrprocesserna, t.ex. i budgetprocessen och vid olika uppföljningar. 
 Den beskrivna tekniklösningen bygger på fyra förutsättningar: 
  
 1. 
  
 Alla uppgifter från räkenskapssammandrag, dess flikar om vård och omsorg och pedagogisk verksamhet, annan statistisk infor- mation och eventuella nya insamlingar utifrån utredningens för- slag, behöver bara samlas in/redovisas en gång. 
  
 2. 
  
 I kommundatabasen görs en uppdelning så att det skapas en preliminär del som kommunerna fritt använder efter egna önskemål och en definitiv del, som överensstämmer med nuva- rande sammanställning av RS med tillhörande verksamhets- statistik, som SCB m.fl. intressenter beslutar om. Likaså skapas en frivillig del som möjliggör för kommuner att rapportera in information av egen och flexibel karaktär, t ex per månad, per kommundel etc. 
  
 3. 
  
 Kommunerna äger rätten till uppgifterna i det här skisserade systemet utom i den definitiva delen, som överensstämmer med nuvarande RS med tillhörande verksamhetsflikar. Alla uppgifter som en kommun lämnar ifrån sig får kommunen också ge andra tillgång till med undantag för de uppgifter som enligt lag inte får lämnas ut av uppgiftsinsamlaren. 
  
 4. 
  
 Tänkt användargränssnitt mot kommundatabasen kompletteras med en modul för att  
  
 ex-/importera 
  datamängder mellan upp- giftslämnare och kommundatabas. 
 148 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 6 
  
 Bild 1:  
 Kommundatabasen som en del i statistikinsamlingen 
  
 Rs, flikar mm 
  
 Annat... 
  
 Nationellt 
  
 Kommun 
  
 (obligatoriskt) 
  
 (frivilligt) 
  
 SCB 
  
 SV 
  
 SEM 
  
 SoS 
  
 Kommundatabasen 
  
 Definitiv 
  
 AMV 
  
 KI 
  
 FI 
  
 BRÅ 
  
 SIKA 
  
 Preliminär 
  
 SK 
  
 CSN 
  
 MODULEN 
  
 Verktyg för konsolidering och rapportering, t ex Rs 
  
 Kommunens ekonomi och andra verksamhetssystem 
  
 1280161 1120 000 000 5200 
  
 00,00 
  
 000430 
  
 1280161 1122 570 000 4100 
  
 70000,00 
  
 000430 
  
 1280161 1122 912 000 6050 145870,00 
  
 000430 
  
 1280161 1123 000 000 
  
 -9531,00 
  000430 
  
 1280161 1210 000 000 
  
 41141,00 000430 
  
 1280163 1210 000 000 ...... 
  
 Bilden illustrerar kommundatabasens centrala roll med möjligheter för kommuner att: 
  
 N  
 successivt lägga in, uppdatera, nyttja och ge andra möjlighet att analysera preliminära uppgifter utan dröjsmål 
  
 N  
 använda den s k modulen för att exportera och importera data- mängder mellan uppgiftslämnare och kommundatabas 
  
 N  
 använda den frivilliga delen av kommundatabasen för att lagra och analysera uppgifter på annan nivå än kommun t ex kom- mundelar, verksamhetsnivåer. Detta ökar databasens nytta för kommunen och bidrar till framtida ännu högre kvalitet i läm- nade uppgifter 
  
 N  
 använda den frivilliga delen av kommundatabasen för att lagra och analysera uppgifter med kortare periodintervall än år t ex tertial, kvartal eller månad. Detta ökar databasens nytta för kommunen och bidrar till framtida ännu högre kvalitet i läm- nade uppgifter 
  
 N  
 använda den preliminära delen av kommundatabasen för att lagra och analysera uppgifter om kommande perioder, t ex regi- strera prognoser för år och del av år, vilket är intressant och 
 149 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2001:75 
  
 användbart i  
 budget-, 
  planerings- och prognosarbete samt vid uppföljningar. 
 Rapportering av uppgifter till databasen kan ske på följande sätt: 
  
 Steg 1 
  
 Kommunen påbörjar sitt boksluts- och årsredovisningsarbete. 
  
 Steg 2 
  
 Kommunens uppgiftslämnare importerar valfri del av eller hela  
 RS-infor- 
  
 mationen och verksamhetsinformation till kommundatabasens  
 export-, 
  
 import-, 
  rapport- och analysverktyg (via en standardiserad textfil från 
  
 kommunens ekonomi- eller verksamhetssystem). 
  
 Steg 3 
  
 Den gjorda dataimporten (fortfarande finns data endast lokalt) kan nu 
  
 analyseras/kontrolleras t ex enligt den  
 analys-/kontrollmodell 
  som idag 
  
 finns inbyggd i  
 RS-blanketten. 
  
 Steg 4 
  
 När importen och nödvändiga kontroller/analyser gjorts blir det också 
  
 möjligt att fysiskt föra över dessa uppgifter till kommundatabasen så att 
  
 andra i eller utanför kommunen kan ta del av dem. 
  
 Steg 5a – 
  
 I samband med att uppgiftslämnaren uppdaterar kommundatabasen med 
  
 tid kvar 
  
 till 
  
 ny information anges vilka den nya informationen skall vara tillgänglig för 
  
 sista dag 
  
 för 
  
 (alla, vissa eller ingen annan). Kommunens ansvarige uppgiftslämnare kan 
  
 inlämning 
  
 sätta upp generella regler så att alla uppgifter hanteras lika eller distribuera 
  
 av uppgifter 
  
 rätten till enskild uppgiftslämnare att sätta regler för enskilda uppgifter. 
  
 Steg 5b – 
  
 Enskilda uppgifter kan inte längre lämnas. Endast komplett ifylld enkät 
  
 sista dag 
  
 för 
  
 kan uppdateras av kommunens ansvarige uppgiftslämnare. 
  
 inlämning 
  
 av uppgifter 
  
 har passerat 
  
 Tankegångarna innebär att det inom ramen för det föreslagna rådets arbete med kommundatabasen, på sikt skulle kunna tas fram en applikation vars huvudsakliga funktion blir att, så långt möjligt, stödja hanteringen och konsolideringen av de grunddata som kommunerna rapporterar till statistikansvariga myndigheter för vidare användning i kommundatabasen. Med en sådan applikation följer flera möjligheter: 
  
 1. 
  
 Kommunerna kan använda applikationen för att hantera periodiseringar samt fördelningar och kalkylerade kostnader m.m. antingen enligt en rekommenderad standard eller enligt från standarden avvikande egna redovisningsprinciper. 
  
 150 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 6 
  
 2. 
  
 Webbaserade analyser av den egna kommunens data med till- hörande grunddata kan göras oberoende av andra kommuners eller databasägarens aktiviteter. 
  
 3. 
  
 Kommunerna ges ökade möjligheter att få grepp om, kontrol- lera och inte minst använda den information som idag inte sam- las in centralt i den egna kommunen utan skickas direkt från t ex skolor till uppgiftsinsamlare. 
  
 4. 
  
 Kommunerna får möjlighet att använda kommundatabasen och analysverktyget för webbaserad kommunikation och lagring av statistik och prognoser som baseras på andra periodbegrepp än år t ex månad, kvartal eller tertial. 
  
 De ovan skisserade möjligheterna bör övervägas vid en framtida konstruktion och upphandling av databasen. Dessa möjligheter bidrar till att öka kommundatabasens, verksamhetsstatistikens och räkenskapssammandragets värde som en omfattande kunskapskälla för kommuner och andra med intresse av kommunal verksamhet. Med denna ökade nytta kommer även kvaliteten i databasen och nyckeltalen att öka. 
 151 
 Bilaga 7 
 Exempel på presentationer av uppgifter i kommundatabasen 
 Välkommen till Kommundatabasen! 
 VERKTYG FÖR ANALYS OCH JÄMFÖRELSER 
 AVSEENDE KOMMUNERNA 
 Meny 
  
 Klicka på knappen före verksamheten 
  
 Förskoleverksamhet 1 - 5 år 
  
 Insatser enligt SoL 
  
 Skoleverksamhet 6 - 15 år 
  
 Ekonomiskt bistånd 
  
 Gymnasieskola 16 - 19 år 
  
  Stöd och behandling för barn och unga 
  
 Vuxenutbildning 
  
  Stöd och behandling för vuxna 
  
  Vård och omsorg om äldre – 
  
  Insatser enligt LSS och LASS 
  
 ordinärt boende 
  
 Vård och omsorg om äldre – särskilt boende 
  
 153 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2001:75 
  
 Meny 
  
 Förskoleverksamhet 1 - 5 år 
  
 Jämför med andra kommuner 
  
 Byt till ekonomimått 
  
 Byt till kvalitetsmått 
  
 Visa alla mått samtidigt 
  
 Visa flera år 
  
 Volymmått 2000 
  
 Rödköping 
  
 Andel inskrivna barn 
  
 i åldern  
 1-5 
  år % 
  
 87 
  
 Antal inskrivna barn 
  
 i åldern  
 1-5 
  år 
  
 924 
  
 Andel heltidsbarn 
  
 i förskoleverksamhet %: 
  
 - kommunal regi 
  
 91 
  
 varav förskola 
  
 85 
  
 varav familjedaghem 
  
 15 
  
 -  
 icke-kommunal 
  regi 
  
 9 
  
 Skriv ut 
  
 Skicka till Excel 
  
 Skicka som  
  
 e-post 
  
 Länkar 
  
 154 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 7 
  
  Skriv ut 
  
 Meny 
  
 Förskoleverksamhet 1 - 5 år 
  
  Skicka till Excel 
  
  Skicka som  
 e-post 
  
  Länkar 
  
 Jämför med andra kommuner 
  
 Byt till ekonomimått 
  
 Byt till kvalitetsmått 
  
 Visa alla mått samtidigt 
  
 Visa flera år 
  
 Volymmått 2000 
  
 Rödköping 
  
 Blåstad Gulköping 
  
 Grönstad 
  
 Andel inskrivna barn 
  
 i åldern  
 1-5 
  år % 
  
 87 
  
 92 
  
 83 
  
 77 
  
 Antal inskrivna barn 
  
 i åldern  
 1-5 
  år 
  
 924 
  
 755 
  
 1398 
  
 3476 
  
 Andel heltidsbarn 
  
 i förskoleverksamhet %: 
  
 - kommunal regi 
  
 91 
  
 95 
  
 82 
  
 86 
  
 varav förskola 
  
 85 
  
 88 
  
 76 
  
 81 
  
 varav familjedaghem 
  
 15 
  
 12 
  
 24 
  
 19 
  
 -  
 icke-kommunal 
  regi 
  
 9 
  
 5 
  
 18 
  
 14 
  
 155 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2001:75 
  
 Meny 
 Förskoleverksamhet 1 - 5 år 
  
 Jämför med andra kommuner 
  
 Byt till ekonomimått 
  
 Byt till kvalitetsmått 
  
 Visa alla mått samtidigt 
  
 Visa flera år 
  
 Skriv ut 
  
 Skicka till Excel 
  
 Skicka som  
  
 e-post 
  
 Länkar 
  
 Volymmått 
  
 Rödköping 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 Andel inskrivna barn 
  
 i åldern  
 1-5 
  år % 
  
 79 
  
 77 
  
 82 
  
 85 
  
 87 
  
 Antal inskrivna barn 
  
 i åldern  
 1-5 
  år 
  
 876 
  
 855 
  
 901 
  
 909 
  
 924 
  
 Andel heltidsbarn 
  
 i förskoleverksamhet %: 
  
 - kommunal regi 
  
 90 
  
 88 
  
 84 
  
 86 
  
 91 
  
 varav förskola 
  
 73 
  
 77 
  
 77 
  
 81 
  
 85 
  
 varav familjedaghem 
  
 27 
  
 23 
  
 23 
  
 19 
  
 15 
  
 -  
 icke-kommunal 
  regi 
  
 10 
  
 12 
  
 16 
  
 14 
  
 9 
  
 156 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 7 
  
  Skriv ut 
  
 Meny 
  
  Skicka till Excel 
  
 Förskoleverksamhet 1 - 5 år 
  
  Skicka som  
 e-post 
  
  Länkar 
  
 Jämför med andra kommuner 
  
 Byt till ekonomimått 
  
 Byt till kvalitetsmått 
  
 Visa alla mått samtidigt 
  
 Visa flera år 
  
 Volymmått 
  
 Nyckeltalstendenser över tid 
  
 Rödköping Blåstad Gulköping Grönstad 
  
 Andel inskrivna barn i åldern  
 1-5 
  år % 
 Antal inskrivna barn i åldern  
 1-5 
  år 
 Andel heltidsbarn 
 i förskoleverksamhet %: - kommunal regi 
 varav förskola varav familjedaghem 
 -  
 icke-kommunal 
  regi 
 157 
 Bilaga 8 
 Tidplan för införande, utveckling och utvidgning av kommunal databas mm. 
 I bilagan redovisas tidpunkt, delprojekt och aktivitet. Beträffande delprojekten gäller följande förkortningar: 
  
 BM-T 
  
 Benchmarking och tvärsektoriella studier 
  
 IN 
  
 Snabbare inrapportering och presentation 
  
 KDB 
  
 Igångsättning av kommundatabasen mm 
  
 UTV 2003 
  
 Utvidgning av databasen. Årtalet avser verksamhetsår 
  
 Q 
  
 Utveckling av kvalitetsnyckeltal 
  
 Tidpunkt 
  
 Delprojekt 
  
 Aktivitet 
  
 Okt 2001 
  
 KDB 
  
 Utredningen överlämnas till regeringen. 
  
 KDB 
  
 Regeringen beslutar om inrättande av kommundatabas enligt för- 
  
 slaget. 
  
 KDB 
  
 Personal söks till kansliet 
  
 KDB 
  
 Kansliet bemannat. Arbetar bl.a. med vidareutveckling av provi- 
  
 soriskt system att användas för presentation av verksamheten 2000 
  
 och 2001. 
  
 KDB 
  
 Arbete med systembeskrivning inför upphandling av fullskaligt data- 
  
 system görs. Upphandlingen påbörjas. 
  
 KDB 
  
 Information och instruktioner till samtliga kommuner om databasen. 
  
 Samråd och samverkan med sektorsmyndigheterna och Svenska 
  
 Kommunförbundet. 
  
 KDB 
  
 Samarbete med SCB om hur uppgifterna skall göras tillgängliga för 
  
 kommundatabasen. 
  
 Nov 2001 
  
 KDB 
  
 Råd utses och börjar arbeta. 
  
 Dec 2001 och 
  
 KDB 
  
 Överföring av färdig statistik från befintliga insamlingar till kom- 
  
 framåt 
  
 mundatabasen påbörjas. 
  
 KDB 
  
 Successiv publicering i den kommunala databasen så snart uppgifter 
  
 influtit och det är tekniskt möjligt (under detta första år i den provi- 
  
 soriska databasen). 
  
 159 
 Bilaga 8 SOU 2001:75 
  
 Jan-feb 
  2002 
  
 BM-T 
  
 Kansliet tar fram webblösning för redovisning av benchmarkin- 
  
 gexempel. Upphandling för detta inleds. Utformning och formule- 
  
 ring av kriterier för goda benchmarkingexempel. 
  
 Feb 2002 
  
 Q 
  
 Inventering av befintliga kvalitetsnyckeltal. 
  
 UTV 2003 
  
 Inventering av befintliga redan framtagna uppgifter och nyckeltal. 
  
 Mars 2002 
  
 BM-T 
  
 Information till kommunerna angående plattformen för benc- 
  
 hmarking. 
  
 Q 
  
 Samråd och samarbete med kommunförbunden, sektorsmyndig- 
  
 heterna och andra intressenter kring kvalitetsnyckeltal. 
  
 UTV 2003 
  
 Samarbete med Landstingsförbundet och berörda sektorsmyndig- 
  
 heter samt andra intressenter. 
  
 IN 
  
 Översyn av inrapporteringssystemen till RS och statistikansvariga 
  
 myndigheter påbörjas. Kansliet arbetar med de förslag som 
  
 presenterats i utredningen. I vissa fall bildas projektgrupper 
  
 tillsammans 
  
 med 
  
 kommuner, 
  
 kommunförbund 
  
 och 
  
 sektorsmyndigheter. 
  
 Apr 2002 
  
 Q 
  
 En arbetsgrupp med  
 5-6 
  kommuner och berörda sektorsmyndig- 
  
 heter engageras för att ta fram kvalitetsnyckeltal inom de verksam- 
  
 hetsområden som finns i den kommunala databasen. Förslagen tes- 
  
 tas. 
  
 Apr-maj 
  2002 
  
 BM-T 
  
 Insamling av exempel från kommuner. Bearbetning. 
  
 UTV 2003 
  
 1 – 3 arbetsgrupper med olika landsting och berörda sektorsmyn- 
  
 digheter engageras för att ta fram nyckeltal inom planerade nya 
  
 områden. 
  
 Maj 2002 
  
 IN 
  
 Kansliet och projektgrupperna initierar samarbete med syste- 
  
 mleverantörerna för att utforma och testa nya rutiner och ny teknik 
  
 vid inrapporteringen av underlag. En utgångspunkt kan vara den 
  
 idéskiss som utredningen beskriver om uppgiftsinlämning och 
  
 presentation. 
  
 KDB 
  
 Databasen, innehållande nyckeltal för 2000 och 2001, tillgänglig på 
  
 nätet i färdigt skick. 
  
 Juni 2002 
  
 BM-T 
  
 Första publicering av exempel på genomförd benchmarking. 
  
 Q 
  
 Nya kvalitetsnyckeltal presenteras. 
  
 UTV 2003 
  
 Nyckeltal inom berörda områden fastställs. 
  
 160 
 SOU 2001:75 Bilaga 8 
  
 Aug 2002 
  
 Q 
  
 Avisering till kommuner och andra uppgiftslämnare vad som avses 
  
 samlas in för verksamhetsåret 2003. 
  
 Q 
  
 Värden för 2001 tas fram (där så är möjligt) och läggs in i databasen. 
  
 UTV 2003 
  
 Information till landsting och andra berörda uppgiftslämnare om 
  
 vad som hämtas in med avseende på verksamhetsåret 2003. 
  
 Aug 2002 - 
  
 UTV 2003 
  
 I den tekniskt nya databasen läggs fastställda nyckeltal in, där så är 
  
 möjligt med värden för 2002. 
  
 Sept 2002 
  
 BM-T 
  
 Idégrupp kring tvärsektoriella studier bildas. Deltagare från kansliet, 
  
 kommunförbunden, kommuner, sektorsmyndigheter forskning- 
  
 sinstitutioner m.m. 
  
 Dec 2002 
  
 BM-T 
  
 Förslag till hur tvärsektoriella studier löpande skall bedrivas pre- 
  
 senteras. Konkreta exempel presenteras. 
  
 Feb 2003 
  
 UTV 2004 
  
 Inventering av befintliga redan framtagna uppgifter och nyckeltal. 
  
 Mars 2003 
  
 UTV 2004 
  
 Samarbete med Svenska Kommunförbundet och berörda sektors- 
  
 myndigheter samt andra intressenter. 
  
 April-maj 
  
 UTV 2004 
  
 1 – 3 arbetsgrupper med  
 6-8 
  kommuner och berörda sektorsmyn- 
  
 2003 
  
 digheter engageras för att ta fram nyckeltal inom tänkta områden. 
  
 Juni 2003 
  
 UTV 2004 
  
 Nyckeltal inom berörda områden fastställs. 
  
 Juni-aug 
  2003 
  
 UTV 2004 
  
 Information till kommuner och andra berörda uppgiftslämnare om 
  
 vad som avses hämtas in för verksamhetsåret 2004. 
  
 Aug 2003- 
  
 UTV 2004 
  
 I den tekniskt nya databasen läggs fastställda nyckeltal in, där så är 
  
 möjligt med värden för  
 2001-2003. 
  
 Dec 2003 
  
 UTV 2003 
  
 Insamling och överföring av värden (2003) påbörjas. 
  
 Q 
  
 Insamling och överföring av värden (2003) påbörjas. 
  
 Williams 2004 - 
  
 UTV 2003 
  
 Successiv publicering av uppgifter i kommundatabasen. 
  
 Feb 2004 
  
 Q 
  
 Successiv publicering av uppgifter i kommundatabasen. 
  
 UTV 2005 
  
 Inventering av befintliga redan framtagna uppgifter och nyckeltal. 
  
 Mars 2004 
  
 UTV 2005 
  
 Samarbete med Svenska Kommunförbundet och berörda sektors- 
  
 myndigheter samt andra intressenter. 
  
 April-maj 
  
 UTV 2005 
  
 1 – 3 arbetsgrupper med  
 6-8 
  kommuner och berörda sektorsmyn- 
  
 2004 
  
 digheter engageras för att ta fram nyckeltal inom tänkta områden. 
  
 Juni 2004 
  
 UTV 2005 
  
 Nyckeltal inom berörda områden fastställs. 
  
 Juni-aug 
  2004 
  
 UTV 2005 
  
 Information till kommuner och andra berörda uppgiftslämnare om 
  
 vad som avses hämtas in för verksamhetsåret 2005. 
  
 161 
 Bilaga 8 SOU 2001:75 
  
 Aug 2004- 
  
 UTV 2005 
  
 I den tekniskt nya databasen läggs fastställda nyckeltal in, där så är 
  
 möjligt med värden för  
 2001-2004. 
  
 Dec 2004 
  
 UTV 2004 
  
 Insamling och överföring av värden (2004) påbörjas. 
  
 UTV 2004 
  
 Successiv publicering av uppgifter i kommundatabasen. 
  
 Feb 2005 
  
 UTV 2006 
  
 Inventering av befintliga redan framtagna uppgifter och nyckeltal. 
  
 Mars 2005 
  
 UTV 2006 
  
 Samarbete med Landstingsförbundet och berörda sektorsmyndig- 
  
 heter samt andra intressenter. 
  
 April-maj 
  
 UTV 2006 
  
 1 – 3 arbetsgrupper med landstingsrepresentanter och berörda sek- 
  
 2005 
  
 torsmyndigheter engageras för att ta fram nyckeltal inom tänkta 
  
 områden. 
  
 Juni 2005 
  
 UTV 2006 
  
 Nyckeltal inom berörda områden fastställs. 
  
 Juni-aug 
  2005 
  
 UTV 2006 
  
 Information till landsting och andra berörda uppgiftslämnare om 
  
 vad som avses hämtas in för verksamhetsåret 2006. 
  
 Aug 2005- 
  
 UTV 2006 
  
 I den tekniskt nya databasen läggs fastställda nyckeltal in, där så är 
  
 möjligt med värden för  
 2001-2005. 
  
 Dec 2005 
  
 UTV 2005 
  
 Insamling och överföring av värden (2005) påbörjas. 
  
 Stanton 
  
 UTV 2005 
  
 Successiv publicering av uppgifter i kommundatabasen. 
  
 Dec 2006 
  
 UTV 2006 
  
 Insamling och överföring av värden (2006) påbörjas. 
  
 Williams 2007 
  
 UTV 2006 
  
 Successiv publicering av uppgifter i kommundatabasen. 
  
 De verksamhetsutvidgningar som redovisas i ovanstående tidplan är följande: 
  
 Verksam- 
  
 Förändring 
  
 hetsår 
  
 2002 
  
 Skola och barnomsorgsverksamhet, vård och omsorg om äldre, omsorg om funk- 
  
 tionshindrade samt individ- och familjeomsorg. Första året med komplett och 
  
 reguljär drift. Databasen utökas med finansiella nyckeltal. 
  
 2003 
  
 Delar av landstingens verksamhet förs in i den kommunala databasen. 
  
 2004 
  
 Databasen utökas med övriga primärkommunala verksamheter (räddningstjänst, 
  
 renhållning, vatten- och avloppsverksamhet, biblioteksverksamhet, miljö- och 
  
 hälsoskyddsfrågor, bygglov etc.) 
  
 2005 
  
 Databasen utökas med primärkommunernas frivilliga verksamheter (fritids- och 
  
 kulturverksamhet, gator och vägar, park m.m.). 
  
 2006 
  
 Resterande delar av landstingens verksamhet förs in i den kommunala databasen. 
  
 162 
 Bilaga 9 
 BV/KOM 
 Perez 
 Utredningen för fortsatt utveckling av en kommunal databas m.m. (Fi 2000:8) 
 Att: Rivera 
 Förslag till frågeblanketter m.m. avseende kvalitetsnyckeltal i kommundatabas 
 Statistiska centralbyrån (SCB) levererar härmed rubricerat uppdrag. 
 Avrapportering består av en PM med ett avsnitt som beskriver uppläggning av brukarundersökningar i kommunerna, underlag för upphandling av sådana undersökningar samt frågeblanketter avse- ende de kommunala verksamheterna förskola, grundskola och äldreomsorg. En teknisk beskrivning av den rekommenderade analysmodellen bifogas. 
 Materialet har tidigare översänts elektroniskt. 
  
 SCB:s kontaktperson i detta ärende är  
  
 Vasquez,  
 tfn 08 - 5069 50 51. 
 Med vänliga hälsningar 
 Perez 
 Programchef 
 163 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2001:75 
  
 164 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 9 
  
 SCB:s Kvalitetsmodell med Nöjd – Kund – Index (NKI) 
 Modell med skräddarsydda frågor 
 Varje undersöknings frågor (indikatorer) fastställs i samarbete med beställaren så att man kan få en modell som är skräddarsydd för beställarens  
 verk-samhet. 
  
 Modellen kan således karaktäriseras som en tom struktur upp- byggd kring en matematisk modell, vars variabelinnehåll konkreti- seras i samarbete med beställaren. Ett undantag finns dock: de rela- tivt standardiserade tre indikatorer (frågor) som ligger till grund för måttet på totalkvaliteten (dvs. på NKI). Dessa tre indikatorer utgörs av frågor om: 
  
 x  
 hur nöjd man är med verksamheten  
 dess helhet  
  
 x  
 hur väl verksamheten  
 uppfyller ens förväntningar  
  
 x  
 hur verksamheten är  
 jämfört med en ideal sådan 
 . 
 Dessa tre indikatorer bildar tillsammans NKI, som är en s.k. latent variabel och som ingår i den s.k. inre modellen (se figur på nästa sida) tillsammans med ett antal andra latenta variabler i form av kvalitetsfaktorer och eventuella mål- och resultatvariabler. 
 Latenta variabler mäts via indikatorer 
 Kvalitetsfaktorerna och indikatorerna fastställs i dialog med beställaren. Vanligen mäts en  
 kvali-tetsfaktor 
  med  
 3–5 
  indikatorer. Antalet beror på hur komplex och omfattande en kvalitetsfaktor är och kan därför i vissa fall innehålla betydligt fler än 5 indikatorer. Indikatorerna måste täcka respektive faktors område och bör vara så konkreta och åtgärdsrelevanta som möjligt. 
 Indikatorerna mäter vanligen olika aspekter eller delar av en kvalitetsfaktors område snarare än att de utgör alternativa mått på samma sak. Det  
 se-nare 
  kan dock sägas karaktärisera de tre ovan nämnda standardiserade indikatorer som mäter totalkvaliteten i form av NKI. 
 165 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2001:75 
  
 Förklaringsgraden 
 Modellen lyckas vanligen förklara  
 60–80 
  procent av variationen mellan kunderna när det gäller deras uppfattning om totalkvaliteten (NKI). Förklaringsgraden mäts med måttet R2. 
 NKI är centrum i modellen 
 NKI utgör 
  
 – 
  
 dels ett sammanfattande mått på en verksamhet, sedd ur kun- dernas perspektiv, och är därmed viktig övergripande infor- mation lämplig att följa över tiden 
  
 – 
  
 dels det nav som analysmodellen kretsar kring genom att NKI står för just totalkvaliteten för den studerade verksamheten. 
  
 Det som finns i respektive undersöknings frågeformulär är de s.k. indikatorerna (delfrågorna) som i sin tur ligger till grund för de olika latenta variablerna i modellen. Kunderna eller användarna får via frågeformuläret redovisa sin bedömning av de olika indika- torernas kvalitet. Varje indikator mäts vanligen på så sätt att kun- den får betygsätta den del av verksamheten som indikatorn ifråga mäter (ange hur nöjd man är med den) på en skala från 1 till 10, där 1 är det lägsta och sämsta värdet och 10 det högsta och bästa. 
 Modellen illustreras i den stora figuren på nästa sida. Den inne- håller tre delar: a) en mätmodell i  
 x 
 , b) en mätmodell i  
 y  
 samt c) en inre sambandsmodell i  
 [  
 och  
 K  
 (de sex stora ovalerna). x 
 1 
 , x 
 2 
 .x 
 12  
 samt y 
 1 
 , y 
 2 
 y 
 4  
 (vita mindre ovaler) symboliserar modellens indi- katorer, dvs. de frågor som finns i frågeformuläret. 
 Ett viktat system 
 Underlaget för att beräkna kvalitetsfaktorernas (de latenta variab- lernas) indexvärden består av de respektive indikatorer som kun- derna betygsatt på  
 10-gradiga 
  skalor. För varje indikator beräknar metoden en vikt. Dessa vikter kan ses som regressionskoeffi- cienter. Med hjälp av dessa vikter byggs kvalitetsfaktorn upp som ett vägt medelvärde av respektive faktors indikatorer. Bestäm- ningen av dessa vikter sker i ett iterativt förfarande med hjälp av s.k. minsta kvadratanpassning. Kriteriet för val av vikter är att få 
 166 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 9 
  
 skattade indikatorvärden som är så lika de observerade värdena som möjligt. 
 En mera teknisk beskrivning ges i Mcdaniel (1973, se nedan). 
 Effektmåtten 
 Den  
 matematisk-statistiska 
  lösningen ger också mått på den effekt som en förändring av  
 respekti-ve 
  kvalitetsfaktors betygsindex för- väntas ha på totalkvaliteten, dvs. på NKI. Detta innebär således att vi för varje kvalitetsfaktor dels vet vilket betygsindex den fått av kunderna, dels vet vilken effekt en förändring av dess betygsindex bör medföra för indexet för totalkvaliteten (NKI). 
 Detta effektmått erhålles således via modellberäkningarna utan att vi ställt någon fråga om kvalitetsfaktorernas betydelse eller effekt. Frågeformuläret har därmed kunnat reduceras påtagligt samtidigt som man får ett mer relevant, tydligt och tolkbart effektmått. 
 Hur går då detta till? Hur beräknas effektmåtten? Effektmåtten erhålls som sagt utan att kunderna tillfrågas om dem. Det existerar därmed inga effektmått på individnivå, utan effektmåtten är sam- 
 167 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2001:75 
  
 bandsmått på gruppnivå för kunderna, dvs. ett mått på kunderna som grupp. 
 Effektmåtten erhålles simultant för alla kvalitetsfaktorer via ett ekvationssystem, vars lösning bygger på linjär regression. Förenklat kan ett effektmått åskådliggöras som i figur 2, där den vertikala axeln mäter totalkvaliteten (NKI) med skalan  
 0–100 
  och den hori- sontella axeln mäter t.ex. kvalitetsfaktorn  
 tillgänglighet  
 med samma skala. 
 Varje punkt i diagrammet symboliserar svaret från en kund i undersökningen. För varje kund kan vi således samtidigt se ett värde för kundens bedömning av  
 tillgängligheten  
 och ett värde för kundens bedömning av totalkvaliteten mätt med NKI. Punkterna bildar här tillsammans ett mönster som kan sammanfattas av den linje som går genom punktsvärmen och som modellen beräknat så, att i princip summan av de lodräta avstånden från respektive punkt till linjen är så liten som möjligt. Linjens anpassning till punkterna kallas för linjär regression. Varje sådan linje har en riktning (vinkeln v) som mäts med den s.k. riktningskoefficienten som är A/B. Detta mått är en s.k. regressionskoefficient, vilket är exakt detsamma som en kvalitetsfaktors effektmått. 
 Figur 2 
 NKI 
 100 
 50 
  
  ) 
  
 v  
 A B 
 0 
  
 0 
  
 50 
  
 Tillgänglighet 
  
 100 
  
 Ju brantare linjen är, desto större effekt har  
 kvali-tetsfaktorn 
  i fråga. En faktor med en linje som är nästan parallell med den våg- räta axeln har därför ett lågt effektvärde. Ett effektmått på 0 kan 
 168 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 9 
  
 också erhållas om sambandet mellan en kvalitetsfaktor och total- kvaliteten NKI ser ut som i figur 3 nedan. 
 Figur 3 
 NKI 
 100 
 50 
 0 
  
 0 
  
 50 
  
 Faktor X 
  
 100 
  
 Till en sådan diffus bild av kundsvar som i figur 3 ovan kan ingen linje anpassas. 
 Tolkbart – inte enbart rangordning 
 Effektmåttet ger inte enbart en rangordning av kvalitetsfaktorerna efter effekt. Måttet är också direkt tolkbart. Dess innebörd är att om man enligt exemplet i figur 2 lyckas öka t 
 illgänglighetens  
 be- tygsindex med B enheter, så kan man förvänta sig att totalkvalite- ten, som den upplevs av kunderna, kommer att öka med A enheter. (De effektmått vi anger i våra rapporter är numera multiplicerade med 5 vilket innebär att om en kvalitetsfaktor ökar sitt betygsindex med 5 enheter, förväntas  
 totalkva-liteten 
  (NKI) öka med just det angivna effektmåttets storlek.) 
 169 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2001:75 
  
 Åtgärdsmatrisen 
 Modellen ger en tydlig och åtgärdsrelevant  
 infor-mation 
  och är samtidigt sparsam när det gäller antalet frågor. 
 Resultaten från den inre modellen kan  
 samman-ställas 
  i en s.k. åtgärdsmatris som i figur 4 nedan. 
 Figur 4 
 BETYGSINDEX 
  
 IV. Bevara 
  
 I. Förbättra 
  
 om möjligt 
  
 EFFEKT 
  
 III. I balans 
  
 II. Hög prioritet 
  
 Låg prioritet 
  
 Faktorer som hamnar i kvadrant I och II – i  
 syn-nerhet 
  de i kva- drant II – är de som bör prioriteras i förbättringsarbetet, eftersom de har högre effekt på kundernas bedömning av totalkvaliteten. Faktorer i kvadrant III och IV behöver däremot inte prioriteras, men deras standard bör bibehållas. En kvalitetsfaktors effektmått sammanhänger nämligen med den betygsnivå den har vid mät- ningen.Ett lågt effektmått får absolut inte tolkas som att kvalitets- faktorn i fråga är av liten betydelse för verksamheten. Ett lågt effektmått innebär att med den standard som kvalitetsfaktorn i fråga har vid mätningen, saknar den samband med hur  
 kun-derna 
  bedömer totalkvaliteten. På en klart lägre betygsnivå kan samma faktor däremot ha en stor förväntad effekt på NKI, och oavsett betygsnivå kan den alltid vara av central betydelse för tjänsten eller produkten ifråga. Att modellens effektmått har just dessa egen- skaper är av stort värde när man söker en optimal prioritering för sitt förbättringsarbete. 
 170 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 9 
  
 Felmarginal 
 Våra beräkningar av betygsindex och effektmått redovisas med konfidensintervall (felmarginaler) på  
 95-procentsnivån. 
  Felmargi- nalerna täcker dels den osäkerhet som sammanhänger med att det är modellbaserade skattningar, dels den osäkerhet som kan bero på att en undersökning baseras på ett urval av kunder. 
 Referenser: 
 References: 
 Edwards, Bautista (1973) Nonlinear iterative partial least squares (NIPALS) modelling: Some current developments in multivariate analysis, P.R. Krishnaiah, ed., New York: Academic Press, Inc., pp.  
 383-407. 
  
 Huff C, Särndal  
 C-E 
  and Lester (1977). Foundations of Inferece in Survey Sampling. New York, Rivera. 
 Sanders, Larson, Hall, Robustness of Partial  
 least-squares 
  method for estimating latent variable Bowman, Journal of Applied Statistics, Vol. 26, No. 4. 
 Fornell C. (1992). A national customer satisfaction barometer: the Swedish experience, Journal of Marketing, 56. 
 171 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2001:75 
  
 Nöjd-Kund-Index. 
  Om frågeblanketter och datainsamling 
 Kvalitetsmodell med  
 Nöjd-Kund-Index 
  
 Svenskt Kvalitetsindex (SKI), ett konsortium bestående av Handelshögskolan i Stockholm, Institutet för Kvalitetsutveckling (SIQ), Centrum för Tjänsteforskning vid Karlstads universitet samt SCB har sedan 1997 gjort årliga mätningar av  
 Nöjd-Kund- 
  Index (NKI) för olika branscher, bland annat för olika delar av offentlig verksamhet. Mätningarna baseras på utprovad vetenskap- lig teknik som används internationellt bland annat inom EU och USA. Modellen har tillämpats vid mätning av offentlig sektor i USA. Jämförelsetal i form av NKI finns således både nationellt och internationellt. 
 I Sverige inleddes hösten 2001 ett projekt i vilket Statskontoret tillsammans med SCB provar  
 Nöjd-Kund-Index-modellen 
  som postenkät för mätning av hur medborgare och brukare (kunder) bedömer olika delar av den offentliga sektorn. Målet är att skapa ett system för regelbundna riksmätningar. 
 Den multivariata modellanalys som kan genomföras på ett statistiskt material med data som erhållits med hjälp av här presen- terade frågeblanketter bör redovisas i form av: 
  
 1) 
  
 Diagram. En åtgärds- eller prioriteringsmatris med tydliga anvis- ningar på vad som bör prioriteras i ett förbättringsarbete. 
  
 2) 
  
 Tabell med indexvärden för respektive kvalitetsfaktor. 
  
 3) 
  
 Tabell el. tabeller med: 
  
 a) 
  
 betygsmedelvärde per delfråga, 
  
 b) 
  
 svarens fördelning efter lågt betyg  
  
 (1-4), 
  medelbetyg  
 (5-7) 
  och högt betyg  
 (8-10) 
  per fråga. Vidare bör partiellt bortfall redovisas per fråga. 
 Bilagans frågeblanketter 
 Bilagan innehåller kortversioner av frågeblanketter för mätning av kundernas eller brukarnas bedömning av tre kommunala verksam- heter (förskola, grundskola och äldreomsorg). Frågeblanketterna bör kompletteras med bakgrundsfrågor (om kön, ålder m.m.) vilka av utrymmesskäl utelämnats i denna bilagas exempel. 
 172 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 9 
  
 Frågorna är utprovade och har använts i flera större undersök- ningar. I var och en av de tre modellerna förklarar kvalitetsfakto- rerna cirka 75 procent av skillnaderna bland brukarna vad gäller deras bedömning av verksamhetens totalkvalitet. 
 SCB rekommenderar att respektive frågeblankett används i sin helhet varvid komplett modellanalys och utarbetande av åtgärds- matris blir möjlig. 
 Även om man väljer att enbart använda de tre i respektive fråge- blankett avslutande helhetsfrågorna (med fet stil) kan man erhålla ett jämförbart  
 NKI-värde 
  för respektive verksamhet. 
 Frågeblanketten är ej utformad för att beskriva äldreomsorgen för de personer som enbart har bostad i äldreboende utan att erhålla någon form av hjälp. Frågeblanketten är inriktad på hjälp- insatser och saknar frågor om bostadens utrustning och funktion. 
 Total- eller urvalsundersökning? 
 Komplett modellanalys kräver  
 minst  
 250 observationer för att acceptabel precision på effektmåtten skall kunna uppnås. 
 En faktors effektmått anger vilken förändring man kan förvänta sig på den av brukarna upplevda totalkvaliteten (NKI) om faktorns betygsindex förbättras eller försämras. 
 Redovisning av resultat på lägre nivå, t.ex. enskilda förskolor, kan göras trots att man då inte har tillgång till 250 observationer. Det görs då genom att effektmåtten beräknas på ett grupperat material innehållande flera förskolor. Den enskilda förskolan er- håller sedan för sin modellanalys från gruppanalysen härledda effektmått kombinerade med egna index. 
 Om man i en kommun anser det viktigt att förbättringsarbetet baseras på helt egna undersökningsresultat för varje enhet är total- undersökningar ofta det enda alternativet. Undantag utgörs av verksamheter med förhållandevis stora enheter som grundskolor för vilka kravet på redovisning av hur föräldrar eller elever bedömer skolan kan tillgodoses med urvalsundersökningar per skolenhet. 
 Enkla tumregler för urvalsstorlekar kan inte anges. Av tabellen nedan framgår hur felmarginalerna varierar beroende på såväl urvalsstorlek ( 
 n 
 ) som det totala antalet brukare ( 
 N 
 ). Det totala antalet brukare ingår i tabellen med tre för kommunala verk- samheter i medelstora kommuner realistiska storlekar (500, 1 000 och 2 000). 
 173 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2001:75 
  
 Tabellens felmarginaler avser procentenheter när den i urvalet beräknade egenskapen gäller för cirka 50 procent av de svarande vilket är den procentnivå vid vilken osäkerhets- eller felmargi- nalerna blir störst. Tabellens  
 n  
 avser antal svarande vilket är det- samma som urvalsstorleken om alla svarar. Vanligtvis har man ett bortfall på cirka 30 procent i undersökningar av detta slag. För att därför få svar från exempelvis cirka 200 personer krävs att man har ett urval på 285 personer. 
 Utan ingående kunskaper om en kommuns faktiska orga- nisation, storlek, önskemål om särredovisningar m.m. kan inga tumregler för urval ges. 
 Urvalet bör dock vara så stort att osäkerhetstalen blir högst ± 5 procentenheter för skattade procenttal. 
  
 Tabell.  
 Osäkerhetstal 
  
 p 
  
 N 
  
 n 
  
 osäkerhetstal 
  
 50% 
  
 500 
  
 100 
  
 ± 9 % 
  
 50% 
  
 500 
  
 200 
  
 ± 5 % 
  
 50% 
  
 500 
  
 300 
  
 ± 4 % 
  
 50% 
  
 1000 
  
 100 
  
 ± 9 % 
  
 50% 
  
 1000 
  
 200 
  
 ± 6 % 
  
 50% 
  
 1000 
  
 300 
  
 ±5 % 
  
 50% 
  
 1000 
  
 400 
  
 ±4 % 
  
 50% 
  
 1000 
  
 500 
  
 ±3 % 
  
 50% 
  
 2000 
  
 100 
  
 ±10 % 
  
 50% 
  
 2000 
  
 200 
  
 ±7 % 
  
 50% 
  
 2000 
  
 300 
  
 ±5 % 
  
 50% 
  
 2000 
  
 400 
  
 ±4 % 
  
 50% 
  
 2000 
  
 500 
  
 ±4 % 
  
 50% 
  
 2000 
  
 750 
  
 ±3 % 
  
 Om urvalsförfarandet är slumpmässigt med lika urvalssannolikhet för varje person i urvalet beräknas osäkerhetstalen enligt följande formel som ligger till grund för osäkerhetstalen i tabellen ovan. 
  
 r  
 1.96 
  
 p  
 1  
 p  
 § 
  
 n  
 · 
  
 n 
  
 Chang1 
  
 ¸ 
  
 © 
  
 N  
 ¹ 
  
 174 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 9 
  
 Om urvalsförfarandet inte är slumpmässigt med lika urvalssanno- likheter måste särskilda beräkningar av osäkerheten göras. 
 Datainsamling 
 För den här typen av frågeblankett rekommenderas  
 postenkät  
 (med 1 2 påminnelser) eftersom frågorna är av den karaktären att den svarande behöver tid för eftertanke. 
 Preciserade krav och alternativ vid upphandling av  
 Nöjd-Kund-Index-undersökningar 
  avseende förskola, grundskola och äldreomsorg 
 Allmänt om upphandling av  
 NKI-undersökningar 
  
 Datainsamlingen för de här tre föreslagna undersökningarna kan upphandlas från i princip vilket undersökningsinstitut som helst i landet. Detsamma gäller för de flesta av angivna tabeller. Det är dock viktigt att kraven på redovisning av skattningarnas precision uppfylls. 
 Modellanalysen måste för jämförbarhetens skull genomföras enligt den bifogade modell som användes av SKI och SCB. Modell- analyser av detta slag kan i dag utföras av SCB och några ytterligare institut. 
 Beräkning av NKI, alternativt viktunderlag för beräkning av NKI kan erhållas från SCB enligt nedan. 
  
 1. 
  
 Förskola/Familjedaghem 
  
 Kunder/brukare:  
 föräldrar (tilldelas en frågeblankett per barn).  
 Komplett modellanalys:  
 kräver minst 250 svarande.  
 Urvalsram:  
 Register över barn i förskola/familjedaghem. 
  
 Frågeblanketten  
 (bilagans) innehåller 24 frågor. Den bör komplette- ras med bl.a. frågor om barnets kön, ålder och tid i förskolan. 
  
 Datainsamling:  
 Postenkät med två skriftliga påminnelser. Andra påminnelsen inkluderar ny frågeblankett och nytt svarskuvert. 
 175 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2001:75 
  
 Utdelning 
  
 Alternativ a)  
 Frågeblankett (liksom påminnelser) skickas som post hem till föräldrarna. Svar skickas direkt till undersökningsföretaget i svarskuvert med betalt porto. 
  
 Alternativ b)  
 personalen delar ut frågeblanketter (liksom påmin- nelser) till föräldrarna. Svar skickas direkt till undersökningsföreta- get i svarskuvert med betalt porto. 
  
 Alternativ c)  
 personalen delar ut frågeblanketter (liksom påminnel- ser) till föräldrarna. Svar lämnas i förseglat kuvert till personalen. 
  
 Bearbetning:  
 se alternativ nedan.  
 Om urval:  
 se sista stycket 
  
 2. 
  
 Grundskolan 
  
 Kunder/brukare:  
 föräldrar (tilldelas en frågeblankett per barn).  
 Komplett modellanalys:  
 kräver minst 250 svarande.  
 Urvalsram:  
 Elevregister. 
  
 Frågeblanketten  
 innehåller 17 frågor. Den bör kompletteras med bl.a. frågor om barnets kön och årskurs. 
  
 Datainsamling:  
 Postenkät med två skriftliga påminnelser. Andra påminnelsen inkluderar ny frågeblankett och nytt svarskuvert. 
 Utdelning 
  
 Alternativ a)  
 Frågeblankett (liksom påminnelser) skickas som post hem till föräldrarna. Svar skickas direkt till undersökningsföretaget i svarskuvert med betalt porto. Svar registreras så att endast de som ej svarat får påminnelser. 
  
 Alternativ b)  
 personalen delar ut frågeblanketter till eleverna (lik- som påminnelser) som tar hem dem till sina föräldrar. Samtliga föräldrar påminns två gånger via barnen. Svar skickas direkt till undersökningsföretaget i svarskuvert med betalt porto. 
  
 Alternativ c)  
 personalen delar ut frågeblanketter till eleverna (lik- som påminnelser) som tar hem dem till sina föräldrar. Samtliga för- äldrar påminns två gånger via barnen. Svar skickas i förseglat kuvert med barnet till skolan. 
 176 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 9 
  
 Bearbetning:  
 se alternativ nedan. 
  
 Om urval:  
 se sista stycket 
  
 3. 
  
 Vård och omsorg om äldre 
  
 Kunder/brukare: 
  
 a) 
  
 vårdtagare med hemtjänst, hemsjukvård eller bostad i äldreboende  
  
 som enligt personalen har  
 tillräcklig mental förmåga  
 att avge sina omdömen om äldreomsorgen. 
  
 b) 
  
 Övriga vårdtagares  
 närstående eller kontaktperson som är doku- menterad i kommunens (personalens) register. Dessa närstående ombeds att som ställföreträdare avge sitt egna omdöme om hur den äldres äldreomsorg fungerar genom att besvara samma enkät uti- från sitt perspektiv. 
 Vid redovisning slås inte a) och b) ihop. Man kan välja att enbart undersöka a) vårdtagare med tillräcklig mental förmåga. 
  
 Komplett modellanalys:  
 kräver minst 250 svarande. 
  
 Urvalsram:  
 Kommuns register över vårdtagare inom äldreom- sorgen. 
  
 Frågeblanketten  
 innehåller 18 frågor med en generell utformning som kan användas för såväl personer med hemtjänst, hemsjukvård som för äldre med särskilt boende. 
 Blanketten bör kompletteras med frågor om bl.a. kön, ålder, hälsotillstånd och rörlighet. 
 Förslag till åldersindelning:  
 65 79 år, 80 år eller äldre. 
  
 Utdelning 
  
 Alternativ a)  
 Frågeblankett (liksom påminnelser) skickas som post hem till vårdtagarna. Svar skickas direkt till undersökningsföretaget i svarskuvert med betalt porto. 
  
 Alternativ b)  
 personalen delar ut frågeblanketter (liksom påmin- nelser) till vårdtagarna. Svar skickas direkt till undersökningsföre- taget i svarskuvert med betalt porto. 
  
 Alternativ c)  
 personalen delar ut frågeblanketter (liksom påmin- nelser) till vårdtagarna. Svar lämnas i förseglat kuvert till personalen. 
 177 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bearbetning:  
 se alternativ nedan. 
  
 Om urval:  
 se sista stycket 
 Bearbetningsnivåer. Modellanalys och tabellbearbetningar 
 I. Hela frågblanketten har använts 
 A. Med modellanalys 
  
 Komplett modellanalys  
 (kräver tillgång till samtliga frågor i resp. blankett samt svar från 250 brukare.) 
 Modellanalysen skall utföras enligt de krav som gäller för SKI och för SCB:s Kvalitetsmodell. Modellens uppbyggnad framgår av bifogad modellbeskrivning. 
 Modellanalysen bör innehålla: 
  
 a) 
  
 bild med modellstruktur  
 med NKI samt kvalitetsfaktorernas indextal och effektmått, inklusive deras osäkerhetstal. Osäkerhets- talen bör inkludera såväl osäkerhet på grund av att det rör sig om i) modellberäkningar som ii) eventuell osäkerhet på grund av att man gjort ett urval. 
  
 b) 
  
 åtgärdsmatris  
 i vilken varje faktor är utplacerad i ett koordinat- system efter sitt betygsindex och sitt effektmått, 
  
 c) 
  
 Tabell A  
 med särredovisning av medelindex för såväl NKI som för varje kvalitetsfaktor efter eventuella bakgrundsfaktorer. 
  
 d) 
  
 Tabell B  
 med presentation av varje delfrågas medelvärde och svarsfördelning inkl. partiellt bortfall. Svarens fördelning efter lågt betyg (1 4), medelbetyg (5 7) och högt betyg (8 10) per fråga. 
 Beräkningarna av andelarna med lågt, medel resp. högt betyg bör redovisas med sina osäkerhetstal. I förekommande fall bör tabellen också innehålla medelvärde för de av kommunens enheter inom verksamhetsområdet som erhållit lägsta respektive högsta betyg. 
 B. Utan modellanalys 
 Ingen modellanalys. Tabeller plus NKI. 
  
 a) Tabell B  
 med presentation av varje delfrågas medelvärde och svarsfördelning inkl. partiellt bortfall. I förekommande fall bör 
 178 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 9 
  
 tabellen också innehålla medelvärde för de av kommunens enheter inom verksamhetsområdet som erhållit lägsta respektive högsta betyg. 
 b) Beräkning av NKI 
 Det enda index som beräknas i detta fall är totalmåttet NKI som beräknas utifrån de tre frågorna för helhetsbedömningen. Kommu- nerna kan välja mellan två alternativ: 
  
 i) 
  
 SCB licensierar kommuner som önskar koppla upp sig via inter- net på en  
  
 SCB-website. 
  De får där tillgång till ett program som beräknar både  
 NKI-värdet 
  och felmarginalerna baserat på enbart deras egna data. Licensen blir avgiftsfri men kommunen förutsättes lämna sitt  
 NKI-värde 
  till SCB. 
  
 ii) 
  
 Kommuner som direkt själva vill beräkna sitt  
  
 NKI-värde 
  erbjuds den möjligheten genom att SCB tillhandahåller på riksmätningar baserade vikter för sammanvägning av de tre helhetsfrågorna till ett  
 NKI-värde. 
  
 C. Endast de tre  
 NKI-frågorna 
  
 Ingen modellanalys. Inga tabeller. Enbart NKI. 
 Detta fall är aktuellt då man väljer att komplettera en befintlig frågeblankett som man redan använt sig av och vill fortsätta med. För att man skall erhålla jämförbara  
 NKI-värden 
  krävs att under- sökningsgrupperna (brukarna) är definierade på samma sätt man som ovan. 
 Generellt om urval 
  
 Komplett modellanalys:  
 krav på minst 250 svarande. 
  
 Totalundersökning:  
 Om tillförlitligt resultat behövs på enhetsnivå inom en verksamhet som underlag för förbättringsarbetet är total- undersökning alternativet. Totalundersökning gör det möjligt att jämföra enheter och att inom en verksamhet finna de goda exempel som kan underlätta förbättringsarbetet. 
  
 Urvalsundersökning:  
 Urvalsundersökningar blir billigare och de ger ofta en högre andel svarande eftersom man då kan avsätta mer resurser för att bearbeta de mindre svarsbenägna. 
 179 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2001:75 
  
 Urvalsundersökningar kan läggas upp på olika sätt: 
  
 a) 
  
 för tillräcklig precision vid redovisning av en verksamhet för kommunen i sin helhet 
  
 b) 
  
 för tillräcklig precision vid redovisning av en verksamhet för enheter eller delområden inom kommunen. 
  
 I både fall a) och b) ovan bör urvalsstorlekarna för de delar som skall särredovisas beräknas så att man får ett så stort antal svarande per redovisningsenhet att osäkerhetstalen blir högst ± 5 procent- enheter för skattade procenttal (då p = 50 %). 
 Bifogas: SCB:s Kvalitetsmodell med  
 Nöjd-Kund-Index 
  (NKI) 
 180 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 9 
  
 Frågeblankett till föräldrar med barn i förskola/familjedaghem 
 Tala om vad du tycker om ditt barns förskola/familjedaghem! 
  
 Inte 
  
 I högsta 
  
 Hur nöjd är du med 
  
 alls 
  
 grad 
  
 nöjd 
  
 nöjd 
  
 Trygghet 
  
 - möjligheterna till stabil kontakt med någon eller 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 några bland personalen? 
  
 - personalens förmåga att uppmärksamma 
  
 otrygghet hos barnen? 
  
 - hur ditt barn trivs med de andra barnen? 
  
 Bemötandet  
 - hur personalen uppmärksammar barnens 
  
 önskemål och intressen? 
  
 - hur aktiv personalen är när du hämtar och 
  
 lämnar ditt barn? 
  
 Utveckling / 
  
 - hur man arbetar med att stödja och stimulera 
  
 lärande 
  
 barnens psykiska utveckling (språk, förståelse, 
  
 träna minnet m.m.)? 
  
 - hur man arbetar med att stödja och stimulera 
  
 barnens sociala utveckling (samarbete, förmåga 
  
 att umgås)? 
  
 - hur man arbetar med att utveckla barnens 
  
 grovmotorik (springa, hoppa, klättra)? 
  
 - hur man arbetar med att utveckla barnens 
  
 finmotorik (hand- och fingerrörelser)? 
  
 Grund- 
  
 - maten och måltiderna? 
  
 läggande 
  
 - barnets sömn och vila? 
  
 omsorgen 
  
 - hygien och städning? 
  
 Säkerhet 
  
 - säkerheten i lokaler och utrustning? 
  
 - rutinerna för tillsyn av barnen? 
  
 Samverkan 
  
 - information om hur personalen arbetar med 
  
 barnen? 
  
 - dina möjligheter till inflytande? 
  
 Miljön 
  
 - lokalerna (utformning, funktion, utrustning)? 
  
 - utrustning för lek, lärande och skapande? 
  
 - förskolans/familjedaghemmets utemiljö? 
  
 Tillgänglig- 
  
 - öppettiderna under dagen? 
  
 heten 
  
 - läget i förhållande till bostaden? 
  
 HELHETEN 
  
 Inte 
  
 I högsta 
  
 NÖJD-KUND-INDEX 
  
 alls 
  
 grad 
  
 nöjd 
  
 nöjd 
  
 Hur nöjd är du med verksamheten  
 i sin helhet 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 vid ditt barns förskola/familjedaghem? 
  
 Hur väl uppfyller ditt barns förskola/ familje- 
  
 Inte 
  
 I högsta 
  
 alls 
  
 grad 
  
 daghem de förväntningar du hade innan 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 barnet började där? 
  
 Föreställ dig en perfekt förskola/familjedag- 
  
 Långt 
  
 Mycket 
  
 hem. 
  
 ifrån 
  
 nära 
  
 Hur nära ett sådant ideal tycker du att ditt barns 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 förskola/familjedaghem kommer? 
  
 181 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2001:75 
  
 Frågeblankett till föräldrar med barn i grundskolan 
 Tala om vad Du tycker om Ditt barns skola! 
 Hur nöjd är du med ditt barns skola vad gäller: 
  
 Trygghet  
 - hur tryggt ditt barn tycks vara med kamraterna? - hur tryggt ditt barn tycks vara med personalen? 
  
 Inte 
  
 I högsta 
  
 alls 
  
 grad 
  
 nöjd 
  
 nöjd 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 Undervis- 
  
 - att ditt barn får tillräckligt stöd? 
  
 ning 
  
 - arbetsron för ditt barn i skolan? 
  
 - hur ditt barn får lära sig? (varierande arbets- 
  
 sätt, olika tekniska hjälpmedel m m) 
  
 Innehåll 
  
 - vad ditt barn lär sig? 
  
 - hur klart du får reda på vad ditt barn skall 
  
 lära sig? 
  
 - hur skolan stimulerar ditt barns lust att 
  
 lära mer? 
  
 Delaktighet 
  
 - hur du får möjlighet att påverka skolan 
  
 och skolarbetet? 
  
 - hur du får information om hur det går för 
  
 ditt barn i skolan? 
  
 Läromedel 
  
 - böckerna? 
  
 - apparater och teknisk utrustning? 
  
 Miljö 
  
 - skolans inomhusmiljö? 
  
 - skolans utemiljö? 
  
 HELHETEN 
  
 NÖJD-KUND-INDEX 
  
 Inte 
  
 I högsta 
  
 alls 
  
 grad 
  
 Om du tänker på ditt barns skola i sin helhet 
  
 nöjd 
  
 nöjd 
  
 - hur nöjd är du då med skolan och dess 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 verksamhet? 
  
 Inte 
  
 I högsta 
  
 Hur väl uppfyller skolan och dess verksamhet 
  
 alls 
  
 grad 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 de förväntningar du haft? 
  
 Långt 
  
 Mycket 
  
 Tänk dig en perfekt skola. 
  
 ifrån 
  
 nära 
  
 Hur nära ett sådant ideal tycker du att ditt 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 barns skola kommer? 
  
 182 
  
 SOU 2001:75 
  
 Bilaga 9 
  
 Frågeblankett till personer med äldreomsorg 
 Tala om vad Du tycker om äldreomsorgen du får! 
 Vilken hjälp får Du? 
 Flera alternativ får markeras. 
  
 Hemtjänst 
  
 Hemsjukvård 
  
 Bostad i äldreboende 
  
 Enbart bostad i äldreboende  
  
 Om Du inte får hemtjänst eller hemsjukvård behöver du inte svara på fler frågor. Vi ber dig att 
  
 lägga frågeblanketten i svarskuvertet och skicka den till . 
  
 OM DIN ÄLDREOMSORG 
  
 Inte 
  
 I högsta 
  
 alls 
  
 grad 
  
 Hur nöjd är du med .... 
  
 nöjd 
  
 nöjd 
  
 Bemötande 
  
 - hur personalen bemöter Dig? 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 - den respekt som personalen visar för Dig? 
  
 Inflytande 
  
 - de tider du brukar få Din hjälp på? 
  
 - hur personalen tar hänsyn till Dina åsikter och 
  
 önskemål? 
  
 Trygghet 
  
 - i vilken mån hjälpen ges av samma personer? 
  
 - hur väl personalen vet vad Du behöver hjälp 
  
 med? 
  
 - möjligheten att få tag på personal om Du 
  
 behöver hjälp eller behöver fråga om något? 
  
 Information 
  
 - på vilket sätt personalen meddelar Dig om de 
  
 Inte kan komma på överenskommen tid? 
  
 - hur tydligt man informerat Dig om vilken hjälp 
  
 Du ska få? 
  
 Hjälpens 
  
 - beslutet om hur mycket hjälp Du är beviljad? 
  
 omfattning 
  
 - hur väl hjälpen stämmer med det Du är 
  
 beviljad? 
  
 - hur ofta du får hjälp? 
  
 Hjälpens 
  
 - personalens kunskaper? 
  
 utförande 
  
 - hur omtänksam personalen är? 
  
 - personalens handlag och färdigheter? 
  
 HELHETEN 
  
 NÖJD-KUND-INDEX 
  
 Inte 
  
 I högsta 
  
 alls 
  
 grad 
  
 nöjd 
  
 nöjd 
  
 Om du tänker på din äldreomsorg i sin helhet - 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 hur nöjd är Du då med äldreomsorgen? 
  
 Inte 
  
 I högsta 
  
 alls 
  
 grad 
  
 Hur väl uppfyller äldreomsorgen Dina 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 förväntningar på den? 
  
 Föreställ Dig en äldreomsorg som är  
 perfekt  
 i 
  
 Långt 
  
 Mycket 
  
 ifrån 
  
 nära 
  
 alla avseenden. 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 9 
  
 10 
  
 Hur nära eller långt ifrån ett sådant ideal är den 
  
 äldreomsorg som Du får? 
  
 183 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2001:75 
  
 184