7 Metoder för abort 
 I detta kapitel beskrivs metoder som används vid abort i Sverige samt förväntad utveckling av abortmetoder och preventivmetoder. 
 Tidsgräns för abort 
 Den svenska abortlagen tillåter abort fram till den tidpunkt då fostret anses kunna leva utanför livmodern. Gränsen för livsduglig- het är för närvarande 22 fulla graviditetsveckor, 22 veckor + 0 dagar räknat från sista menstruationens första dag. Eftersom tidpunkten för sista menstruationen inte sällan är osäker och tidsperioden mellan sista menstruationen och befruktningstillfället kan variera, bekräftas graviditetens längd med en ultraljudsundersökning. 
 Metoder för abort vid tidig graviditet kan användas till gravi- ditetsvecka  
 12–14. 
  Vid abort under ett senare skede i graviditeten måste metoder användas som är mer påfrestande för kvinnan. 
 Abort under tidig graviditet 
 Vid tidig graviditet används antingen  
 vakuumaspiration  
 (kirurgisk abort) eller  
 medicinsk abort 
 . Den övre tidsgränsen för vakuum- aspiration är som regel graviditetsvecka 12 och för medicinsk abort vecka 9 (63 dagar sedan sista menstruationens första dag). Det är kvinnan som väljer vilken metod som skall användas om det inte finns medicinska hinder för någon av metoderna. Under 2003 användes båda metoderna lika ofta och praktiskt taget alla aborter, 99 procent, utfördes i öppen vård, dvs. utan övernattning på sjuk- hus. 
 73 
  
 Metoder för abort 
  
 SOU 2005:90 
  
 Vakuumaspiration 
  
 Vakuumaspiration  
 innebär att man först med ett metallstift vidgar livmodershalskanalen. Om graviditeten är kortare än 6 7 veckor fodras som regel ingen vidgning. Vanligen vidgar man 8 9 mm vid graviditeter som är 8 10 veckor och upp till 10 11 mm vid graviditeter på 11 12 veckor. Ett plast- eller metallrör av samma diameter som utvidgningen införs i livmodern. Röret kopplas till en vakuumsug med vars hjälp man suger ut foster och moderkaka. Själva ingreppet tar 10 15 minuter och görs antingen i lokal- bedövning (paracervikalblockad) och med lugnande medel eller i kortvarig narkos. Kvinnan kan som regel lämna sjukhuset någon eller några timmar efter ingreppet. 
 Kvinnor som inte varit gravida tidigare eller som är gravida i 10 12 veckan får ofta ett prostaglandin preparat (Cytotec® eller Cervagem®) tre timmar före ingreppet för att mjuka upp livmoderstappen och underlätta vidgningen av livmodershals- kanalen. Med en sådan förbehandling kan man ofta använda vakuumaspiration upp till graviditetsvecka 14. 
 Medicinsk abort 
  
 Medicinsk abort  
 är en relativt ny metod för att avbryta tidig graviditet. Metoden som är en svensk innovation introducerades för kliniskt bruk i Sverige 1992. Behandlingen inleds med att kvin- nan får 3 tabletter (600 mg) av ett antiprogesteron (Mifegyne®) på sjukhuset. Progesteron är kroppens graviditetsbevarande hormon som bildas i äggstockens gulkropp och i moderkakan. Behand- lingen med antiprogesteron bereder livmodern för ett värkarbete. 
 Kvinnan återkommer till sjukhuset efter  
 36–48 
  timmar för att få ett prostaglandinpreparat, antingen 2 tabletter Cytotec® (0.4 mg) om graviditetslängden är mindre än 50 dagar eller ett vagitorium Cervagem® (1 mg) om graviditeten är upp till 63 dagar. Pham är ett hormon som normalt bildas i livmodern vid ett spontant missfall och stimulerar till ett effektivt värkarbete. Vid detta tillfälle stannar kvinnan kvar på sjukhuset i 3 4 timmar. 
 Det kliniska förloppet vid medicinsk abort blir detsamma som vid ett spontant missfall, dvs. behandlingen ger en blödning och värkar som leder till att foster och moderkaka stöts ut. Ungefär 75 procent av kvinnorna aborterar under de första timmarna efter 
 74 
  
 SOU 2005:90 
  
 Metoder för abort 
  
 behandlingen med prostaglandin. I övriga fall sker aborten i hemmet under det första eller de första dygnen efter behandlingen. Värkarbetet är smärtsamt och det är därför nödvändigt att ge smärtlindring. Som regel räcker det dock att ge vanliga smärt- stillande medel. 
 Enligt abortlagen (1974:595) skall abort utföras på allmänt sjukhus eller kliniker som har särskilt tillstånd av Socialstyrelsen. Dock kan de kvinnor som så önskar få utföra behandlingen med Prostaglandin i hemmet enligt Socialstyrelsens föreskrift SOSFS 2004:4 (M). En uppföljning ska ske efter 2 4 veckor för att säker- ställa att behandlingen varit framgångsrik. 
 Jämförelse mellan vakuumaspiration (kirurgisk) och medicinsk abort 
 Metoderna för medicinsk och kirurgisk abort är ungefär lika effektiva. Vid medicinsk abort räknar man med att 95 97 procent av kvinnorna aborterar komplett och vid kirurgisk 97 98 procent. För ungefär 1 procent fortsätter graviditeten och för 1 3 procent blir aborten ofullständig. Om en medicinsk eller en kirurgisk abort misslyckas behandlas kvinnan igen med en vakuumaspiration. 
 Blödningen vid en medicinsk abort varar som regel längre, i medeltal 10 12 dagar jämfört med 5 7 dagar vid vakuumaspiration, och är rikligare ungefär som vid en riklig menstruation. Däremot är risken för en infektion eller en riklig blödning som fodrar någon åtgärd densamma för båda metoderna. 
 Fördelen med en medicinsk abort är att man undviker ett kirurgiskt ingrepp som kan medföra risker för främst en perfora- tion av livmodern. En perforation kan ske vid vidgningen av livmodershalskanalen eller med sugkyretten. Vid en medicinsk abort tar kvinnan ett större ansvar för abortens genomförande och den upplevs av många kvinnor som en mer naturlig process. De kvinnor som väljer vakuumaspiration ser som en fördel metodens snabbhet och att de inte behöver uppleva vad som händer under ingreppet. De flesta kvinnor är nöjda med sitt val av abortmetod när de tillfrågas efter aborten. 
 75 
  
 Metoder för abort 
  
 SOU 2005:90 
  
 Abort under sen graviditet 
 Efter graviditetsvecka 12 14 är det svårare att vidga livmoders- halskanalen tillräckligt för att kunna utrymma graviditeten. Vid en sen abort använder man därför tvåstegsmetoder. Den vanligaste metoden innebär att man först ger antiprogesteron på samma sätt som vid en tidig medicinsk abort. Efter 24 48 timmar tas kvinnan in på sjukhus och behandlas med prostaglandin. Även här används Cytotec® eller Cervagem® för att stimulera till ett effektivt värkarbete. Behandlingen upprepas med 3 6 timmars intervall tills patienten aborterar. 
 Aborten brukar i genomsnitt ske 8 10 timmar efter första behandlingen med prostaglandin. Värkarbetet är smärtsamt och det är viktigt att kvinnan får effektiv smärtlindring och ett empatiskt omhändertagande. I vissa fall (15 20 procent) avgår inte moder- kakan i samband med att fostret stöts ut och en skarpning behöver då göras (vakuum exceres). Denna sker i narkos och på operations- avdelningen. Om aborten är okomplicerad får kvinnan lämna sjukhuset några timmar efter aborten eller skrapningen. 
 En annan abortmetod som används innebär att livmodershals- kanalen vidgas genom att ett stift förs in. Stiftet sväller i den fuk- tiga miljön och efter 12 24 timmar behandlas kvinnan med prosta- glandin. En abort kan också genomföras genom att kvinnan enbart får upprepade behandlingar med prostaglandin. Dessa metoder innebär dock att värkarbetet tar något längre tid, 12 15 timmar i medeltal. 
 I flera andra länder, t.ex. USA och Holland, använder man kirur- giska abortmetoder även under en sen graviditet. Metoden DE (Dilatation and Evacuation) innebär att man vidgar livmoderhals- kanalen med stift eller behandlar med prostaglandin på samma sätt som i Sverige. Förbehandlingen som kan ske utanför sjukhuset tar dock ofta längre tid, upp till 24 timmar. Därefter sugs fostervattnet ut och fostret och moderkakan tas ut med aborttång och med en vakuumsug. Ingreppet sker i narkos eller i lokalbedövning efter förbehandling med lugnande och smärtstillande medel. Fördelen är att kvinnan slipper ett smärtsamt värkarbete, nackdelen att ingreppet fodrar stor erfarenhet för att undvika komplikationer. Eftersom vi i Sverige gör få sena aborter skulle det vara nödvändigt att koncentrera dessa till ett fåtal kliniker för att få medicinsk 
 76 
  
 SOU 2005:90 
  
 Metoder för abort 
  
 säkerhet. En sådan koncentration skulle dock innebära påtagliga praktiska nackdelar. 
 Utveckling av abortmetoder 
 Metoderna för abort har utvecklats påtagligt de senaste 30 40 åren. En tidig medicinsk abort har blivit en möjlighet för många kvinnor. Vakuumaspiration har ersatt skrapning och innebär mindre risker för komplikationer vid kirurgiska aborter. Vid sena aborter används nu medicinska behandlingar som är betydligt mer skonsamma för kvinnan än de tidigare använda kirurgiska aborterna (hysterotomi, ett kirurgiskt ingrepp motsvarande ett kejsarsnitt) och de så kallade koksaltsaborterna (koksalt sprutades in i livmodern och kvinnan aborterade efter 36 48 timmar). Att medicinska metoder i allt större omfattning ersatt de kirurgiska metoderna har också inne- burit att läkare i ökande omfattning har kunnat delegera ansvaret till barnmorskor för information till kvinnan, övervakning under och uppföljning efter behandlingen. 
 Det är inte troligt att det sker några mer genomgripande för- ändringar av abortmetoderna under de kommande 5 10 åren. De medicinska metoderna kommer dock att förbättras så att behand- lingen blir mindre påfrestande och mer praktisk för kvinnan. De preparat som används kommer att bli bättre anpassade för sitt ändamål. Fler kvinnor kommer sannolikt att utnyttja möjligheten att utföra tidiga aborter i hemmet. Man kan också förvänta sig att tidsperioden för en medicinsk abort kommer att förlängas från 9 till 12 graviditetsveckor. 
 Utveckling av preventivmetoder 
 Möjligheter att planera sitt barnafödande är av central betydelse för människor 
  
 1 
  
 .  
 Inte minst behövs tillgång till effektiva preventivmedel för att förhindra oönskade graviditeter som leder till abort. Efter- som preventivmedel används under lång tid är det viktigt att riskerna för biverkningar och allvarliga komplikationer så långt möjligt elimineras. 
  
 1  
  
 Socialstyrelsen 2005.  
 Reproduktiv hälsa i ett folkhälsoperspektiv 
 . 
  
 77 
  
 Metoder för abort 
  
 SOU 2005:90 
  
 Preventivmetoder för män 
 För män erbjuds i dag tre alternativa preventivmetoder, användning av kondom, avbrutet samlag och sterilisering. Metoder för att hämma spermieproduktionen med hormonbehandling, manligt könshormon (testosteron) och gulkroppshormon (gestagener), har länge varit prioriterat inom forskningen och sådana metoder utvärderas för närvarande i stora kliniska studier. Det är sannolikt att en kombination av nya testosteron- och gestagenderivat kommer att finnas tillgängliga för allmänt bruk inom en 5 10 års period. 
 Preventivmetoder för kvinnor 
  
 Det vanligaste  
 hormonella preventivmedlet  
 är kombinerade  
  
 p-piller 
 , 
  
  dvs. tabletter som innehåller en östrogen- och gestagenkomponent. Eftersom alla preparat som innehåller östrogener ökar risken för venös blodpropp utvecklas metoder som innehåller enbart delvis nya gestagener, t.ex. minipiller, långverkande injektionspreparat och stavar som sätts in under huden. 
  
 Den viktigaste innovationen under senare år är hormonella medel som engångsdos efter ett oskyddat samlag, s.k.  
 akut  
  
 p-piller 
 . 
  Fortsatt forskning inom detta område ger hopp om introduktion av nya förbättrade preparat. 
  
 Kopparspiralen 
 ,  
 Cu-T 
  380 är det i dag det mest använda  
 intrauterina preventivmedlet.  
 Spiralen har en säkerhet vid långtidsanvändning som är jämförbar med kirurgisk sterilisering av kvinnan. Nya intrauterina preventivmetoder som förhindrar att det befruktade ägget tar fäste i livmodern kommer sannolikt utvecklas under det närmaste decenniet. 
  
 Antiprogesteron  
 motverkar effekten av progesteron (det naturliga gulkroppshormonet) och hämmar därigenom ägglossningen eller att det befruktade ägget fäster i livmodern. Eftersom medlet används vid medicinsk abort försöker man utveckla preventivmedel med antiprogesteron som inte anses vara abortmedel. 
 Ett  
 vaccin  
 som stimulerar immunförsvaret till att bilda anti- kroppar mot hCG (humant choriongonadotropin) och som där- med hindrar det befruktade ägget att fästa i livmodern kan vara en verklighet inom ett decennium om forskningen är fortsatt framgångsrik. 
 78 
  
 SOU 2005:90 
  
 Metoder för abort 
  
 Skydd mot sexuellt överförda infektioner 
 Sexuellt överförda infektioner (STI, Sexual Transmitted Infections) som t.ex. hiv är ett av vår tids största folkhälsoproblem. Använd- ning av kondom är den enda preventivmetod som skyddar mot STI. 
 Den internationellt använda  
 ABC-slogan 
  (Abstinens, Be faithful, Condoms) som uppmanar till avhållsamhet, trohet i äktenskapet samt användning av kondomer ger inte tillräckligt skydd för kvinnor mot STI. Forskning sker därför om preparat som kan appliceras i slidan för att förhindra smitta. Om utvecklingen av preparaten blir framgångsrika får kvinnan ökade möjligheter att skydda sig både mot graviditet och STI genom att kombinera t.ex.  
 p-piller 
  med ett preparat som skyddar mot infektion. 
 79 
 8 Antal aborter i Sverige 
 Lagstiftning om abort styr var och under vilka medicinska former kvinnor får abort utförd. När lagen liberaliseras får man en över- gång från illegala till legala aborter men det totala antalet påverkas i mindre grad. Så skedde även i Sverige 
  
 1 
  
 .  
 De illegala aborterna har upphört liksom dödsfall som beror på aborter. Efter 1983 har endast ett dödsfall skett som berodde på en abort. Under hela perioden 1975 1983 inträffade tre dödsfall 
  
 2 
  
 . 
  
 Frekvensen aborter har i stora drag varit konstant i Sverige sedan abortlagen trädde i kraft 1975 med en variation i intervallet 18 21 aborter per 1 000 kvinnor 15 44 år. 2004 genomfördes 34 500 aborter vilket motsvarar 20 aborter per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 44 år. I detta kapitel beskrivs abortverksamheten i Sverige enligt den officiella statistiken. 
 Officiell statistik över aborter 
 Enligt förordning (1996:570) med instruktion för Socialstyrelsen skall Socialstyrelsen följa utvecklingen av och utvärdera verksam- heterna för vilka styrelsen är central förvaltningsmyndighet, bl.a. hälso- och sjukvård. I uppdraget ingår att ansvara för officiell statistik, 2 § 8. förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Abortstatistiken ingår som en del i Socialstyrelsens uppdrag att ge ut statistik om hälso- och sjukvård. 
 Socialstyrelsen samlar in och bearbetar uppgifter om abortverk- samheten och ger ut årliga rapporter om aborter i Sverige. Under- laget för statistiken är uppgifter från samtliga kliniker och/eller öppenvårdsenheter där aborter utförs. Uppgifterna avser bl.a. kvin- nans ålder och hemkommun, tidigare förlossningar och aborter, 
  
 1 
  
 SOU 1983:31 Familjeplanering och abort, erfarenheter av ny lagstiftning. 
  
 2 
  
 Socialstyrelsen 2005. Aborter 2004. Statistik Hälsa och sjukdomar 2005:3. 
  
 81 
  
 Antal aborter i Sverige 
  
 SOU 2005:90 
  
 graviditetens längd vid aborten, använd abortmetod samt vid vilken enhet aborten utförts. 
 Ett av de viktigaste syftena med statistiken är att mäta föränd- ringar över tiden av abortverksamheten. Den officiella statistiken redovisar antalet legalt verkställda aborter ända sedan 1955 och från och med 1975, när abortlagen trädde i kraft, finns uppgifter om frekvensen aborter i olika åldrar. 1985 började kvinnans hem- kommun registreras och från detta år går det att följa utvecklingen av aborter kommunvis. Abortstatistiken är inte individbaserad, dvs. personnummer anges inte och någon samköring med andra individ- baserade register kan inte göras. Hur många aborter som avser utländska kvinnor som inte är bosatta eller asylsökande i Sverige redovisas inte i statistiken. För att få uppgifter om detta har utredningen låtit bearbeta utländska kvinnors ansökningar om abort hos Socialstyrelsens rättsliga råd 2003. 
 Utveckling av antal aborter 
 Antalet legala aborter började öka i början på  
 1970-talet 
  redan innan den liberalare abortlagen var i kraft. 1970 genomfördes 10 legala aborter per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 44 år och 1972 genomfördes 15. Skälet till att antalet legala aborter började öka var främst att praxis att bevilja aborter med s.k. tvåläkarintyg enligt 1938 års lag ändrades och blev betydligt mer generös. Tidigare under 1950 och  
 1960-talet 
  genomfördes endast 3 4 legala aborter per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 44 år. 
 Antal aborter och födslar har sedan 1975 samvarierat till viss del, dvs. ökat och minskat under samma tidsperioder. Variationen är dock större för födslar än för aborter. Sedan 1975 har antalet levande födda barn varierat i intervallet  
 54–65 
  per 1 000 kvinnor  
 15–44 
  år och antalet aborter varierat mellan  
 18–21. 
  Andelen aborter av kända graviditeter har under hela tidsperioden varit relativt konstant. Se tabell 8.1. 
 82 
 SOU 2005:90 Antal aborter i Sverige 
  
 Tabell 8.1 
  
 Antal levande födda barn och legala aborter i Sverige 1955 2004 
  
 År 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Födda per 
  
 Aborter per 
  
 Andel aborter 
  
 levande 
  
 legala 
  
 1000 kvinnor 
  
 1000 kvinnor 
  
 av kända gravi- 
  
 födda barn 
  
 aborter 
  
 15 44 år 
  
 15 44 år 
  
 diteter 
  
 % 
  
 1955 
  
 107 300 
  
 4 560 
  
 73 
  
 3 
  
 4 
  
 1965 
  
 122 800 
  
 6 200 
  
 79 
  
 4 
  
 5 
  
 1970 
  
 110 200 
  
 16 100 
  
 70 
  
 10 
  
 13 
  
 1975 
  
 103 600 
  
 32 500 
  
 65 
  
 20 
  
 24 
  
 1980 
  
 97 100 
  
 34 900 
  
 58 
  
 21 
  
 26 
  
 1985 
  
 98 500 
  
 30 800 
  
 57 
  
 18 
  
 24 
  
 1990 
  
 123 900 
  
 37 500 
  
 71 
  
 21 
  
 23 
  
 1995 
  
 103 400 
  
 31 400 
  
 60 
  
 18 
  
 23 
  
 2000 
  
 90 700 
  
 31 000 
  
 54 
  
 18 
  
 25 
  
 2004 
  
 101 000 
  
 34 500 
  
 59 
  
 20 
  
 25 
  
 Källa: Socialstyrelsen, Statistik hälsa och sjukdomar, Aborter 2004. 
 En hög frekvens aborter i förhållande till övriga nordiska länder 
 Sedan abortlagarna infördes under  
 1970-talet 
  har frekvensen aborter minskat betydligt i Danmark och Finland. Även i Norge har frekvensen sjunkit medan förändringarna varit små i Sverige. I samtliga nordiska länder har relativt små förändringar skett sedan 1995. 
 År 2003 genomfördes totalt 74 000 aborter i de nordiska länder- na Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige 
  
 3 
  
 .  
 Flest aborter genomfördes i Sverige, 34 000 där även frekvensen aborter är högst, 17,2 per 1 000 kvinnor i åldrarna  
 15–49 
  år. I Finland med den lägsta frekvensen, 9,0 aborter genomfördes 11 000 aborter, i Danmark 16 000, i Norge 14 000 samt i Island drygt 900. Frekvensen aborter i Danmark, Island och Norge var ca 13. Se tabell 8.2. 
  
 3  
 Stakes, Finland 2005. Nordisk abortstatistik. Statistikmeddelande 32/2004. 
 83 
 Antal aborter i Sverige SOU 2005:90 
  
 Tabell 8.2 
  
 Antal aborter per 1000 kvinnor i åldrarna  
 15–49 
  år i Norden 
  
 År 
  
 Danmark 
  
 Finland 
  
 Island 
  
 Norge 
  
 Sverige 
  
 Total 
  
 1975 
  
 23,7 
  
 17,9 
  
 5,3 
  
 17,2 
  
 19,3 
  
 19,5 
  
 1980 
  
 19,0 
  
 12,3 
  
 9,4 
  
 14,6 
  
 18,3 
  
 16,4 
  
 1985 
  
 15,6 
  
 11,0 
  
 11,7 
  
 14,7 
  
 15,6 
  
 14,4 
  
 1990 
  
 15,7 
  
 9,7 
  
 11,0 
  
 14,7 
  
 18,2 
  
 15,1 
  
 1995 
  
 13,7 
  
 7,8 
  
 11,8 
  
 12,8 
  
 15,4 
  
 12,8 
  
 2000 
  
 12,5 
  
 9,0 
  
 13,8 
  
 13,7 
  
 15,6 
  
 13,1 
  
 2003 
  
 12,5 
  
 9,0 
  
 12,9 
  
 17,2 
  
 13,3 
  
 Källa: Nordisk abortstatistik, Statistikmeddelande 32/2004 Stakes, Finland. 
 Aborter i olika åldrar 
 Frekvensen aborter är högst bland de yngre kvinnorna. 2004 genomfördes 31 aborter per 1 000 kvinnor 20 24 år och 24 aborter per 1 000 kvinnor 15 19 år respektive 25 29 år. Abortfrekvensen var 8 per 1 000 kvinnor 40 44 år. Detta mönster har varit relativt oförändrat under årens lopp. Se tabell 8.3. 
  
 Tabell 8.3 
  
 Utveckling av antal aborter per 1 000 kvinnor i olika åldersgrupper 
  
 Ålder 
  
 15 19 
  
 20 24 
  
 25 29 
  
 30 34 
  
 35 39 
  
 40 44 
  
 Summa 
  
 15 44 
  
 1975 
  
 30 
  
 27 
  
 22 
  
 18 
  
 15 
  
 8 
  
 20 
  
 1980 
  
 22 
  
 29 
  
 22 
  
 21 
  
 18 
  
 11 
  
 21 
  
 1985 
  
 18 
  
 27 
  
 21 
  
 17 
  
 15 
  
 9 
  
 18 
  
 1990 
  
 25 
  
 33 
  
 27 
  
 20 
  
 16 
  
 8 
  
 21 
  
 1995 
  
 17 
  
 27 
  
 24 
  
 20 
  
 15 
  
 7 
  
 18 
  
 2000 
  
 21 
  
 27 
  
 23 
  
 19 
  
 15 
  
 7 
  
 18 
  
 2004 
  
 24 
  
 31 
  
 24 
  
 20 
  
 16 
  
 8 
  
 20 
  
 Källa: Socialstyrelsen, statistik hälsa och sjukvård, Aborter 2004. 
 Tonårsaborter 
 Antalet tonårsaborter steg kraftigt under  
 1970-talets 
  första hälft i takt med att det blev lättare att få en abort beviljad samtidigt som födelsetalen för tonåringar minskade 
  
 4 
  
 .  
 Det fanns då en stor oro för att abortlagen skulle medföra ytterligare ökningar av tonårsaborter- 
  
 4  
 Socialstyrelsen 2005. Reproduktiv hälsa i ett folkhälsoperspektiv. 
 84 
  
 SOU 2005:90 
  
 Antal aborter i Sverige 
  
 na men både födelsetal och aborter minskade. Senare har fre- kvensen tonårsaborter samvarierat med de generella födelsetalen i Sverige. De ökade i slutet av  
 1980-talet 
  och sjönk igen under lågkonjunkturen i början på  
 1990-talet 
  för att åter öka i slutet på  
 1990-talet. 
  
 Andelen tonåringar som har valt att föda har allt sedan  
 1970-talet 
  fortsatt att minska. 2004 fullföljde 10 procent i åldersgruppen 15 17 år graviditeten jämfört med 18 procent 1995. I ålders- gruppen 18 19 år var andelen 26 procent 2004 respektive 42 pro- cent 1995. 
 Graviditetens längd 
 Det övervägande antalet aborter, 93 procent 2004 genomfördes före graviditetsvecka 12 och mindre än en procent, 274 aborter efter vecka 18. Flertalet genomfördes i öppen vård utan inläggning på sjukhus, 95 procent 2004. Andelen tidiga aborter har ökat sedan 1975, se tabell 8.4. 
 Tabell 8.4 Procentuell fördelning av aborterna efter graviditetens längd 
  
 År 
  
 11 veckor 
  
 12 17 veckor 
  
 18– veckor 
  
 Summa 
  
 1975 
  
 87 
  
 12 
  
 1,0 
  
 100 
  
 1980 
  
 89 
  
 10 
  
 1,0 
  
 100 
  
 1985 
  
 91 
  
 8 
  
 0,8 
  
 100 
  
 1990 
  
 92 
  
 8 
  
 0,6 
  
 100 
  
 1995 
  
 93 
  
 6 
  
 0,5 
  
 100 
  
 2000 
  
 93 
  
 6 
  
 0,6 
  
 100 
  
 2004 
  
 93 
  
 6 
  
 0,8 
  
 100 
  
 Källa: Socialstyrelsen, statistik hälsa och sjukvård, aborter 2004. 
 Sena aborter 
 Efter graviditetsvecka 18 måste enligt abortlagen Socialstyrelsen bevilja tillstånd till abort och det ska finnas särskilda medicinska eller sociala skäl. Efter vecka 22 beviljas abort endast om fostret är så svårt skadat att det inte kan anses vara livsdugligt utanför livmodern. Om moderns liv och hälsa är i fara i ett sent skede av graviditeten kan medicinskt ansvarig läkare besluta om att avbryta 
 85 
  
 Antal aborter i Sverige 
  
 SOU 2005:90 
  
 havandeskapet med syftet att rädda både moder och barn. Om man måste välja väger moderns liv tyngst. 
 Det har skett små förändringar av antalet kvinnor som ansökt om att få en abort efter graviditetsvecka 18 mellan 1987 och 2002. Det visar en jämförelse mellan de två åren av ansökningarna till Socialstyrelsens rättsliga råd 
  
 5 
  
 .  
 1987 lämnades 304 ansökningar om sena aborter och 2002 lämnades 316. Av dessa beviljades 75 respek- tive 85 procent. Se tabell 8.5. 
  
 Tabell 8.5 
  
 Ansökningar om abort efter graviditetsvecka 18 till Socialstyrelsens 
  
 rättsliga råd, jämförelse mellan 1987 och 2002 
  
 Havandeskaps- 
  
 1987 
  
 2002 
  
 veckor 
  
 Antal 
  
 Beviljade 
  
 Antal 
  
 Beviljade 
  
 ansökningar 
  
 antal 
  
 % 
  
 ansökningar 
  
 antal 
  
 % 
  
 18 19 
  
 176 
  
 148 
  
 84 
  
 176 
  
 169 
  
 96 
  
 20 22 
  
 96 
  
 73 
  
 76 
  
 109 
  
 89 
  
 82 
  
 23 
  
 32 
  
 6 
  
 19 
  
 31 
  
 10 
  
 32 
  
 Totalt 
  
 304 
  
 227 
  
 75 
  
 316 
  
 268 
  
 85 
  
 Källa: Socialstyrelsens rättsliga råd 2004, En jämförelse av aborter efter den 18 graviditetsveckan mellan 1987 och 2002. 
 Den främsta orsaken till att en större andel av ansökningarna har beviljats 2002 jämfört med 1987 är att fosterskador som skäl till abort har ökat betydligt. Genom den medicinsktekniska utveck- lingen kan fosterskador nu säkrare diagnostiseras. Andra bidra- gande orsaker till relativt fler diagnostiserade fosterskador kan vara att fler kvinnor väljer att föda barn i högre ålder. 1987 avsåg 35 pro- cent av de beviljade aborterna fosterskada och 2002 var andelen 53 procent. Se tabell 8.6. 
  
 5  
 Bygdeman, Martin, A. Fosterskada allt vanligare orsak till abort efter 18:e veckan. 
 Läkartidningen nr 8, 2005. 
 86 
 SOU 2005:90 Antal aborter i Sverige 
  
 Tabell 8.6 
  
 Skäl till att Socialstyrelsens rättsliga råd har beviljat abort efter 
  
 graviditetsvecka 18, jämförelse mellan 1987 och 2002 
  
 Huvudskäl 
  
 1987 
  
 2002 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Antal 
  
 Procent 
  
 Psykosociala skäl 
  
 87 
  
 38 
  
 50 
  
 19 
  
 Ung ej mogen för föräldraansvar 
  
 29 
  
 13 
  
 34 
  
 13 
  
 Fosterskada/missbildning 
  
 79 
  
 35 
  
 143 
  
 53 
  
 Psykisk sjukdom eller insufficiens 
  
 14 
  
 6 
  
 27 
  
 10 
  
 Kroppslig sjukdom 
  
 5 
  
 2 
  
 6 
  
 2 
  
 Övrigt 
  
 13 
  
 6 
  
 8 
  
 3 
  
 Totalt antal beviljade aborter 
  
 227 
  
 100 
  
 268 
  
 100 
  
 Källa: Socialstyrelsens rättliga råd 2004, En jämförelse av aborter efter den 18 graviditetsveckan mellan 1987 och 2002. 
 Ansökan om abort från utländska kvinnor 
 Kvinnan måste vara svensk medborgare eller bosatt i Sverige för att få en abort enligt abortlagen. Socialstyrelsen kan dock medge abort för en utländsk kvinna om det finns särskilda skäl. En utländsk kvinna som väntar på besked om asyl eller uppehållstillstånd räknas som bosatt i Sverige och behöver inte ansöka om tillstånd (6 kap. SOSFS 2004:4). 
 År 2003 ansökte sammanlagt 76 utländska kvinnor till Social- styrelsens rättsliga råd om abort före utgången av graviditets- vecka 18. Av dessa fick 67 bifall, 8 avslag och i ett fall fick kvinnan missfall innan ärendet blev behandlat. 2004 gjordes 75 ansökningar varav 72 fick bifall, 2 avslag och i ett fall fick kvinnan missfall 
  
 6 
  
 . 
  
 Kvinnans hemland 
 Kvinnorna kommer från 37 olika länder, även från länder där det är möjligt att få abort. Det största antalet ansökningar avsåg kvinnor från Thailand (15 stycken) och från Polen (9 stycken). Se tabell 8.7. 
  
 6  
 Studien genomförd av Farmer och Ortiz Socialstyrelsens rättsliga råd. 
 87 
 Antal aborter i Sverige SOU 2005:90 
  
 Tabell 8.7 
  
 Länder från vilka minst två kvinnor ansökt om abort 2003 
  
 Land 
  
 Antal ansökningar 
  
 Bifall 
  
 Avslag 
  
 Thailand 
  
 15 
  
 12 
  
 3 
  
 Polen 
  
 9 
  
 7 
  
 2 
  
 Kenya 
  
 4 
  
 4 
  
 USA 
  
 3 
  
 3 
  
 Filipinerna 
  
 3 
  
 3 
  
 Ecuador 
  
 3 
  
 2 
  
 1 
  
 Ukraina 
  
 2 
  
 2 
  
 Makedonien 
  
 2 
  
 2 
  
 Chile 
  
 2 
  
 2 
  
 Bolivia 
  
 2 
  
 2 
  
 Kina 
  
 2 
  
 2 
  
 Estland 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 Brasilien 
  
 2 
  
 2 
  
 Källa: Socialstyrelsens rättsliga råd. 
 Dessutom beviljades abort för en kvinna från var och en av följande länder: Albanien, Angola, Australien, Bangladesh, Eritrea, Frank- rike, Grekland, Irland, Italien, Japan, Kambodja, Kamerun, Kir- gizistan, Libanon, Litauen, Madagaskar, Malta, Marocko, Mexico, Panama, Peru, Ryssland och Syrien. En kvinna från England fick avslag på sin ansökan om abort. 
 Kvinnans ålder 
 Medelåldern för de sökande var 25 år. Den yngsta kvinnan var 18 år och den äldsta 35 år. Det fanns ingen skillnad i ålder mellan de som fick bifall på sin ansökan och de som fick avslag. 
 Graviditetens längd 
 Den genomsnittliga tiden för graviditeten var 9 veckor + 1 dag vid ansökningstillfället. Av de 67 kvinnor som fick bifall hade 11 passe- rat graviditetsvecka 12. Av de 8 som fick avslag hade en kvinna passerat vecka 12. Se tabell 8.8. 
 88 
 SOU 2005:90 Antal aborter i Sverige 
  
 Tabell 8.8 
  
 Antal graviditetsveckor vid ansökningstillfället för utländska kvinnor 
  
 som ansökt om abort 2003 
  
 Antal veckor 
  
 Bifall 
  
 Avslag 
  
 9 
  
 39 
  
 3 
  
 10–12 
  
 17 
  
 4 
  
 13 18 
  
 11 
  
 1 
  
 Källa: Socialstyrelsens rättsliga råd. 
 Ansökningarna ger ingen upplysning om hur aborten utförs. Om man utgår från graviditetens längd skulle 39 kvinnor ha kunnat få en medicinsk abort. För övriga hade graviditeten framskridit så långt att detta inte var möjligt. Se vidare kapitel 7. 
 Skäl till att abort beviljas 
 Det vanligaste skälet till att en abort beviljades är att det finns en anknytning till Sverige t.ex. att kvinnan blev gravid i Sverige med en svensk man eller med en utländsk man som är bosatt i Sverige. Ofta har graviditeten tillkommit i samband med att kvinnan kort- varigt besökt mannen i Sverige men att parets relation initierats vid mannens tidigare besök i kvinnans hemland. 
 En annan grupp som numera också får abort är utländska stude- rande som blir gravida i Sverige och där man ansett att en hemresa skulle innebära ett alltför stort studieavbrott. 
 50 kvinnor som fick sin abortansökan beviljad blev gravida i Sverige, 32 med en svensk medborgare och 18 med en utländsk man som var bosatt i Sverige. Som regel blev kvinnan gravid i nära anslutning till ankomsten till Sverige. I endast fem fall hade kvinnan varit i Sverige mer än 6 månader vid tidpunkten för sista menstruationen. Främsta skälet till att söka abort var att gravidi- teten kom för tidigt innan en fast relation hade etablerats. Sju kvinnor som studerade i Sverige blev gravida i landet men med utländsk partner på besök i Sverige. Fem kvinnor blev gravida utanför Sverige men med svensk man och återkom då till Sverige för att söka abort. I ett fall där både kvinnan och mannen var utlän- ningar men vistats flera år i Sverige rörde det sig om en gömd familj. En kvinna hade uppehållstillstånd och 4 kvinnor hade sökt 
 89 
  
 Antal aborter i Sverige 
  
 SOU 2005:90 
  
 uppehållstillstånd varav två dock fått avslag på sin ansökan. Se tabell 8.9. 
 Tabell 8.9 Huvudsakligt skäl till att en utländsk kvinna beviljades abort i Sverige 2003 
  
 Abortskäl 
  
 Antal kvinnor 
  
 gravid i Sverige, mannen svensk medborgare, 
  
 32 
  
 gravid i Sverige, utländsk man bosatt mer än fem år i Sverige, 
  
 7 
  
 gravid i Sverige, utländsk man bosatt mindre än fem år i Sverige, 
  
 12 
  
 studerande, gravid i Sverige, utländsk man 
  
 7 
  
 gravid utomlands, svensk man, 
  
 5 
  
 gravid utomlands, utländsk man, 
  
 4 
  
 Källa: Socialstyrelsens rättsliga råd. 
 I fyra fall fick kvinnan tillstånd till abort trots att hon varken blev gravid i Sverige eller med en svensk man. Dessa utgjordes av 
  
 En kvinna från Afrika som hälsade på släktingar och som inte visste att hon var gravid vid ankomsten till Sverige. Det ansågs inte rimligt att hon skulle resa hem för en abort på grund av förhållandena i hemlandet. 
  
 En kvinna och hennes partner från ett  
  
 EU-land 
  som blev häk- tade och dömda till fängelse i Sverige. Graviditeten konstate- rades efter häktningen och eftersom kvinnan inte kunde resa hem beviljades aborten i Sverige. 
  
 En kvinna från Afrika som hade flytt från Norge till Sverige eftersom hennes norska man misshandlade henne. 
  
 En kvinna från Asien på tillfälligt besök i Sverige. Hon hade i sitt hemland behandlats med ett abortframkallande medel men var fortfarande gravid vilket konstaterades då hon akut sökte vård i Sverige för buksmärtor. 
  
 Avslag på abortansökan 
 Åtta kvinnor fick avslag på sin abortansökan då det bedömdes att resan till Sverige enbart hade skett med avsikt att få abort. För sex av dessa framgår det klart av ansökningshandlingarna att kvinnan blev gravid i sitt hemland, att mannen inte var svensk och att kvinnan sökt sig till Sverige för en abort. I ytterligare ett fall rörde 
 90 
  
 SOU 2005:90 
  
 Antal aborter i Sverige 
  
 det sig om ett gift par med barn på besök i Sverige. Sannolikt blev kvinnan gravid här, men det angivna skälet att paret inte orkade med fler barn ansågs inte tillräckligt. Ett annat avslag avsåg en kvinna från Thailand med svensk pojkvän där det var osäkert om hon blivit gravid i Sverige. 
 91 
 9 Lagreglering av abort i Sverige 
 Abort regleras såväl av bestämmelserna i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) – HSL som av abortlagen (1974:595). Dessutom har Socialstyrelsen utfärdat föreskrifter och allmänna råd om abort, SOSFS 2004:4 (M). 
 Hälso- och sjukvårdslagen 
 Med hälso- och sjukvård avses enligt 1 § HSL åtgärder för att medicinskt förebygga, utreda eller behandla sjukdomar och skador. Även sjuktransporter samt att ta hand om avlidna är hälso- och sjukvård. 
 I prop. 1981/82:97, s. 40, skrevs vid beslutet om hälso- och sjuk- vårdslagen följande: 
 Den verksamhet som bedrivs inom den allmänna hälso- och sjuk- vården med stöd av abort- och steriliseringslagarna omfattas i dag inte av landstingskommunernas ansvar enligt sjukvårdslagen, utan utgör ett frivilligt åtagande från huvudmännens sida. Att ombesörja abort och sterilisering bör ingå i landstingskommunernas ansvar enligt den nya ramlagen. Såsom framhölls i prop. 1974:70 med förslag till abortlag, m.m. är det särskilt angeläget när det gäller abort att ingreppet kan utföras utan onödigt dröjsmål. 
 I specialmotiveringen till 1 § HSL skrev man följande (prop. 1981/82:97, s. 111): 
 Till skillnad mot förebyggande åtgärder har sjukvård under lång tid varit en obligatorisk uppgift för landstingskommunerna. Vad som avses med sjukvård har fått en tämligen enhetlig betydelse i praxis. Anledning saknas därför att här mera utförligt behandla innebörden av begreppet. I 3 § första stycket sjukvårdslagen definieras den sjukvård som det åligger landstingskommunerna att ombesörja. Sjukvården anges där omfatta såväl öppen som sluten vård vid sjukdom, skada, kroppsfel och barnsbörd. Den nya lagen avser inte att göra någon 
 93 
  
 Lagreglering av abort i Sverige 
  
 SOU 2005:90 
  
 materiell ändring av innebörden i den del av hälso- och sjukvården som alltjämt kommer att kunna avgränsas som mer renodlad sjukvård. Åtgärder med anledning av kroppsfel och barnsbörd innefattas i begreppet hälso- och sjukvård trots att de inte uttryckligen nämns i den föreslagna lagen. Detsamma gäller åtgärder i samband med abort och sterilisering. 
 Abort och sterilisering är alltså hälso- och sjukvård och därmed gäller samma regler som för all annan hälso- och sjukvård. 
 Målet för hälso- och sjukvården är en god hälsa och en vård på lika villkor för hela befolkningen (2 § HSL). Vården skall vara av god kvalitet och tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen. Den ska vara lätt tillgänglig och bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. Den ska också främja goda kontakter mellan patienten och hälso- och sjuk- vårdspersonalen (2a § HSL). 
 Abortlagen och Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om abort 
 Nuvarande abortlag (1974:595) trädde i kraft den 1 januari 1975 (prop. 1974:70, bet. 1974:SoU21). Samtidigt upphörde lagen (1938:318) om avbrytande av havandeskap. Vissa ändringar in- fördes i lagen (1995:660) den 1 januari 1996 men i sina huvuddrag gäller abortlagen så som den beslutades 1974 (prop. 1994/95:142, bet. 1994/95:SoU18). Socialstyrelsen gav ut föreskrifter och all- männa råd om abort 2004, SOSFS 2004:4(M). 
 Abort får utföras på kvinnans begäran 
 Om en kvinna begär att hennes havandeskap ska avbrytas, får abort utföras om den sker före utgången av artonde havandeskapsveckan (1 § abortlagen). 
 Information om abort bör ges både muntligt och skriftligt till kvinnan. När kvinnan bestämt sig för en abort ska den utföras snarast möjligt (2 kap. SOSFS 2004:4(M)). 
 94 
  
 SOU 2005:90 
  
 Lagreglering av abort i Sverige 
  
 Kvinna under 18 år 
 Att kvinnan är omyndig utgör inget hinder för henne att på egen begäran få en abort utförd. Hon bör dock uppmanas att själv berätta om graviditeten och den önskade aborten för sin vårdnads- havare eller annan vuxen person. I princip kan vårdpersonalen inte ta kontakt med kvinnans vårdnadshavare utan hennes medgivande. Om kvinnan är mycket ung och om hon bedöms att inte själv kunna klara av att reda ut sin situation bör dock kontakt tas med vårdnadshavarna. Är det med hänsyn till förhållandet mellan kvin- nan och hennes vårdnadshavare inte möjligt att ta en sådan kontakt måste ansvarig vårdpersonal överväga om man har skyldighet att i stället göra anmälan till socialnämnden enligt 14 kap. 1 § social- tjänstlagen. 
 Abortens genomförande 
 Även om abortlagen inte innehåller någon särskild bestämmelse om vem som har skyldighet att se till att ett abortingrepp utförs ger 3 § HSL det lagstadgade stödet för att aborten är en skyldighet för det landsting där kvinnan är bosatt eller där hon har sin bostad efter att ha blivit kvarskriven i ett annat landsting enligt 16 § folkbok- föringslagen (1991:481). När abortlagen antogs anfördes följande (prop. 1974/75:70, s. 76): 
 Vad först gäller frågan om vem som skall ha ansvaret för att abort enligt den nya lagens bestämmelser verkligen blir utförd så ankommer det enligt 3 § sjukvårdslagen (1962:242) på sjukvårdshuvudmännen, dvs. landstingen och vissa kommuner, att ombesörja vård för sjukdom, skada, kroppsfel och barnsbörd för dem som är bosatta inom sjuk- vårdsområdet. Däremot torde sjukvårdshuvudmännen f.n. inte ha någon skyldighet att ta sig an abortfall, men de har frivilligt tagit på sig även denna uppgift. Kommittén har föreslagit att det i den nya abort- lagen tas upp en särskild bestämmelse om skyldighet för sjukvårds- styrelsen, dvs. det organ som utövar ledningen av huvudmannens sjuk- vårdande verksamhet, att ombesörja att kvinnan får abort utförd. 
 Enligt arbetsgruppens mening finns det ingen anledning anta annat än att sjukvårdshuvudmännen också i fortsättningen kommer att ansvara för abortverksamheten. Jag instämmer i denna uppfattning och ansluter mig därför även till arbetsgruppens bedömning att det inte i detta sammanhang finns något behov av att särskilt reglera sjukvårds- huvudmännens ansvar vid abort. Frågan bör lämpligen kunna anstå till en eventuell framtida översyn av sjukvårdslagen. Jag vill emellertid understryka vikten av att abortverksamheten likväl kommer att hand- 
 95 
  
 Lagreglering av abort i Sverige 
  
 SOU 2005:90 
  
 has på sådant sätt att den kvinna som uppfyller förutsättningarna för abort enligt den nya lagstiftningen alltid kan påräkna att få ingreppet utfört utan onödigt dröjsmål, oavsett om det gäller ett tidigt ingrepp i öppen vård eller ett ingrepp i så framskridet stadium av graviditeten att det krävs sluten vård. 
 Det krävs att den som utför abort är behörig läkare. Aborten skall ske på allmänt sjukhus eller annan sjukvårdsinrättning som Social- styrelsen godkänt (5 § abortlagen). Vid en medicinsk abort skall den inledande läkemedelsbehandlingen ges på en sådan sjukvårds- inrättning. En medicinsk abort skall avslutas med en efterkontroll som syftar till att fastställa att den är helt genomförd. Vid en kirurgisk abort skall den ansvarige läkaren erbjuda en sådan efter- kontroll (2 kap. SOSFS 2004:4(M)). 
 Stödsamtal före och efter abort 
 En kvinna som begär abort skall erbjudas stödsamtal innan aborten sker (2 § abortlagen). Kvinnan skall också erbjudas ett stödsamtal efter en abort. Den som ansvarar för verksamheten på det sjukhus eller inrättning där åtgärden har utförts ska se till att kvinnan erbjuds ett sådant stödsamtal (8 § abortlagen). 
 Stödsamtalen bör genomföras av en yrkesutövare med beteende- vetenskaplig kompetens (3 kap. SOSFS 2004:4(M)). 
 Stödsamtalen fyller en så viktig funktion att det har ansetts nöd- vändigt att i lag reglera landstingens skyldighet att erbjuda sådana samtal. Ansvarig läkare ska ha klart för sig att kvinnan erbjudits stödsamtal. Erbjudandet och även genomförda stödsamtal ska därför dokumenteras. 
 Synnerliga skäl för sen abort 
 En kvinna som önskar en abort efter utgången av graviditetsvecka 18 måste ansöka om tillstånd hos Socialstyrelsens rättsliga råd för vissa sociala och medicinska frågor (4 kap. SOSFS 2004:4(M)). Tillstånd till abort kan beviljas om det finns synnerliga skäl och om fostret inte kan antas vara livsdugligt (3 § abortlagen), en be- dömning som ska göras av den ansvarige läkaren (4 kap. 1 § SOSFS 2004:4(M)). 
 96 
  
 SOU 2005:90 
  
 Lagreglering av abort i Sverige 
  
 Med synnerliga skäl menas att det måste finnas speciella för- hållanden, medicinska och/eller sociala för att bevilja abort. 
 Socialstyrelsens rättsliga råd medger som regel inte att abort får ske efter havandeskapsvecka 22 eftersom det finns risk att fostret är livsdugligt efter denna vecka. 
 Läkare kan inte vägra 
 En läkare, som är anställd vid en klinik där aborter utförs, kan inte vägra att utföra en abort av etiska eller moraliska skäl. Endast om aborten på grund av kvinnans sjukdom kan medföra allvarlig fara för hennes liv eller hälsa kan läkaren vägra att utföra aborten. Om en läkare vägrar att utföra en abort på kvinnans begäran enligt 1 § abortlagen skall frågan omedelbart underställas Socialstyrelsens prövning (4 § abortlagen). 
 Socialstyrelsens beslut kan inte överklagas (7 §). 
 Endast svensk medborgare eller bosatt i Sverige 
 Abort eller avbrytande av havandeskap får endast utföras om kvin- nan är svensk medborgare eller bosatt i riket. Socialstyrelsen kan lämna tillstånd för andra kvinnor om det finns särskilda skäl, abort- lagen 5 § första stycket. 
 Denna bestämmelse har tillkommit för att motverka att kvinnor från andra länder med mer restriktiv lagstiftning söker sig hit enbart för att få abort. Lagen ger alltså en utländsk kvinna som är bosatt i riket samma rättigheter som en svensk medborgare medan en annan utländsk kvinna måste ansöka om tillstånd hos Social- styrelsen även före utgången av graviditetsvecka 18. 
 En utländsk kvinna som väntar på besked om asyl eller uppe- hållstillstånd i Sverige anses i detta sammanhang som bosatt i Sverige och behöver därför inget tillstånd av Socialstyrelsen för abort, 6 kap. SOSFS 2004:4 (M). I förslag till lag om hälso- och sjukvård för asylsökande 
  
 1  
  
 föreslås att även utländska kvinnor med tidsbegränsat uppehållstillstånd som inte medger bosättning i Sverige ska kunna få abort utan särskilt tillstånd från Social- styrelsen. Det kan t.ex. avse en kvinna som efter en ansökan från en 
  
 1  
 Utrikesdepartementet 2005. Förslag till lag om hälso- och sjukvård samt tandvård för asyl- sökande m.fl. Promemoria. 
 97 
  
 Lagreglering av abort i Sverige 
  
 SOU 2005:90 
  
 förundersökningsledare beviljats ett tidsbegränsat uppehållstill- stånd enligt 2 kap. 4 a § utlänningslagen (1989:529) för att med- verka vid en förundersökning där människohandel utreds. 
 En ansökan från en utländsk kvinna som inte bor i Sverige bör innehålla kopia av identitetshandling som styrker kvinnans iden- titet och kopia av pass eller annan handling som visar inresa till Sverige och vistelsens längd. Det anges också att en psykosocial utredning bör innehålla uppgifter om kvinnans anknytning till Sverige, vid vilken tidpunkt och varför kvinnan kom till Sverige och den tid kvinnan avser att stanna i Sverige, 6 kap. SOSFS 2004:4 
 (M). 
 Socialstyrelsens rättsliga råd prövar skälen och beslutar om tillstånd för abort. Tillstånd brukar ges om kvinnan på något sätt har anknytning till Sverige, t.ex. att mannen är svensk medborgare eller bosatt i Sverige eller att kvinnan studerar i Sverige. 
 Avbryta havandeskap 
 Ett havandeskap får avbrytas även efter utgången av den artonde veckan om graviditeten på grund av sjukdom eller kroppsfel hos kvinnan medför allvarlig fara för hennes liv eller hälsa (6 § abort- lagen). Begreppet abort har här ersatts med begreppet avbryta havandeskap. Skillnaden är att fostret om möjligt ska räddas till livet vid ett avbrutet havandeskap. Tillstånd till att avbryta havandeskap ges av Socialstyrelsens rättsliga råd. Om det är brådskande på grund av fara för kvinnans liv och hälsa kan dock behörig läkare avbryta havandeskapet utan ett sådant tillstånd. 
 Kvinnan ska liksom vid abort erbjudas stödsamtal före och efter ett avbrutet havandeskap (2 § och 8 § abortlagen). 
 Socialstyrelsens beslut får inte överklagas 
 Socialstyrelsens beslut om tillstånd till abort eller avbrytande av havandeskap får inte överklagas (7 § abortlagen). 
 98 
  
 SOU 2005:90 
  
 Lagreglering av abort i Sverige 
  
 Straffrättsliga regler 
 Den som utför en abort på annan utan att vara behörig läkare döms för illegal abort till böter (dagsböter) eller fängelse i högst ett år (9 § första stycket abortlagen). Kvinnan som genomgår abort kan således själv inte straffas. 
 Att utföra illegala aborter bedöms som ett grovt brott om det skett vanemässigt, för vinnings skull eller inneburit en särskild fara för kvinnans liv eller hälsa. Straffet är då fängelse i lägst sex måna- der och högst fyra år (9 § andra stycket abortlagen). Även försök till illegal abort är straffbart. Straffet kan då bli lägre än vad som gäller för fullbordat brott enligt 23 kap. brottsbalken. 
 En läkare som uppsåtligen inte följer abortlagens bestämmelser kan straffas med böter (dagsböter) eller fängelse i högst sex måna- der (10 § abortlagen). 
 För den som tillhör hälso- och sjukvårdspersonalen gäller även bestämmelserna i lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område. Den som bryter mot dessa regler kan av hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd åläggas disciplinpåföljd (var- ning eller erinran). 
 EG:s regler tar över svensk lagstiftning 
 EG:s regler gäller även om svensk lagstiftning säger annat. Efter- som abort är en del av hälso- och sjukvården i Sverige gäller för abort samma regler som för all annan hälso- och sjukvård. Vad som gäller när personer från ett annat  
 EU-land 
  söker vård i Sverige styrs av principen om fri rörlighet för varor, tjänster, kapital och per- soner enligt  
 EG-fördraget 
  och av förordning (EEG) 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egen- företagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. Se vidare kapitel 12 Vård i Sverige av personer från annat land. 
 99 
 10 Abort i Europa 
 Det stora flertalet länder i Europa tillåter abort. Det finns en stor variation i lagstiftningen med olika indikationer, tidsgränser och former för prövning av skälen för abort. Tillämpningen av den egna abortlagen varierar också. Sålunda kan en restriktiv abortlag i prak- tiken tolkas liberalt. Regler som ger vårdpersonalen rätt att vägra utföra aborter kan å andra sidan medföra att det i praktiken är svårt för en kvinna att få abort på hemorten trots att lagen tillåter det. 
 Här ges en översikt av regler och praxis för abort i Europas länder. Översikten utgår från sammanställningar gjorda av orga- nisationen IPPF 
  
 1  
  
 och av FN 
  
 2 
  
 .  
 Studiebesök har gjorts från utred- ningen i Irland, Nederländerna och Polen. Regler för abort i de nordiska länderna beskrivs i kapitel 11. 
 Abort på kvinnans begäran 
 I de flesta länder i Europa utförs abort till och med graviditets- vecka 12 utan prövning av kvinnans skäl för abort. Sverige hör till de länder där kvinnan på egen begäran kan få abort men avviker genom att ingen prövning av skälen för abort sker ända fram till och med graviditetsvecka 18. 
 I alla länder sker en prövning av skälen för senare aborter och oftast beviljas aborter till och med vecka 20 24 med en relativt liberal tolkning av de sociala och medicinska skälen. Formule- ringarna av villkoren för en sen abort skiljer sig i ländernas lagar. I en del länder är prövningen kopplad till obligatorisk rådgivning, betänketid för kvinnan, bedömning av två läkare eller beslut av en särskild kommitté. För aborter efter 20 24 graviditetsveckor be- hövs som regel starka skäl såsom att kvinnans liv är i fara om 
  
 1 
  
 Internationel Planned Parenthood Federation (IPPF) European Network 2004. Abortion Legislation in Europe. 
  
 2 
  
 UNDP 2001. Abortion Policies: A Global Review (1999). 
  
 101 
  
 Abort i Europa 
  
 SOU 2005:90 
  
 havandeskapet inte avbryts eller att fostret är missbildat. Se vidare sammanställningen i tabell 10.1. 
 Sammanställningen visar att nästan alla östeuropeiska länder tillåter abort på kvinnans begäran. Kvinnans rätt till abort ingick som en del i den kommunistiska politiken och i Ryssland gavs möjligheter till legal abort redan år 1920 
  
 3 
  
 .  
 Abortfrekvensen i de forna öststaterna är betydligt högre än i Sverige. Orsakerna är dålig tillgång på preventivmedel, en tillåtande inställning till abort och en lång tradition med legala aborter. 
  
 3  
 Booker, H. Vision och verklighet. Kvinnan, familjen och staten i det tidiga Sovjetryssland ur Kommunismen hot och löfte – arbetarrörelsen i skuggan av Sovjetunionen 1917 1991, Green, Robbins, Brown bokförlag 2002. 
 102 
  
 SOU 2005:90 
  
 Abort i Europa 
  
 Tabell 10.1 Länder i Europa där kvinnan på egen begäran kan få abort sorterade efter tidsgränsen 
  
 Tidsgräns för 
  
 Tidsgräns för 
  
 Anmärkning 
  
 abort på begäran, 
  
 prövning av 
  
 antal veckor 
  
 sociala och 
  
 medicinska skäl, 
  
 antal veckor 
  
 Turkiet 
  
 10 
  
 Efter 10 veckor risk för missbildning 
  
 och kvinnans liv 
  
 Bosnien/ Hercegovina 
  
 10 
  
 20 
  
 Efter 20 veckor risk för kvinnans liv 
  
 Estland 
  
 11 
  
 21 
  
 Österrike 
  
 12 
  
 18 
  
 Norge 
  
 12 
  
 18 
  
 Efter 12 veckor prövar nämnd 
  
 Bulgarien 
  
 12 
  
 20 
  
 Grekland 
  
 12 
  
 20 
  
 Till vecka 24 risk för missbildning 
  
 Albanien 
  
 12 
  
 22 
  
 Ingen övre gräns för medicinska skäl 
  
 Armenien 
  
 12 
  
 22 
  
 Georgien 
  
 12 
  
 22 
  
 Efter 22 veckor prövar nämnd 
  
 Lettland 
  
 12 
  
 22 
  
 Litauen 
  
 12 
  
 22 
  
 Ryssland 
  
 12 
  
 22 
  
 Ingen övre gräns för medicinska skäl 
  
 Tjeckien 
  
 12 
  
 24 
  
 Danmark 
  
 12 
  
 24 
  
 Efter 12 veckor prövar nämnd 
  
 Frankrike 
  
 12 
  
 24 
  
 1 veckas väntetid. Efter 12 veckor 
  
 godkänt av 2 läkare (socialarbetare) 
  
 Ungern 
  
 12 
  
 24 
  
 Rådgivning vid 2 tillfällen 
  
 Kazakstan 
  
 12 
  
 24 
  
 Rumänien 
  
 12 
  
 24 
  
 Efter 12 veckor risk för missbildning 
  
 och kvinnans liv 
  
 Slovakien 
  
 12 
  
 24 
  
 Efter 12 veckor våldtäkt, risk för miss- 
  
 bildning och kvinnans liv 
  
 Uzbekistan 
  
 12 
  
 24 
  
 Moldavien 
  
 12 
  
 28 
  
 Efter 21 veckor prövar nämnd 
  
 Ukraina 
  
 12 
  
 28 
  
 Kirgizistan 
  
 12 
  
 28 
  
 Tyskland 
  
 12 
  
 Ingen övre gräns 
  
 Väntetid 3 dagar 
  
 Nederländerna 
  
 13 
  
 24 
  
 Väntetid 5 dagar 
  
 Sverige 
  
 18 
  
 22 
  
 Efter 18 veckor prövar nämnd 
  
 Källa: IPPF 2004. Abortion Legislation in Europé. 
 103 
  
 Abort i Europa 
  
 SOU 2005:90 
  
 Länder som prövar sociala och medicinska skäl för alla aborter 
 Det finns en grupp länder där abort beviljas först efter en prövning av skälen för abort, sociala och medicinska. Kvinnan kan således formellt inte själv avgöra aborten även om reglerna kan tillämpas liberalt så som t.ex. i Storbritannien där det inte är svårare för en kvinna att få abort än i Sverige. 
 I många fall är kvinnan beroende av inställningen till abort hos den läkare som hon konsulterar och i flera länder är det svårt att i praktiken få aborten utförd på grund av motstånd från sjukvårds- personal. Se tabell 10.2. 
 Tabell 10.2 Länder i Europa där sociala och medicinska skäl prövas för alla aborter 
  
 Land 
  
 Tidsgräns för abort, 
  
 Anmärkning 
  
 antal veckor 
  
 Island 
  
 12 
  
 Två läkare eller en läkare och socialarbetare beslutar 
  
 Italien 
  
 12 
  
 Väntetid 1 vecka 
  
 Luxemburg 
  
 12 
  
 Väntetid 1 vecka 
  
 Schweiz 
  
 12 
  
 Senare vid psykosociala skäl, olika i kantonerna 
  
 Belgien 
  
 14 
  
 Väntetid 6 dagar. Senare vid risk för kvinnans liv eller 
  
 missbildning 
  
 Finland 
  
 12 
  
 Två läkare beslutar 
  
 20 
  
 Nämnd beslutar 
  
 24 
  
 Risk för kvinnans liv eller missbildning 
  
 Storbritannien 
  
 24 
  
 Två läkare beslutar. Senare vid risk för kvinnans liv 
  
 eller missbildning 
  
 Israel 
  
 Ingen gräns 
  
 Nämnd beslutar 
  
 Cypern 
  
 Ingen gräns 
  
 Två läkare beslutar 
  
 Källa: IPPF 2004. Abortion Legislation in Europé. 
 Länder med mycket restriktiva regler för abort 
 I Europa finns en handfull länder med mycket restriktiva abortlagar nämligen Irland, Polen, Portugal och Malta. Spanien har liksom Portugal en restriktiv abortlag men tillämpningen är liberal i Spanien. Först beskrivs översiktligt situationen i Malta, Portugal och Spanien. Fördjupade beskrivningar görs senare i kapitlet av Polen och Irland. 
 104 
  
 SOU 2005:90 
  
 Abort i Europa 
  
 Malta 
 Malta som nu är medlem i EU är ett av de få länder i världen där abort är totalt förbjudet. Abort kan inte genomföras under några som helst omständigheter, inte ens om kvinnans liv är i fara. En kvinna som genomgår en abort kan straffas med fängelse i 18 måna- der till tre år. En läkare som utför en abort kan straffas med fängel- se upp till fyra år och bli avstängd från yrket. 
 Portugal 
 Före 1984 var abort helt förbjudet i Portugal. Då infördes regler som innebär att abort kan beviljas de första 12 veckorna av gra- viditeten om det finns allvarliga risker för kvinnans liv eller lång- variga fysiska och psykiska hälsa. Abort kan även beviljas om gra- viditeten är följden av ett våldsbrott och gränsen är då 16 veckor. Om fostret misstänks vara gravt missbildat eller ha en svår sjuk- dom kan abort beviljas fram till den 24 graviditetsveckan. Två läkare måste skriftligen bekräfta skälen och kvinnan måste skriva på att hon godkänner att abort får utföras. Obligatorisk väntetid med syftet att ge kvinnan betänketid före aborten är därefter minst tre dagar. 
 Det är svårt att få en legal abort i Portugal. Många läkare vägrar utföra eller delta i beslut om aborter med hänvisning till samvetet. De flesta aborter i Portugal utförs därför illegalt på privata kliniker, uppskattningsvis 16 000 illegala aborter varje år. 
 Läkare som utför aborter utan de nödvändiga dokumenten riske- rar upp till ett års fängelse. Den som utför aborter som inte omfattas av lagens bestämmelser riskerar upp till tre års fängelse. Även kvinnan kan få upp till tre års fängelse. Straffen är ännu längre för personer som bedriver illegala abortkliniker och som utför aborter för egen vinning. 
 Våren 2005 skedde ett politiskt maktskifte i Portugal. Den nya regeringen har aviserat en folkomröstning med syftet att kunna införa liberalare regler för abort. 
 Spanien 
 Även i Spanien var aborter helt förbjudna före 1985. Enligt 1985 års abortlag som fortfarande gäller kan en kvinna få abort om det finns allvarliga risker för hennes fysiska och psykiska hälsa att fullfölja 
 105 
  
 Abort i Europa 
  
 SOU 2005:90 
  
 graviditeten. Riskerna måste bekräftas av en annan läkare än den som ska utföra aborten. Det finns ingen övre gräns i antal graviditetsveckor för dessa skäl. Abort kan också beviljas om gravi- diteten är resultatet av en våldtäkt som är rapporterad till polisen, men aborten ska då ske före utgången av graviditetsvecka 12. Vidare kan abort beviljas före utgången av vecka 22 om fostret har en fysisk eller mental missbildning. I detta fall måste två läkare som inte ska utföra aborten bekräfta den bedömda missbildningen. 
 Trots att den spanska abortlagen i stort sett har samma regler som den portugisiska är det betydligt lättare att få en legal abort beviljad i Spanien än i Portugal. En liten andel av aborterna sker på allmänt sjukhus och de flesta, 94 procent av alla aborter utförs på privata kliniker. Ungefär 85 procent av de aborter som utförs på privata kliniker motiveras av en allvarlig risk för kvinnans fysiska och mentala hälsa. 
 Irland 
 Beskrivningen av situationen i Irland grundas främst på en irländsk statlig utredning från år 2000 
  
 4  
  
 och intervjuer vid ett studiebesök i Dublin mars 2005 
  
 5 
  
 . 
  
 Abort är olagligt 
 Abort är ett brott enligt 1861 års lag  
 Offences Against the Person Act  
 i republiken Irland. Enligt denna lag utför varje kvinna som på något sätt avbryter sitt havandeskap en kriminell handling. Att medverka till en abort är också ett brott. 
 1983 infördes en ändring i den irländska konstitutionen med syftet att stärka skyddet för det ofödda barnet. Tillägget lyder: 
 The State acknowledges the right to life of the unborn and, Williams, guarantees in its laws to respect, and as far as practicable, by its laws to defend and vindicate that right (Article 40.3.3). 
  
 4 
  
 Irish Government 2000. Green Paper on Abortion. 
  
 5 
  
 Schaefer, Deputy Secretary, Department of Health and Children; Nial Behan, Briggs, Kaufman and Karen Wiley, Thomas (IFPA). 
  
 106 
  
 SOU 2005:90 
  
 Abort i Europa 
  
 Aborter utförs inte i Irland. Det finns inga  
 abortion facilities 
 . Ändå har irländska kvinnor haft möjlighet till lagliga och säkra aborter ända sedan 1967. De reser till England för abort. 
 Även försäljning av preventivmedel var olagligt 
 Först 1980 blev det lagligt att sälja preventivmedel 
  
 6 
  
 .  
 Recept från läkare fordrades och preventivmedel kunde endast säljas till gifta par. År 1985 ändrades lagen så att det blev tillåtet att sälja kon- domer utan recept till personer som fyllt 18 år. 1992 sänktes åldersgränsen till 17 år. Ett år senare blev det lagligt att sälja kon- domer i automat och åldersgränsen för kondomer togs bort. 
 Inte olagligt att resa eller informera om abort 
 Abort är en kontroversiell fråga som har varit politiskt högaktuell under hela 1980- och  
 1990-talet 
  i Irland. Organisationer som in- formerade om möjligheten till abort i England förbjöds i domstol att sprida information. Försök gjordes att lagligen hindra gravida kvinnor från att resa. I ett uppmärksammat fall 1992 med en 14 årig flicka som blev gravid efter en våldtäkt förbjöd High Court (Hovrätten) flickan från att resa till England för abort. Blake (Högsta Domstolen) ändrade beslutet två veckor senare efter massiva protester och lät flickan resa med motiveringen: 
 if it is established . that there is a real and substantial risk to the life, as distinct from the health, of the mother, which can only be Baker, such termination is permissible. 
 1992 hade även två irländska organisationer fört frågan om infor- mation om aborter till European Court of Human Rights (Europa- domstolen för mänskliga rättigheter). Domstolen fastslog att för- budet mot att sprida information om aborter inskränkte yttrande- friheten och därmed stred mot den europeiska konventionen om mänskliga rättigheter. 
 Båda dessa domstolsutslag ledde till en folkomröstning om två tillägg i den irländska konstitutionen som innebar att det blev lag- ligt att resa och att informera om en service (abort) som är lagligt tillgänglig i ett annat land. 
  
 6  
 The Health (Family Planning) Act trädde i kraft i november 1980. 
 107 
  
 Abort i Europa 
  
 SOU 2005:90 
  
 Subsection 3 of this section (Article 40.3.3) shall not limit freedom to travel between the State and another state. 
 Subsection 3 of this section shall not limit freedom to obtain or make available, in the State, subject to conditions as may be laid down by law, information relating to services lawfully available in another state. 
 Folkomröstningen godkände dessa tillägg och tillbakavisade sam- tidigt ett förslag om att abort endast skulle tillåtas om kvinnans liv var i allvarlig fara på grund av en fysisk sjukdom men  
 ej  
 vid psykisk sjukdom, dvs. risk för självmord. 
 Information om abort 
 Det finns en särskild lag från 1995 
  
 7  
  
 som reglerar hur information om abort i annat land får lämnas i Irland. Syftet med lagen är att information ska ges på sådant sätt att antalet aborter kan begränsas. Regeringen har utarbetat särskilda tillämpningsanvisningar 
  
 8 
  
 . 
 I Irland använder man begreppet  
 crisis pregnancy 
 . Med det av- ses en graviditet som varken är planerad eller önskad av kvinnan och som medför en personlig kris. 
 Information om möjligheten till abort får endast ges av läkare eller särskilt godkända företag. Informationen ska vara objektiv och saklig och innehålla råd om de tre alternativ som står till buds för en kvinna vars graviditet medför en personlig kris. Kvinnan kan fullfölja graviditeten och behålla barnet, fullfölja graviditeten och adoptera bort barnet eller avsluta graviditeten genom en abort i ett annat land. 
 Information om möjligheten till abort får endast ges muntligt när kvinnan besöker sin läkare eller en auktoriserad rådgivnings- byrå. Skriftlig information får inte lämnas i t.ex. annonser eller broschyrer. Läkaren eller annan rådgivare får inte hänvisa  
 (refer)  
 en kvinna till en enhet som gör abort. Kvinnan måste själv boka tid för abort men kan vid rådgivningstillfället få telefonnummer och adress till enheter i andra länder som utför abort. 
 Sjukhus och enheter som utför abort i Storbritannien och Nederländerna annonserar på Internet och det är möjligt för en 
  
 7 
  
 Regulation of Information (Services outside State for Termination of Pregnancies) Act 1995. 
  
 8 
  
 Irish Government Department of Health 1995. A Guide to the Regulation of Information (Services outside State for Termination of Pregnanciee) Cameron. 
  
 108 
  
 SOU 2005:90 
  
 Abort i Europa 
  
 irländsk kvinna att boka tid via Internet. Enheterna får dock inte annonsera i Irland. 
 Särskild myndighet 
 Den irländska regeringen bildade 2001 en särskild myndighet  
 The Crisis Pregnancy Agency  
 med uppdraget att begränsa antalet  
 crisis pregnancies  
 genom utbildning, rådgivning och preventivmedels- service. Myndigheten ska även medverka till att begränsa antalet aborter genom att göra andra alternativ mer tilltalande. Dessutom ska myndigheten främja att kvinnan får råd och medicinsk service efter det graviditeten är avslutad oberoende av vilket val kvinnan har gjort. Myndigheten bedriver även uppföljning och forskning om  
 crisis pregnancy. 
  
 Hur gör de irländska kvinnorna? 
 I slutet på  
 1950-talet 
  gifte sig de unga kvinnorna när de blev med barn. Endast 26 procent av barnen till kvinnor yngre än 20 år föddes utanför äktenskapet. Av dessa barn adopterades nästan alla bort, fler än 97 procent 
  
 9 
  
 .  
 I dag är det mindre skuldbelagt att vara ensamstående mamma även i Irland och betydligt fler barn föds utanför äktenskapet, 95 procent av barnen till tonårsmödrar 2000 respektive 31 procent av alla barn. Att i dag föda sitt barn och sedan adoptera bort det är ovanligt, mindre än 1 procent av barnen till ensamstående mödrar 2000. Betydelsen av äktenskapet har minskat och andra familjebildningar har ökat även i Irland. 
 Antalet aborter har ökat. Den engelska statistiken över aborter visar att antalet kvinnor som uppgivit en irländsk adress ökat från 4 150 år 1991 till 6 700 år 2001. Antalet var 6 200 år 2004. Det mot- svarar ungefär 7 8 aborter per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 44 år. 80 procent av aborterna avsåg ensamstående kvinnor och 53 pro- cent kvinnor som var yngre än 25 år 
  
 10 
  
 . 
  
 Av de irländska kvinnor som valde abort hade drygt hälften fått någon form av rådgivning före aborten i sitt hemland enligt en 
  
 9 
  
 Crisis Pregnancy Agency 2004. O`Ibarra, Martin Decision Making: An Outline of Influencing Factors. Report No 1. 
  
 10 
  
 UK Government 2005. Statistical Bulletin, Abortion Statistics, England and Wales. 
  
 109 
 Abort i Europa SOU 2005:90 
 intervjuundersökning av ett urval kvinnor genomförd 2001 av Crisis Pregnancy Agency 
  
 11 
  
 . 
  
 Nästan alla irländska kvinnor som genomgår en abort reser till London eller Liverpool i England och till kliniker som är nära flygplatsen. 
 Kostnader för abort 
 En irländsk kvinna som vill få abort måste betala den fulla kost- naden för aborten. Det gäller även när den bakomliggande orsaken är en våldtäkt, ett skadat foster eller att kvinnans liv är i fara. Hon måste ordna och betala för resan till ett annat land och själv betala kostnaden för den utförda aborten. 
 I Storbritannien kostar en abort 6 000 16 000 kronor beroende på enhetens standard och graviditetens längd 
  
 12 
  
 .  
 Enligt IFPA 
  
 13  
  
 är priset ca 7 500 kronor för en abort före utgången av gravi- ditetsvecka tolv på en enhet med normal standard. 
 Irländska kvinnor har även börjat resa till Holland eftersom en abort är billigare där, drygt 4 000 kronor för okomplicerade aborter före utgången av vecka tolv. 
 Medicinsk säkerhet 
 En större andel av aborterna sker i ett senare skede för irländska kvinnor än för inhemska kvinnor i England och Wales. Av de irländska aborterna år 1996 skedde 37 procent före utgången av graviditetsvecka nio och 73 procent före utgången av vecka tolv. Motsvarande andelar för de inhemska kvinnorna var 40 respektive 81 procent 
  
 14 
  
 . 
  
 I England utförs endast medicinsk abort om kvinnan bor i när- heten eller vistas i minst fem dygn inom en radie som inte över- stiger 30 kilometer från den klinik/enhet som genomför aborten. Som en konsekvens erbjuds irländska kvinnor nästan uteslutande kirurgiska aborter. De kirurgiska aborterna sker polikliniskt och kvinnan kan resa hem samma dag som aborten genomförs. 
  
 11 
  
 Crisis Pregnancy Agency 2004. Conlon, Rivas of Crisis Pregnancy Counselling and Support Services. Report No 12. 
  
 12 
  
 Kay Hines, Department of Health, United Kingdom. 
  
 13 
  
 Kaufman, Irish Family Planning Association. 
  
 14 
  
 IFPA 1998. Facing up to Reality, an Irish Family Planning Association submission to the Interdepartemental Working Group on Abortion. 
  
 110 
  
 SOU 2005:90 
  
 Abort i Europa 
  
 Irländska kvinnor har rätt till  
  
 post-abortion 
  
  care  
 dvs. en medi- cinsk uppföljning i sitt hemland efter aborten. Den irländska hälso- och sjukvården är ansvarig för vård av kvinnor med eventuella komplikationer efter abort. Sådan vård ingår i den irländska sjuk- vårdsförsäkringen. 
 Polen 
 Polen har en restriktiv abortlag med en tillämpning som gör att det nästan är omöjligt att få en legal abort. Den illegala abortverk- samheten är omfattande och den som kan betala har inte svårt att få en abort utförd i Polen. 
 Beskrivningen av den polska situationen grundas främst på inter- vjuer i Warszawa i maj 2005 
  
 15  
  
 samt skriftligt material från the Fede- ration for Women and Family Planning i Polen (Federa) 
  
 16 
  
 . 
  
 Ändrade regler för abort 
 Polen hade som andra kommunistiskt styrda länder i Östeuropa en liberal abortlag 1956 1993, som innebar att abort var tillåtet både på medicinsk och på social grund (svåra levnadsomständigheter). Allmänna sjukhus och privata kliniker utförde aborter. Svenska kvinnor reste främst på  
 1960-talet 
  till Polen för abort då Sverige hade mycket restriktiva regler för abort. 
 Tillämpningen av reglerna för abort blev restriktivare 
  
 17  
  
 i början på  
 1990-talet 
  i samband med att Polen fick en ny regim. Sålunda infördes utan att lagen ändrades en restriktiv prövning av vad som var svåra levnadsomständigheter. Skälen för abort av sociala skäl skulle godtas av två gynekologer och en allmänläkare och kvinnan var också tvingad att rådgöra med en av staten godkänd psykolog. 
 År 1993 ändrades lagen och svåra levnadsomständigheter var inte längre ett skäl för abort. Det polska parlamentet (Sejm) antog  
 The Family Planning, Protection of Human Fetus and Conditions for 
  
 15 
  
 Hahn Nowicka Executive Director and Aleksandra Solik, Federa; Nolan Zielinska, Professor University of Warsaw; Piotr Kalbarczyk, Executive Director TRR; Dorota Kempka, Mitchell polska parlamentet; Smith and Katarzyna Smolenska, Depart- ment of Public Health; Banks, Department of Law; Rodriguez, Department of European Integration and Foreign Relations; Valencia, Prof. med. 
  
 16 
  
 www.federa.org.pl 
  
 17 
  
 Federa 2000. The  
  
 Anti-Abortion 
  Law in Poland, the functioning, social effects, attitudes and behaviors. 
 111 
  
 Abort i Europa 
  
 SOU 2005:90 
  
 Termination of Pregnancy Act.  
 Lagen betonar det ofödda barnets rätt till liv. De privata abortklinikerna förbjöds. Samtidigt bestäm- des att staten skulle garantera fri tillgång till och information om preventivmedel samt förbättra familjepolitiken. 
 1996 återinförde parlamentet svåra levnadsomständigheter som skäl för abort. Ändringen blev dock kortvarig. En prövning av lagen i högsta rättsinstans och ett senare beslut i det polska parla- mentet innebar att lagen redan 1997 upphävdes och 1993 års regler för abort kom att gälla. 
 Legala aborter 
 Den polska lagen tillåter i dag aborter under följande omständig- heter: 
  
 1. 
  
 Graviditeten innebär ett hot för moderns liv och hälsa. Två läkare ska besluta och aborten ska utföras på allmänt sjukhus. 
  
 2. 
  
 Det finns en stor risk för att fostret är allvarligt skadat. Risken ska bekräftas av två läkare och aborten ska utföras på allmänt sjukhus. 
  
 3. 
  
 Graviditeten är en följd av en våldtäkt, ett brott som ska vara styrkt av åklagare. Aborten ska utföras före utgången av gra- viditetsvecka 12 och kan då även ske på en privat klinik. 
  
 Trots att lagen tillåter abort på dessa grunder är det i praktiken så gott som omöjligt att få en legal abort utförd. Enligt Federa för- vägras många kvinnor en legal abort trots att de enligt lagens villkor skulle ha rätt till en sådan. Proceduren för att få en legal abort beviljad är omständlig och tidsödande. Många läkare vägrar att utföra aborter med hänvisning till sitt samvete. 
 Utveckling av antal legala aborter 
 Sedan år 1999 utförs endast ca 150 legala aborter per år på allmänt sjukhus 
  
 18 
  
 .  
 Siffran ska relateras till att ca 10 miljoner kvinnor i fertil ålder bor i Polen och till att ca 300 000 legala aborter årligen utfördes under 1970- och  
 80-talet 
  innan de restriktiva reglerna för abort infördes. Ca hälften av aborterna skedde på allmänt sjukhus 
  
 18  
 Ministry of Health Public Health Department, Poland. 
 112 
 SOU 2005:90 Abort i Europa 
 och hälften på privata kliniker, vilka senare inte ingick i den officiella statistiken. 
 Förbudet mot abort har inte ökat barnafödandet utan tvärtom har antalet födda barn och födelsetalen fortsatt att minska i Polen som i alla andra europeiska länder. 2004 var födelsetalet 1,2 
  
 19  
  
 vilket kan jämföras med 1,4 år 1999 och 2,3 i mitten på  
 1980-talet. 
  Se tabell 10.3. 
 Tabell 10.3 Utveckling av födelsetal och antal legala aborter på allmänt sjuk- hus i Polen 1965 1999 
  
 År 
  
 Antal levande födda 
  
 Födelsetal 
  
 Antal legala aborter 
  
 på allmänt sjukhus 
  
 1965 
  
 546 400 
  
 2,5 
  
 168 600 
  
 1970 
  
 546 000 
  
 2,2 
  
 148 200 
  
 1975 
  
 643 800 
  
 2,3 
  
 138 600 
  
 1980 
  
 692 800 
  
 2,3 
  
 138 000 
  
 1985 
  
 677 600 
  
 2,3 
  
 135 600 
  
 1990 
  
 545 800 
  
 2,0 
  
 59 400 
  
 1995 
  
 433 100 
  
 1,6 
  
 559 
  
 1999 
  
 382 000 
  
 1,4 
  
 151 
  
 Källa: Federa 2000. The  
 Anti-Abortion 
  Law in Poland. 
 Illegala aborter 
 De restriktiva reglerna för legal abort har inneburit en förskjutning från legala till illegala aborter. Givetvis finns ingen statistik över antalet illegala aborter men samtliga våra intervjupersoner be- kräftade att det sker en omfattande illegal verksamhet och upp- skattade antalet inom en variationsvidd på 70 000 till 150 000 per år i Polen. 
 De illegala aborterna uppfattas i allmänhet som medicinskt säkra. Många aborter utförs av gynekologer på deras privata mottag- ningar. Enligt hälsoministeriet behandlas dock i dag fler kvinnor med komplikationer efter abort på de allmänna sjukhusen även om problemet inte anses som stort. 
 Det anses vara lätt att få kontakt med en klinik eller gynekolog som utför abort. Kliniker annonserar öppet i dagstidningen med rubriker som gynekologi med fullständig service, gynekologisk ser- 
  
 19  
 Ministry of Health Public Department, Poland. 
 113 
  
 Abort i Europa 
  
 SOU 2005:90 
  
 vice med moderna metoder, tjänster för kvinnor etc. Verksamheten sker främst i de större städerna. 
 Priset för abort 
 Legala aborter ingår i den allmänna sjukförsäkringen i Polen och kvinnan betalar endast en mindre avgift för en abort som utförs på allmänt sjukhus. De illegala aborterna måste kvinnan själv betala. Aborter har därigenom blivit en inkomstkälla för gynekologer och andra som utför aborter på sina privata mottagningar. Enligt Federa är priset för en illegal abort mellan 4 500 9 000 kronor. 
 Abort i andra länder 
 En del kvinnor väljer att resa från Polen till ett annat land för att där få en legal abort utförd. Omfattningen bedöms dock vara liten och uppfattningen är att antalet kvinnor som reser har minskat under senare år. Organiserade abortresor som förekom under mitten på  
 1990-talet 
  har upphört eftersom researrangörerna blev åtalade. Kvinnor som bor i gränstrakter kan sporadiskt själva resa till Tyskland, Kaliningrad, Litauen och Tjeckien. Endast ett mindre antal kvinnor gör längre resor, t.ex. till Nederländerna. För det stora flertalet polska kvinnor är det dyrare och svårare att resa utomlands för en abort än att få aborten illegalt utförd i Polen. 
 Straffrättslig påföljd 
 En kvinna som genomgår en illegal abort straffas inte. 
 Den som utför en illegal abort (abortören) kan straffas med upp till två års fängelse. Straffet kan bli ända upp till tio års fängelse om kvinnan dör som följd av en illegal abort. 
 Trots den omfattande illegala verksamheten leder relativt få fall till åtal av personer som utför aborter. År 1998 blev 3 av 42 åtalade och år 1999 åtalades 6 av 62 fall 
  
 20 
  
 . 
  
 20  
 Federa 2000. The  
 Anti-Abortion 
  Law in Poland. 
 114 
  
 SOU 2005:90 
  
 Abort i Europa 
  
 Tillgång till preventivmedel 
 Preventivmedel säljs i Polen. Tillgången till preventivmedel på- verkas emellertid av en många gånger negativ attityd från läkare till att förskriva. Någon subvention av priset finns inte och det är dyrt och svårt för kvinnor att få moderna  
 p-piller. 
  Läkare skriver i regel endast ut recept på 2 3 månader åt gången vilket betyder att kvin- nan förutom medicinkostnaden måste betala för upprepade läkar- besök 
  
 21 
  
 .  
 Apoteken tillhandahåller i regel inte akut  
 p-piller 
  (dagen efter piller) och många läkare vägrar att förskriva sådana eftersom den katolska kyrkan betraktar pillren som abortframkallande medel. 
 Enkäter som redovisats av Federa visar att mindre än 10 procent av kvinnorna använder  
 p-piller. 
  Vanligast är att inte använda några preventivmetoder alls, ca 30 procent, avbrutet samlag 15 procent eller så kallade säkra perioder ca 10 procent. Kondom används av 20 30 procent. Försäljningen av kondomer ökar dock och bland personer yngre än 25 år har 60 procent uppgivit att de använder kondom. 
 Sexualundervisning 
 Kravet på sexualundervisning i skolorna upphörde 1999. Den undervisning som nu sker i skolorna syftar till att förbereda för familjebildning och att öka födelsetalen. Den katolska kyrkan har stort inflytande. Unga människor får bristfällig undervisning om sexualitet och om risker för smitta med sexuellt överförda infek- tioner trots att den sexuella debuten sker långt före åldern för giftermål. Perioden som unga människor har sex utanför äkten- skapet ökar även i Polen. 
 Reproduktiv hälsa 
 Dåliga kunskaper om smittskydd och bristen på gynekologisk hälsovård uppfattas vara ett större hälsoproblem i Polen än det stora antalet illegala aborter 
  
 22 
  
 . 
  
 21 
  
 Piotr Kalbarczyk, TRR. 
  
 22 
  
 Piotr Kalbarczyk, TRR. 
  
 115 
  
 Abort i Europa 
  
 SOU 2005:90 
  
 Polska hälsovårdsministeriet har inget program för att hindra utbredningen av klamydiainfektioner varken genom att kartlägga smittspridning eller genom att informera om hur man skyddar sig mot smitta. Man anser sig ha ett lågt antal  
 hiv-smittade, 
  10 000 15 000 identifierade fall men det finns inga åtgärder för att hindra smittspridning. 
 Det sker en mycket begränsad screening för cervixcancer. Det är köer upp till ett halvår för att få en ultraljudundersökning. Ingen screening görs heller för att diagnostisera bröstcancer. 
 Erfarenheter i länder som tillåter abort för kvinnor från andra länder 
 Rätt många länder i Europa tillåter att kvinnor från andra länder kommer för en abort. Det gäller de flesta östeuropeiska länder men även Tyskland, Nederländerna, Storbritannien och Danmark (från den 1 juli 2004). Här beskrivs erfarenheterna i Nederländerna och Storbritannien. De nordiska länderna behandlas i kapitel 11. 
 Nederländerna 
 Underlag för att beskriva erfarenheterna i Nederländerna har hämtats från material och intervjuer under ett studiebesök i april 2005 
  
 23 
  
 . 
  
 Aborter blev lagliga i Nederländerna 1984 
  
 24 
  
 .  
 Abortfrågan hade då varit politiskt kontroversiell ett par decennier 
  
 25 
  
 .  
 Redan 1970 bilda- des Stimezo Foundation med syftet att inrätta kliniker i hela landet som utförde medicinskt säkra aborter. Vid den tiden var det mycket svårt att få en abort utförd på de holländska sjukhusen. Trots att abort var olagligt och straffbelagt ökade antalet abort- kliniker snabbt och även i dag utförs huvuddelen av antalet aborter på sådana specialiserade kliniker. 
  
 23 
  
 White, Managing Director, CASA; White, Researcher and Mechteld Visser, Psychologist, Academic Medical Cener University of Amsterdam; Olsen, Senior Policy Advisor, Ministry of Health Welfare and Sport. 
  
 24 
  
 Wet Afbreking Zwangerskap trädde i kraft 1984. 
  
 25 
  
 Ministerie van Buitenlandse Zaken 2003. Abortion. Questions and answers on Dutch policy on abortion. 
  
 116 
  
 SOU 2005:90 
  
 Abort i Europa 
  
 Kvinnor från andra länder 
 Redan när abortklinikerna inrättades på  
 1970-talet 
  kunde kvinnor från andra länder komma för en abort. Lagen från 1984 ändrade inte denna möjlighet. 2002 avsåg 14 procent av alla aborter kvinnor som bor i andra länder. Andelen var dock betydligt högre tidigare, 55 procent 1985 och 37 procent 1995. Kvinnorna kom främst från Tyskland, Belgien/Luxemburg och Spanien. Antalet kvinnor från dessa länder minskade betydligt när abort blev möjlig i det egna hemlandet. Fortfarande kommer dock kvinnor från Tyskland och Belgien/Luxemburg till Nederländerna för abort. De spanska kvinnorna har slutat resa utomlands för abort. Antalet kvinnor från övriga länder har ökat något, men det är inget stort antal kvinnor som kommer från Polen och Irland för abort. Se tabell 10.4. 
 Tabell 10.4 Antal aborter i Nederländerna efter kvinnans hemland 
  
 Hemland 
  
 1985 
  
 % 
  
 1995 
  
 % 
  
 2002 
  
 % 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Antal 
  
 Nederländerna 
  
 17 251 
  
 45 
  
 20 932 
  
 73 
  
 29 450 
  
 86 
  
 Tyskland 
  
 8 297 
  
 22 
  
 2 982 
  
 10 
  
 1 347 
  
 4 
  
 Belgien/Luxemburg 
  
 5 044 
  
 13 
  
 2 247 
  
 8 
  
 1 224 
  
 4 
  
 Spanien 
  
 6 344 
  
 17 
  
 242 
  
 1 
  
 16 
  
 0 
  
 Övriga länder 
  
 1 006 
  
 3 
  
 2 282 
  
 8 
  
 2 131 
  
 6 
  
 Summa 
  
 37 792 
  
 100 
  
 28 685 
  
 100 
  
 34 168 
  
 100 
  
 Källa: Inspectie voor de Gesundheidszorg. 
 Reglerna 
 En kvinna får enligt den nederländska abortlagen avbryta en oönskad graviditet och har rätt att själv besluta om abort. Enda kriterium enligt lagen är att hon befinner sig i en besvärlig situa- tion. Hon ska ha möjlighet att ta ett väl övervägt beslut och därför ska det enligt lagen gå minst fem dagar mellan en första kon- sultation hos läkare till dess att aborten genomförs. Tidsgränsen för en abort är 24 veckor. Efter denna gräns är abort inte tillåtet. Aborten måste utföras på sjukhus eller på en klinik som är godkänd för abortverksamhet. 
 117 
 Abort i Europa SOU 2005:90 
 Abortklinikerna utför övervägande antalet aborter 
 2003 var 16 privata kliniker godkända för att utföra aborter. 93 procent av alla aborter utfördes på dessa specialiserade abort- kliniker 
  
 26 
  
 .  
 Det är således endast en mindre andel av aborterna som utförs på sjukhus. 
 De flesta kvinnor besöker först sin familjeläkare som remitterar kvinnan till en klinik för abort. Även kvinnor från andra länder kan göra det första besöket hos sin läkare i hemlandet. Som nämnts kan aborten utföras tidigast fem dagar efter det första läkarbesöket. 
 Kostnaden för abort 
 Kvinnor som är bosatta i Nederländerna får kostnaden för aborten täckta av sjukvårdsförsäkringen. Kvinnor som bor i andra länder måste själva betala aborten eller få täckning för kostnaden av sjukvårdsförsäkringen i sitt hemland. 
 En abort före utgången av graviditetsvecka 12 kostar 4 000 5 000 kronor och en senare abort mer än 6 000 kronor 
  
 27 
  
 . 
  
 Låg frekvens aborter 
 Frekvensen aborter är låg i Nederländerna, mindre än hälften av den i Sverige i alla åldrar. 2003 utfördes 8,5 aborter per 1 000 kvinnor 15 44 år bosatta i Nederländerna. I Sverige var mot- svarande andel 20,2 detta år. Det är svårt att förklara skillnaderna. Statistiken i Nederländerna är korrekt 
  
 28  
  
 vilket också styrks av att abortklinikernas inkomster är direkt relaterade till antalet utförda aborter. Se tabell 10.5. 
  
 26 
  
 Stichting Samenwerkende Abortusklinieken Nederland (Collins) 2004. Abortus in Neder- land 2003. 
  
 27 
  
 White, CASA. 
  
 28 
  
 Olsen, Ministry of Health Welfare and Sport. 
  
 118 
 SOU 2005:90 Abort i Europa 
 Tabell 10.5 Antal aborter i Nederländerna och Sverige per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 44 år 2003 
  
 Kvinnans ålder 
  
 Nederländerna 
  
 Sverige 
  
 15 19 
  
 9 
  
 25 
  
 20 24 
  
 14 
  
 31 
  
 25 29 
  
 12 
  
 24 
  
 30 34 
  
 9 
  
 21 
  
 35 39 
  
 7 
  
 16 
  
 40 44 
  
 3 
  
 7 
  
 Totalt 
  
 8,5 
  
 20,2 
  
 Källor: Stisan 2004. Abortus in Nederland 2003. Socialstyrelsen2004. Aborter 2003, 
 Statistik hälsa och sjukdomar 2004:9. 
 Storbritannien 
 Storbritannien har haft liberala regler för abort sedan 1967 
  
 29  
  
 och sedan dess har det varit tillåtet för kvinnor från andra länder att få en abort i Storbritannien. Abortlagen omfattar England, Scotland och Wales medan Nordirland har restriktivare regler för abort. 
 Reglerna 
 Abort är tillåtet om två legitimerade läkare bedömer att så kan ske enligt lagens villkor. Generellt får abort inte ske efter utgången av graviditetsvecka 24. Abort kan beviljas på grund av något eller några av följande skäl. 
  
 1. 
  
 graviditeten innebär en risk för kvinnans liv 
  
 2. 
  
 aborten är nödvändig för att förhindra en allvarlig bestående skada i kvinnans fysiska eller mentala hälsa 
  
 3. 
  
 att fullfölja graviditeten innebär en risk för kvinnans fysiska och mentala hälsa som är större än om graviditeten avslutas 
  
 4. 
  
 att fullfölja graviditeten innebär en risk för den fysiska och mentala hälsan hos kvinnans existerande barn som är större än om graviditeten avslutas 
  
 5. 
  
 det finns en hög risk för att barnet som föds kommer att vara allvarligt handikappat. 
  
 29  
 The Abortion Act of 1967. 
 119 
  
 Abort i Europa 
  
 SOU 2005:90 
  
 Aborter får endas genomföras på NHS (National Health Service) sjukhus eller på registrerad och godkänd oberoende klinik. Abort måste utföras av legitimerad läkare. 
 De flesta aborter motiveras av skäl nr 3 dvs. en risk för kvinnans fysiska och mentala hälsa, 95 procent 2004. En vid tolkning av vad som är ett hot mot kvinnans hälsa gör att en kvinna i praktiken kan få abort på egen begäran trots restriktionerna i lagen. 
 Antal aborter 
 Totalt genomfördes 194 200 aborter 2004 i England och Wales var- av 185 400 avsåg den inhemska befolkningen 
  
 30 
  
 .  
 Frekvensen aborter var 17, 8 per 1 000 kvinnor i åldrarna 15 44 år i England och Wales (Sverige 20,0). 88 procent av aborterna utfördes före utgången av graviditetsvecka 12 (Sverige 93 procent) och 19 procent var medi- cinska aborter (Sverige 53 procent). 
 Antal utländska kvinnor 
 När abortlagen infördes 1967 ökade antalet utländska kvinnor som genomgick en abort årligen och var som flest, 56 600 i England och Wales 1973. Förbättrade möjligheter till abort i Frankrike, Tysk- land, Italien och Spanien har inneburit att betydligt färre kvinnor i Europa har rest till Storbritannien för abort. 
 Från början av  
 1990-talet 
  har antalet utländska kvinnor som kommit till England och Wales för en abort varit omkring 10 000 per år. 2004 kom endast 8 760 vilket är det lägsta antalet sedan 1969. Den stora majoriteten kom från Irländska republiken, 6 200. Från andra delar av Storbritannien kom 1 800 kvinnor varav 1 300 från Nordirland. Ca 500 kvinnor kom från andra länder i Europa och 300 från andra världsdelar. Det var totalt endast 13 kvinnor från Polen som genomgick en abort i England och Wales 2004. 
  
 30  
 UK Government 2004. Statistical Bulletin, Abortion Statistics, England and Wales. 
 120 
  
 SOU 2005:90 
  
 Abort i Europa 
  
 Kvinnans kostnader 
 Abort ingår i sjukvårdsförsäkringen för inhemska kvinnor och är i princip gratis. 40 procent av aborterna utfördes på allmänt sjukhus 2004 och resterande på godkända privata kliniker. 18 procent av kvinnorna inklusive de utländska kvinnorna betalade själva hela kostnaden för aborten. Kostnaden varierar mellan 7 000 15 000 kronor bl.a. beroende på graviditetens längd och använd metod för aborten. 
 De privata klinikerna har en utåtriktad service och är lätta att ta kontakt med, bl.a. via Internet, och de annonserar om sin service i massmedia. 
 121 
 11 Regler för abort i Norden 
 Samtliga nordiska länder, Danmark, Finland, Island, Norge och Sverige har sedan  
 1970-talet 
  haft en tillåtande inställning till abort. De abortlagar som då trädde i kraft gäller med vissa ändringar fortfarande. Reglerna skiljer sig åt mellan länderna. 
 I Danmark, Norge och Sverige kan kvinnan få abort på egen begäran. Tidsgränsen i Danmark och Norge är utgången av graviditetsvecka 12 och i Sverige av vecka 18. Tillstånd från en nationell eller en regional myndighet krävs för senare aborter. 
 I Island och Finland måste kvinnan alltid ha tillstånd för att få abort enligt vissa kriterier som anges i lagarna. Före utgången av graviditetsvecka 12 beviljas tillståndet av en eller två läkare och efter denna vecka av en nationell myndighet. 
 Även regleringen av vad som gäller för kvinnor som önskar abort och som är bosatta i annat land varierar mellan de nordiska länder- na. I Sverige ska som nämnts kvinnan ansöka om tillstånd hos Socialstyrelsens rättsliga råd. En ändring av den danska abortlagen den 1 juli 2004 innebär att utländska kvinnor kan få abort om aborten utförs före utgången av graviditetsvecka 12 och kvinnan själv betalar. I Finland och Norge finns ingen särskild reglering i abortlagarna utan de allmänna reglerna för att söka vård över gränserna gäller även för aborter. Samtliga nordiska länder omfattas av EG:s regler vilka innebär att personer från ett  
 EU-land 
  i vissa fall har samma rätt till vård (även abort) som den inhemska befolk- ningen. Se vidare kapitel 12. 
 Danmark 
 Den danska abortlagen, Lov om svangerskapsafbrydelse og foster- reduktion (LBK nr 541 af 16/06/2004) ger kvinnor rätt att på egen begäran få abort till och med graviditetsvecka 12. Den läkare kvin- nan vänder sig till skall erbjuda stödsamtal både före och efter 
 123 
  
 Regler för abort i Norden 
  
 SOU 2005:90 
  
 aborten samt informera om de risker som en abort kan medföra. Om kvinnan står fast vid sin önskan om abort ska en sådan utföras. 
 Efter utgången av graviditetsvecka 12 kan kvinnan efter särskilt tillstånd få abort i följande sex situationer: 
  
 1. 
  
 Graviditeten, förlossningen eller omsorgen om barnet medför nedsättning av kvinnans hälsa på grund av sjukdom, svaghet eller levnadsförhållanden. 
  
 2. 
  
 Graviditeten har uppkommit efter incest, våldtäkt eller andra sexualbrott. 
  
 3. 
  
 Det finns en risk för att barnet kan drabbas av allvarligt kroppsligt eller själsligt lidande. 
  
 4. 
  
 Kvinnan kan inte på grund av kroppslig eller själslig svaghet ge barnet den omsorg som barn kräver. 
  
 5. 
  
 Kvinnan kan inte på grund av ungdom eller omogenhet ge barnet den omsorg som barn kräver. 
  
 6. 
  
 Graviditeten, förlossningen eller omsorgen om barnet kan antas medföra en allvarlig belastning för kvinnan med hänsyn till hennes sociala förhållanden, ålder, arbetsbörda, familjeför- hållanden eller ekonomiska omständigheter. 
  
 Om fostret är livsdugligt (ingen tidsgräns anges) får abort endast ske om det finns en risk att fostret är skadat enligt punkt 3. 
 I varje kommun eller motsvarande ska inrättas ett eller flera organ, kallade Samråd, som ska besluta i framställningar om abort. Samrådet måste vara enigt vid beslut om abort. 
 Vårdnadshavaren ska lämna sitt medgivande till abort om kvin- nan är ogift och under 18 år. Samrådet kan besluta att inte inhämta vårdnadshavarnas samtycke eller att abort får ske även om vårdnadshavarna inte har lämnat sitt samtycke. Samrådets beslut kan överklagas av kvinnan eller av hennes vårdnadshavare till Ankenaevnet (motsvarar länsrätt i Sverige). 
 Abort får endast utföras av läkare på sjukhus eller privata klini- ker med särskilt tillstånd. Efter utgången av graviditetsvecka 12 ska aborten utföras på särskilda offentliga sjukhus. Läkare och annan hälso- och sjukvårdspersonal som av etiska skäl inte vill medverka till abort har rätt att vägra delta. 
 124 
  
 SOU 2005:90 
  
 Regler för abort i Norden 
  
 Kvinnor som inte är bosatta i Danmark 
 En kvinna som är bosatt i Danmark har rätt att få abort eller fosterreduktion. Kostnaderna för ingreppet ska ersättas av bosätt- ningskommunen. En kvinna som inte är bosatt i Danmark kan få abort under förutsättning att aborten utförs före utgången av graviditetsvecka 12, att kvinnan betalar för aborten och att kliniken bedömer att den har resurser för att utföra aborten. 
 Abortlagen ändrades den 1 juli 2004. I förarbetena anges att lag- ändringen är nödvändig för att dansk lag ska överensstämma med EG:s regler för fri rörlighet för tjänster. Att ha en särskild bestäm- melse som hindrar kvinnor bosatta i ett annat  
 EU-land 
  att få en abort i Danmark anses strida mot  
 EG-fördraget. 
  Däremot behand- las inte i förarbetena till lagändringen om kvinnor från ett  
 EU-land 
  som uppfyller villkoren i förordningen (EEG) 1408/71 har rätt till fri abort i Danmark på samma villkor som kvinnor bosatta i landet. I förarbetena anges följande: 
 Retten til at få foretaget abort m.v. vederlagsfrit i offentligt regi vil dog fortsat vaere knyttet til et krav om bopael i landet. Selv om der således på dette punkt opretholdes en restriktion for den fri udveksling af tjenesteydelser, er dette i overensstemmelse med  
 EU-retten. 
 EF-dom- 
  stolen har anerkendt, at hensynen til at kunne planlaegge en tilstraek- kelig kapacitet til et afbalanceret utbud af hospitalsydelser i landet, retfaerdiggör en restriktion i den fri udveksling af tjenesteydelser. 
 Ingen ökning av aborter för utländska kvinnor 
 Den danska abortstatistiken visar ingen ökning av antalet utländska kvinnor som genomgått en abort i Danmark efter lagändringen 
  
 1 
  
 .  
 2004 genomfördes 71 aborter på danska sjukhus för kvinnor som inte var danska medborgare eller bosatta i Danmark. År 2003 genomfördes 98 och 2002 genomfördes 133. Antalet har således minskat trots att lagändringen medför ökade möjligheter för ut- ländska kvinnor att få abort i Danmark. 
  
 1  
 Sundhetsstyrelsen Danmark 2005.  
 Legalt provokerede aborter 2004. 
  
 125 
  
 Regler för abort i Norden 
  
 SOU 2005:90 
  
 Finland 
 Den finska abortlagen, Lag om avbrytande av havandeskap 24.3.1970/239 trädde i kraft den 1 juni 1970. Lagen har därefter ändrats och/eller kompletterats åtskilliga gånger, senast den 1 maj 2001. 
 I Finland måste en kvinna motivera varför hon vill ha en abort och hon tar inte själv det formella beslutet. Som regel beviljas inte abort efter utgången av graviditetsvecka 12. Skälen för abort ska enligt lagen vara: 
  
 1. 
  
 Havandeskapet eller förlossningen kan medföra fara för kvin- nans liv eller hälsa. 
  
 2. 
  
 Förlossningen eller skötseln av barnet skulle vara avsevärt betungande för kvinnan. 
  
 3. 
  
 Havandeskapet har uppkommit efter incest, våldtäkt, tvingande till samlag eller olika former av sexuellt utnyttjande. 
  
 4. 
  
 Kvinnan hade vid konceptionen inte fyllt 17 år, fyllt 40 år eller hade redan fött 4 barn. 
  
 5. 
  
 Barnet kan antas komma att bli psykiskt efterblivet, få en svår sjukdom eller ett svårt kroppslyte. 
  
 6. 
  
 Föräldrarna, eller en av dem, är allvarligt begränsade i sin förmåga att sköta barnet på grund av svår sjukdom, rubbad själsverksamhet eller annan jämförbar orsak. 
  
 Abort enligt punkterna 1, 2, 3 och 6 får ske om två läkare beslutar om det. Den ene läkaren ska vara den som har behörighet att avge utlåtande om abort och den andre ska vara den läkare som ska utföra ingreppet. Om kvinnan är yngre än 17 år, har fyllt 40 år eller redan har fött 4 barn krävs endast tillstånd av den läkare som ska utföra aborten. 
 En social eller medicinsk utredning ska som regel göras om aborten motiveras av att förlossningen eller skötseln av barnet skulle vara avsevärt betungande för kvinnan (punkt 2). Det väntade barnets far ska också få möjlighet när det finns skäl att yttra sig innan ett beslut. 
 I vissa fall får abort enligt punkten 3 endast ske om åtal för brottet har väckts, anmälts till åtal eller en polisutredning har visat att ett brott har skett. 
 Före aborten ska kvinnan (eller den legala företrädaren) under- rättas om abortens betydelse och verkningar. 
 126 
  
 SOU 2005:90 
  
 Regler för abort i Norden 
  
 Varje läkare i offentlig tjänst och läkare som Rättsskydds- centralen har förordnat är behöriga att avge utlåtande om abort. Abort får ske på sjukhus som Rättsskyddscentralen har godkänt (abortsjukhus). Legitimerade läkare på sådana sjukhus är behöriga att utföra abort. 
 Rättskyddscentralen ger tillstånd för aborter efter vecka 12 
 Rättsskyddscentralen (som motsvarar Socialstyrelsens rättsliga råd i detta fall) kan ge tillstånd till abort senare än utgången av gravi- ditetsvecka 12 om kvinnan blivit gravid före 17 års ålder eller om det finns andra synnerliga skäl. I de fallen får abort dock inte ske efter utgången av graviditetsvecka 20. 
 Rättskyddscentralen ska också besluta om skälet till abort är att barnet kan komma att bli psykiskt efterblivet, få en svår sjukdom eller ett svårt kroppslyte. Abort på sådana grunder får dock inte ske efter utgången av graviditetsvecka 24. 
 Endast den som är bosatt i Finland har rätt till planerad vård 
 Abort likställs med annan planerad hälso- och sjukvård. Rätt till planerad vård har endast den som är bosatt i Finland. En utländsk kvinna som inte är bosatt i Finland kan således inte få en abort utförd där. 
 Den som är bosatt i Finland är försäkrad enligt Sjukförsäkringslag 21.12.2004/1224. Den försäkrade har rätt till ersättning för nödvän- diga kostnader vid behandling av sjukdom och för inkomstbortfall vid kortvarig arbetsoförmåga samt vid graviditet och vård av barn. 
 Vem som anses vara bosatt i Finland regleras i Lagen om till- lämpning av lagstiftningen om bosättningsbaserad social trygghet (1573/1993). En person anses vara bosatt i Finland om han eller hon har sitt egentliga hem i landet och huvudsakligen vistas där. En person som flyttar till Finland kan vara bosatt där om han eller hon redan vid ankomsten har för avsikt att stadigvarande bosätta sig i landet. Personen ska dessutom ha ett giltigt uppehållstillstånd som berättigar till minst ett års vistelse i landet. I vissa fall kan uppe- hållstillstånd för kortare tid ge rätt till bosättning. Den som söker asyl anses inte vara bosatt i landet förrän asyl har beviljats. 
 127 
  
 Regler för abort i Norden 
  
 SOU 2005:90 
  
 Norge 
 Den norska abortlagen, Lov om svangerskapsavbrydd  
 1975-06-13 
  nr 50, inleds med en bestämmelse om samhällets skyldighet att sörja för att alla barn växer upp under trygga förhållanden. Som ett led i detta arbete ska var och en få vägledning på olika sätt så att antalet aborter kan bli så få som möjligt. 
 Om en graviditet medför allvarliga problem för en kvinna ska hon erbjudas information och stöd så att hon själv kan avgöra om hon vill ha en abort utförd. Om kvinnan efter rådgivningen vill ha abort kan hon på egen begäran få en abort om den sker före ut- gången av graviditetsvecka 12. 
 Senare aborter kan beviljas om det finns särskilda skäl. Lagen anger fem skäl. I bedömningen enligt punkterna 1 3 ska hänsyn tas till kvinnans samlade situation, särskilt till hur hon själv bedömer sin situation. 
  
 1. 
  
 Graviditeten, förlossningen eller omsorgen om barnet medför en orimlig belastning för hennes fysiska eller psykiska hälsa. 
  
 2. 
  
 Graviditeten, förlossningen eller omsorgen om barnet kan sätta henne i en vansklig livssituation. 
  
 3. 
  
 Det finns en stor fara att det väntade barnet kan få en allvarlig sjukdom pga. arvsanlag, sjukdom eller skadliga påverkningar under graviditeten. 
  
 4. 
  
 Kvinnan har blivit gravid efter incest, våldtäkt eller andra sexualbrott. 
  
 5. 
  
 Kvinnan lider av en allvarlig psykisk störning eller är allvarligt psykisk utvecklingsstörd. 
  
 Kraven på skäl till abort ökar ju längre tid graviditeten framskridit. Efter utgången av graviditetsvecka 18 får abort endast ske om det finns tungt vägande skäl. Om fostret är livsdugligt får abort inte ske. Om graviditeten medför överhängande fara för kvinnans liv får dock havandeskapet avbrytas utan hänsyn till övriga regler i lagen. 
 Om aborten inte kan utföras före utgången av graviditets- vecka 12 ska en ansökan om abort skickas till en särskild nämnd bestående av två läkare. 
 Om ansökan om abort avslås ska den prövas av en annan nämnd med två nya läkare samt ytterligare en person som utses av Fylkes- mannen (motsvarar länsstyrelsen i Sverige). 
 Ansökan om abort ska göras av kvinnan själv. Om kvinnan är under 16 år ska vårdnadshavaren ges möjlighet att uttala sig om inte 
 128 
  
 SOU 2005:90 
  
 Regler för abort i Norden 
  
 särskilda skäl talar mot det. Om kvinnan är psykiskt utvecklings- störd ska hennes legala ställföreträdare ges möjlighet att uttala sig. 
 I vissa fall kan abort bara beslutas av Fylkesmannen. Det gäller i följande tre situationer. 
  
 1. 
  
 Kvinnan är under 16 år och vårdnadshavaren har uttalat sig mot en abort. 
  
 2. 
  
 Kvinnan är psykiskt utvecklingsstörd och den legala ställföre- trädaren har uttalat sig mot en abort. 
  
 3. 
  
 Kvinnans samtycke har inte inhämtas eftersom hon lider av en allvarlig psykisk störning eller är allvarligt psykiskt utvecklings- störd. 
  
 Kvinnor som inte är bosatta i Norge 
 Utländska medborgare med fast bosättning eller fast vistelse i Norge har rätt till hälso- och sjukvård från spesialisthelse- tjensten 
  
 2 
  
 . Även den som är medlem av folketrygden genom en ömsesidig konvention med ett annat land har rätt till vård och om- sorg. Detta följer av föreskrifter om prioritering av och rätt till hälso- och sjukvård som är fastställda med stöd av pasientrettig- hetsloven. I Norge gäller även samma regler som i  
 EU-länderna 
  enligt förordning EEG 1408/71. 
 I norsk lag finns således ingen rätt för utländska kvinnor att få abort annat än om de har fast bostad eller fast vistelse i Norge eller omfattas av en ömsesidig konvention. Å andra sidan finns inget uttryckligt förbud i lagstiftningen för utländska kvinnor att få abort i Norge. Det torde därför vara möjligt för en utländsk kvinna att på egen bekostnad få en abort utförd i Norge om den sjuk- vårdshuvudman som kvinnan vänder sig till accepterar detta. 
  
 2  
 Lov om spesialisthelsetjensten  
 1999-07-02 
  nr 61. 
 129