Avidentifiera jobbansökningar 
 – en metod för mångfald 
 Betänkande av Anonymitetsutredningen 
 Stockholm 2005 
 SOU 2005:115 
  
 SOU och Ds kan köpas från Webster kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Webster Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Tryckt av Elanders Gotab AB 
 Stockholm 2005 
 ISBN  
 91-38-22495-X 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet  
 Francis 
 Genom beslut den 12 maj 2005 bemyndigade regeringen statsrådet  
 Francis att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera förutsättningarna för att använda en metod med avidentifierade ansökningshandlingar vid rekrytering inom offent- lig sektor. 
 Till särskild utredare förordnades f.d. riksdagsledamoten Rogers. 
 Till experter förordnades, från den 21 juni 2005, professorn Davis, departementsrådet Hubbard, rektorn Pittman, enhetschefen  
 Rodriguez 
  Gray, arbetsrätts- juristen Garcia, rättssakkunnige Fox och arbetsrättschefen Anderson. 
 Till sekreterare förordnades, från och med den 1 juni 2005, fil. Morgan och, från och med den 1 juli 2005, chefsjuristen Day. 
 Utredningen har antagit namnet Anonymitetsutredningen. Utredningen överlämnar härmed betänkandet  
 Avidentifiera jobb- 
  
 ansökningar – en metod för mångfald  
 (SOU 2005:115). Uppdraget är därmed slutfört. 
  
 Stockholm i december 2005 
 Rogers 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 1 
  
 Utredningsarbetet och betänkandet.............................. 
  
 13 
  
 1.1 
  
 Utredningsarbetet.................................................................... 
  
 13 
  
 1.2 
  
 Betänkandet.............................................................................. 
  
 13 
  
 2 
  
 Rekrytering................................................................ 
  
 15 
  
 2.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 15 
  
 2.2 
  
 Vad är skicklighet?................................................................... 
  
 16 
  
 2.2.1 
  
 Förarbeten till lagstiftning ........................................... 
  
 16 
  
 2.2.2 
  
 Tekniska och sociala system ........................................ 
  
 17 
  
 2.2.3 
  
 Teoretisk och praktisk utbildning ............................... 
  
 18 
  
 2.2.4 
  
 Arbetslivserfarenhet ..................................................... 
  
 18 
  
 2.2.5 
  
 Andra personliga egenskaper ....................................... 
  
 19 
  
 2.3 
  
 Hur går rekrytering till? .......................................................... 
  
 20 
  
 2.3.1 
  
 Inledning ....................................................................... 
  
 20 
  
 2.3.2 
  
 Beslut om behov av anställning.................................... 
  
 20 
  
 2.3.3 
  
 Kravprofil och befattningsbeskrivning........................ 
  
 21 
  
 2.3.4 
  
 Utannonsering och sökkanaler.................................... 
  
 22 
  
 2.3.5 
  
 Ansökningshandlingarna.............................................. 
  
 23 
  
 2.3.6 
  
 Urval för intervju.......................................................... 
  
 26 
  
 2.3.7 
  
 Intervju.......................................................................... 
  
 27 
  
 2.3.8 
  
 Referenstagning och testning ...................................... 
  
 28 
  
 2.3.9 
  
 Rekrytering och organisationens arbetsdelning ......... 
  
 29 
  
 2.3.10 Skillnader i rekryteringsprocessen baserat på typ 
  
 av anställning................................................................. 
  
 30 
  
 5 
 Innehåll SOU 2005:115 
  
 3 
  
 Etnisk diskriminering i samband med rekrytering ........... 
  
 33 
  
 3.1 
  
 Definitioner av diskriminering ................................................ 
  
 33 
  
 3.2 
  
 Kvantitativa studier .................................................................. 
  
 36 
  
 3.3 
  
 Experiment ............................................................................... 
  
 37 
  
 3.4 
  
 Kvalitativa studier..................................................................... 
  
 38 
  
 4 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar..... 
  
 41 
  
 4.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 41 
  
 4.2 
  
 Erfarenheter från Sverige ......................................................... 
  
 41 
  
 4.2.1 
  
 Inledning........................................................................ 
  
 41 
  
 4.2.2 
  
 Utredningens enkät ...................................................... 
  
 42 
  
 4.2.3 
  
 Utredningens intervjuer ............................................... 
  
 44 
  
 4.2.4 
  
 Sammanfattning ............................................................ 
  
 48 
  
 4.3 
  
 Utländska erfarenheter ............................................................ 
  
 49 
  
 4.3.1 
  
 USA ............................................................................... 
  
 49 
  
 4.3.2 
  
 Kanada ........................................................................... 
  
 51 
  
 4.3.3 
  
 Frankrike ....................................................................... 
  
 52 
  
 4.3.4 
  
 Storbritannien ............................................................... 
  
 53 
  
 4.3.5 
  
 Sammanfattning ............................................................ 
  
 54 
  
 5 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor ........ 
  
 55 
  
 5.1 
  
 Inledning................................................................................... 
  
 55 
  
 5.2 
  
 Internationella regler................................................................ 
  
 56 
  
 5.2.1 
  
 Europarådet ................................................................... 
  
 56 
  
 5.2.2 
  
 ILO ................................................................................ 
  
 56 
  
 5.3 
  
 Anställningsförfarandet som myndighetsutövning ............... 
  
 57 
  
 5.3.1 
  
 Myndighetsutövning..................................................... 
  
 57 
  
 5.3.2 
  
 Förvaltningslagen.......................................................... 
  
 59 
  
 5.3.3 Instruktioner till myndighetens personal.................... 
  
 64 
  
 5.3.4 
  
 Sammanfattning ............................................................ 
  
 65 
  
 5.4 
  
 Saklighet och opartiskhet skall iakttas .................................... 
  
 65 
  
 5.4.1 
  
 Grundlagsbestämmelsen............................................... 
  
 65 
  
 5.4.2 Vilken information kan bortses från?.......................... 
  
 66 
  
 5.4.3 
  
 Sammanfattning och slutsats........................................ 
  
 69 
  
 6 
  
 SOU 2005:115 
  
 Innehåll 
  
 5.5 Lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet..................... 
  
 70 
  
 5.5.1 
  
 Inledning ....................................................................... 
  
 70 
  
 5.5.2 
  
 Aktiva åtgärder.............................................................. 
  
 71 
  
 5.5.3 
  
 Diskrimineringsförbud................................................. 
  
 72 
  
 5.6 
  
 Företrädesrätt till anställning och 
  
 omplaceringsskyldighet ........................................................... 
  
 73 
  
 5.7 
  
 Anställningsförfarandet i kommuner och landsting.............. 
  
 74 
  
 5.8 
  
 Anställningsförfarandet i staten.............................................. 
  
 77 
  
 5.8.1 Information om lediga anställningar ........................... 
  
 77 
  
 5.8.2 Bara sakliga grunder får beaktas vid anställning ......... 
  
 78 
  
 5.8.3 
  
 Överklagande av anställningsbeslut............................. 
  
 84 
  
 5.9 
  
 Offentlighet och sekretess i anställningsförfarandet............. 
  
 86 
  
 5.9.1 
  
 Inledning ....................................................................... 
  
 86 
  
 5.9.2 
  
 Allmänna handlingars offentlighet .............................. 
  
 86 
  
 5.9.3 Registrering av allmänna handlingar............................ 
  
 90 
  
 5.9.4 Sekretess för allmänna handlingar ............................... 
  
 91 
  
 ÖVERVÄGANDEN 
  
 6 
  
 Sammanfattning av metoden ....................................... 
  
 95 
  
 7 
  
 Lagstiftningens inverkan ............................................. 
  
 97 
  
 7.1 
  
 Inledning och sammanfattande bedömning ........................... 
  
 97 
  
 7.2 
  
 Anställningsskyddslagen ......................................................... 
  
 97 
  
 7.3 
  
 Aktiva åtgärder......................................................................... 
  
 98 
  
 7.4 
  
 Offentlighetsprincipen och rätten till partsinsyn .................. 
  
 99 
  
 7.5 
  
 Författningsreglerade rekryteringsformer ........................... 
  
 100 
  
 8 
  
 Utgångspunkter ....................................................... 
  
 101 
  
 9 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd.................. 
  
 105 
  
 9.1 
  
 Kravprofilens utformning i annonser ................................... 
  
 105 
  
 9.2 
  
 Ansökningsblankett kopplad till kravprofilen ..................... 
  
 111 
  
 7 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2005:115 
  
 9.3 
  
 Nödvändiga, önskvärda och förstegsgivande 
  
 kvalifikationer......................................................................... 
  
 117 
  
 9.4 Fördelar med en tydlig kravprofil ......................................... 
  
 119 
  
 9.5 Behovet av  
 IT-stöd................................................................. 
  
 120 
  
 10 En samlad bedömning av för- och nackdelar................ 
  
 121 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 – Kommittédirektiv ........................................................... 
  
 129 
  
 Bilaga 2 
  
 – Referenser ....................................................................... 
  
 135 
  
 Bilaga 3 
  
 – Ansökningsblankett Melleruds kommun ..................... 
  
 139 
  
 Bilaga 4 
  
 – Ansökningsblankett Norrköpings kommun ................ 
  
 143 
  
 Bilaga 5 
  
 – Summary in English........................................................ 
  
 145 
  
 8 
 Sammanfattning 
 Anonymitetsutredningen har haft i uppdrag att mot bakgrund av vikten av mångfald i arbetslivet analysera förutsättningarna för att använda en metod med avidentifierade ansökningshandlingar vid rekrytering inom offentlig sektor. Förhoppningen är, enligt utred- ningsdirektiven, att en metod med avidentifierade ansöknings- handlingar kan hjälpa myndigheterna att fästa avseende vid enbart sakliga grunder och därmed motverka osaklig behandling av arbets- sökande. 
 Metoder med avidentifierade ansökningshandlingar har använts i Sverige och utomlands bara i liten utsträckning av enstaka arbets- givare och mest på försök. Det finns därför inte någon systematisk kunskap eller forskning om erfarenheterna eller effekterna av sådana metoder. 
 Utredningen har med utgångspunkt i forskning om diskrimine- ring, mångfald och rekryteringsprocesser utformat ett förslag till en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. Det skall inte vara obligatoriskt utan frivilligt för arbetsgivare att använda sig av metoden. Lagstiftningen bedöms inte hindra eller på ett besvärande sätt försvåra tillämpningen av metoden. Utredningen har gjort en samlad bedömning och därvid inte sett några risker eller nackdelar med att börja använda metoden, som ger möjlighet till sådana för- delar i form av minskad risk för särbehandling att den bör använ- das. Utredningen förordar alltså att metoden används. Det skulle göra Sverige till ett föregångsland. Utredningen ser det dock som viktigt att användningen av metoden följs upp med systematiskt utvärderingsarbete och forskning, eftersom det först därigenom blir möjligt att med säkerhet bedöma effekterna av en tillämpning av metoden. 
 Den föreslagna metoden med avidentifierade ansökningshand- lingar innebär följande. 
 Metoden används för att ta fram vilka sökande som skall kallas till intervju. När det har skett, sköts anställningsproceduren på 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2005:115 
  
 vanligt sätt, och vid själva anställningsbeslutet beaktas på vanligt sätt all relevant information. Metoden tar enbart hänsyn till form- ella kvalifikationer, såsom utbildning och arbetslivserfarenhet. Andra kvalifikationer, såsom samarbetsförmåga och andra sådana personliga egenskaper samt allmän personlig lämplighet, bedöms nämligen bäst genom den efterföljande vanliga anställningsproce- duren med bl.a. intervjuer, referenstagning och i vissa fall testning. 
 Metoden förutsätter att arbetsgivaren på förhand fastställer en kravprofil med de formella kvalifikationer som önskas. Av krav- profilen bör framgå hur olika typer av sådana kvalifikationer värde- ras genom att det tydligt anges vilka kvalifikationer som är nöd- vändiga, önskvärda respektive förstegsgivande (om flera sökande har de nödvändiga och önskvärda kvalifikationerna). Den fast- ställda kravprofilen översätts därefter till en ansökningsblankett som tar upp bara de formella kvalifikationer som önskas. 
 Ansökningsblanketten utformas så att den information som skall fyllas i inte avslöjar sökandens identitet eller grupptillhörighet. Med grupptillhörighet menas sådana (föreställda) egenskaper som avses i lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet, dvs. etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, kön, sexuell lägg- ning eller funktionshinder. Namnet, hemadressen, åldern, inklusive födelseår, födelselandet, civilståndet och hemförhållanden är exem- pel på sådant som inte bör framgå. Bara om svenskt medborgarskap är en förutsättning för anställning, bör det efterfrågas. Exakt information om tidigare och nuvarande arbetsplatser bör inte efterfrågas utan bara information om typ av anställning, yrke eller arbetsuppgifter. Information om utbildningsexamen, utbildnings- inriktning och utbildningens huvudsakliga innehåll och längd bör efterfrågas så att utbildningsanordnaren och undervisningsspråket inte avslöjas. Information om utbildning i svenska språket bör inte efterfrågas. Kompetens i språk bör dock efterfrågas. Ansöknings- blanketten bör inte ge möjlighet att lämna ett s.k. personligt brev. Ansökningsblanketten kan lämpligen göras elektronisk så att sökandena kan fylla i och sända in den via Internet. 
 När anställningen förklaras ledig, t.ex. genom annonsering, anges kravprofilen och att sökanden skall fylla i den särskilda ansök- ningsblanketten och lämna in övriga ansökningshandlingar på sed- vanligt sätt. Annan personal än den som har att bestämma om kallelse till intervju anges som kontaktpersoner. 
 Annan personal än den som har att bestämma om kallelse till intervju tar emot inkomna ansökningar och ser till att de ifyllda 
 10 
  
 SOU 2005:115 
  
 Sammanfattning 
  
 ansökningsblanketterna inte innehåller någon information som inte efterfrågats. Om sökanden inte fyllt i ansökningsblanketten eller fyllt i den fel, bör den personalen ta kontakt med sökanden för att be honom eller henne att sända in en korrekt ifylld blankett. Ansökningsblanketten och övriga inkomna handlingar från en sökande ges ett unikt löpnummer (så att man via numret kan här- leda ansökningsblanketten till en individ). Ansökningarna registre- ras inte i myndighetens diarium utan hålls i stället ordnade på annat sätt. Myndighetens personal bör ges sådana instruktioner att de som har att bestämma om kallelse till intervju inte inledningsvis får annan information om de sökande än vad som framgår av de ifyllda ansökningsblanketterna. 
 När ansökningstiden gått ut, lämnas bara de ifyllda ansöknings- blanketterna över till dem som har att bestämma om kallelse till intervju, som med hjälp av bara den informationen rangordnar de sökande utifrån hur väl de uppfyller de formella kvalifikationerna i kravprofilen och därefter bestämmer vilka som skall kallas till intervju. När detta skett, kan all personal ta del av samtliga inkomna handlingar. 
 11 
  
 1 
  
 Utredningsarbetet och betänkandet 
  
 1.1 
  
 Utredningsarbetet 
  
 Utredningens utredningsdirektiv (dir. 2005:59) finns som bilaga 1. Utredningen har haft tre sammanträden. Vid sammanträdena har 
 utkast till texter till betänkandet gåtts igenom och diskuterats. Uppdraget att samråda med Arbetsgivarverket och organisa- 
 tionen Sveriges Kommuner och Landsting har fullgjorts genom att personer från dessa organisationer varit förordnade som experter. 
 Uppdraget att hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunk- ter har fullgjorts genom att utredningen haft en referensgrupp med kontaktpersoner från Landsorganisationen i Sverige, Saco, TCO, Integrationsverket och Arbetsmarknadsverket. Utredningen har haft två sammanträden med referensgruppen. 
 Utredningens arbete med att ta del av erfarenheter av avidentifie- rade ansökningshandlingar redovisas i avsnitt 4. 
  
 1.2 
  
 Betänkandet 
  
 Utredningen har haft i uppdrag att mot bakgrund av vikten av mångfald i arbetslivet analysera förutsättningarna för att använda en metod med avidentifierade ansökningshandlingar vid rekryte- ring inom offentlig sektor. Förhoppningen är, enligt utrednings- direktiven, att en metod med avidentifierade ansökningshandlingar kan hjälpa myndigheterna att fästa avseende vid enbart sakliga grunder och därmed motverka osaklig behandling av arbets- sökande. 
 I betänkandet finns det en del (avsnitten  
 2–5) 
  som redovisar bakgrunden till eller underlaget för utredningens överväganden och en del som redovisar just utredningens överväganden (avsnitten  
 6–10). 
  
 13 
  
 Utredningsarbetet och betänkandet 
  
 SOU 2005:115 
  
 Bakgrundsdelen inleds med ett avsnitt som beskriver rekryte- ringsförfarandet i praktik och teori (avsnitt 2). Därefter kommer ett avsnitt om forskningsläget avseende negativ särbehandling, s.k. diskriminering, och s.k. strukturell och institutionell diskrimine- ring i samband med rekrytering (avsnitt 3). Nästa avsnitt redovisar de begränsade erfarenheter som finns av metoder med avidentifie- rade ansökningshandlingar (avsnitt 4). Det sista avsnittet i bak- grundsdelen ägnas åt de bestämmelser som gäller för anställnings- förfarandet i offentlig sektor (avsnitt 5). 
 Övervägandedelen innehåller och behandlar ett förslag till metod med avidentifierade ansökningshandlingar. För att underlätta läs- ningen och förståelsen av helheten inleds övervägandedelen med en sammanfattning av den metod som föreslås (avsnitt 6). Därefter följer avsnitt som närmare beskriver och motiverar den föreslagna metoden. Avsnitt 7 behandlar lagstiftningens inverkan på den före- slagna metoden, medan avsnitt 8 tar upp vissa utgångspunkter för förslaget till metod. I avsnitt 9 beskrivs närmare ett par viktiga komponenter i den föreslagna metoden – upprättandet av en krav- profil för anställningen och översättningen av den till en anonym ansökningsblankett – och möjligheten till och behovet av  
 IT-stöd 
  vid användning av metoden. Det avslutande avsnittet innehåller utredningens samlade bedömning av för- och nackdelarna med och andra konsekvenser av den föreslagna metoden (avsnitt 10). 
 Som bilagor finns utredningsdirektiven, en sammanställning av viss anförd referenslitteratur och ansökningsblanketter som använts i Melleruds kommun respektive Norrköpings kommun. 
 14 
 2 Rekrytering 
  
 2.1 
  
 Inledning 
  
 Med rekrytering menas den process genom vilken organisationer anställer personal. Processen förutsätter att det finns en arbets- givare, eller mer korrekt arbetsgivarrepresentanter, och arbets- sökande. En process styrs av någon form av regelverk som struk- turerar hur rekryteringen går till. Regelverket utgörs av lagstift- ning, kollektivavtal och organisationens interna regler och före- skrifter samt rutiner. Rekrytering förutsätter således arbetsgivare och arbetssökande och regleras av ett ramverk som delvis beslutats av lagstiftaren. Det innebär att en lyckad rekrytering kan förstås ur tre grundläggande perspektiv: 
 För  
 arbetsgivaren  
 är en lyckad rekrytering en personalförsörj- ningsfråga, dvs. i vilken grad arbetsgivaren kan rekrytera kompe- tent personal för utförande av organisationens skilda arbetsupp- gifter. 
 För  
 de sökande  
 framstår en lyckad rekrytering, utöver det faktum att man kommer i fråga för den sökta anställningen, först och främst som en fråga om en legitim selekteringsprocess där de sökandes meriter blir bedömda på ett sakligt och rättvist sätt. 
 Slutligen är en lyckad rekrytering ur  
 samhällets perspektiv  
 en rekrytering som har kommit till stånd genom ett lagligt förfarande och som om möjligt bidrar till att uppfylla samhälleliga mål. I de fall samhället genom stat och kommuner och landsting utgör arbetsgivare finns det ytterligare regler som förutsätts vara upp- fyllda för att en lyckad rekrytering skall ha kommit till stånd (se avsnitt 5). 
 15 
  
 Rekrytering 
  
 SOU 2005:115 
  
 2.2 
  
 Vad är skicklighet? 
  
 2.2.1 
  
 Förarbeten till lagstiftning 
  
 I såväl personal- och organisationsteoretisk forskning som i stats- maktens styrning av rekrytering utgör ordet skicklighet (eller kompetens) den grundläggande faktorn. Statsmakten har i för- arbeten till lagstiftning definierat skicklighet som:  
 1 
  
 [] lämpligheten för en befattning visad främst genom teoretisk och praktisk utbildning samt erfarenhet från tidigare verksamhet [] Yrkesskicklighet och personliga egenskaper som prestationsförmåga m.m. blir här mätare på de individuella förutsättningarna att fylla de krav som den aktuella befattningen ställer på sin utövare. 
 I förarbetena till en komplettering år 1986 av lagen om offentlig anställning definieras skicklighet än tydligare:  
 2 
  
 Till skickligheten bör som jag ser det hänföras de faktorer som är av betydelse för att bedöma den sökandes lämplighet för den aktuella tjänsten. Som meritutredningen och flera remissinstanser framhåller, bör all relevant erfarenhet värderas inom ramen för skickligheten. Det skall vara en kvalitativ helhetsbedömning. 
 Hit bör således räknas bl.a. teoretisk och praktisk utbildning, per- sonliga egenskaper (som prestationsförmåga, yrkesskicklighet, ledar- egenskaper, samarbetsförmåga m.m.) samt kunskaper och erfarenheter som har förvärvats i andra offentliga eller privata anställningar eller i egen verksamhet. Men erfarenheter från områden som vård av barn, studier, utlandsvistelser, språkkunskaper, ideellt arbete m.m. bör också vägas in vid bedömningen av skickligheten, i den mån de är relevanta för den sökta tjänsten. 
 Av grundläggande betydelse för meritvärderingen är alltså att det är de krav som är förknippade med tjänsten som bestämmer vilka skick- lighetsfaktorer som skall beaktas och hur tungt dessa skall väga. 
 Inom samhällsvetenskaplig forskning med inriktning på organisa- tionsteori kan liknande resonemang hämtas. I mycket av forsk- ningen brukar skicklighet delas upp i två olika former: å ena sidan skickligheten i förhållande till det tekniska systemet och å andra sidan skickligheten i förhållande till det sociala systemet. 
  
 1 
  
 Prop. 1985/86:116 s. 4. 
  
 2 
  
 Prop. 1985/86:116 s. 7 och 11. 
  
 16 
  
 SOU 2005:115 
  
 Rekrytering 
  
 2.2.2 
  
 Tekniska och sociala system 
  
 Det har vuxit fram två diametralt olika sätt att rekrytera. 
 3  
 De två rekryteringssätten speglar en klassisk uppdelning mellan en organi- sation som ett tekniskt och ett socialt system. I det tekniska systemet är det specifika arbetsuppgifter som skall utföras, och en kravprofil vid en rekrytering syftar till att kunna selektera vem av de sökande som passar bäst till arbetsuppgifterna. I det sociala systemet är det organisationen i en mer allmän och socialt definie- rad förståelse som utgör grunden för vem man anställer. Det tek- niska systemet kräver en bedömning av sökandena i relation till i vilken grad de är kompetenta att bemästra tekniken eller att bli bemästrade av tekniken, medan det sociala systemet fokuserar på hur man kan bli ledd av chefer, samarbeta i grupper eller omvänt själv leda grupper och individer. 
 4  
 Medan den första typen tenderar att bortse från att inga tekniska system fungerar i ett socialt vakuum, tenderar den andra att bortse från den tekniska kompe- tensen och i stället bedöma socialitet. 
 I en konkret rekrytering finns det ingen automatisk motsättning mot att använda en kombination av tekniska och sociala modeller för urval och anställning, vilket i varierande grad är närmast gene- rellt. Alla jobb är i den betydelsen både tekniska och sociala till sin karaktär. Rekrytering handlar i praktiken om att väga samman hur sökanden passar det tekniska och sociala systemet enligt någon form av kombinerad kravprofil – det är en mät- och selekterings- process. 
 Samtidigt visar forskning att mät- och selekteringsmetoderna vid rekrytering är olika när det gäller att mäta kvalifikationer kopplade till det tekniska respektive sociala systemet. 
 5  
 Kompetens relaterat till det tekniska systemet mäts huvudsakligen genom formella meriter såsom utbildning och arbetslivserfarenhet. Kompetens relaterat till det sociala systemet mäts däremot i högre grad genom informella mätmetoder där intervjuer och referenser spelar stor roll. 
 I organisationsteoretisk forskning har det diskuterats i vilken grad utvecklingen av arbetslivet har kännetecknats av en förändring där det sociala systemets betydelse ökar relativt det tekniska. Det finns ingen konsensus inom debatten, och det finns motstridiga 
  
 3 
  
 Jenkins 1998; Bolander 2002. 
  
 4 
  
 Thomas 1994. 
  
 5 
  
 Prien 1992; Bolander 2002. 
  
 17 
  
 Rekrytering 
  
 SOU 2005:115 
  
 studier av verkligheten som kan stödja olika ståndpunkter. Sam- tidigt visar forskning relativt entydigt att rekryteringsprocessen genomgått en förändring där kompetens relaterat till det sociala systemet kommit att bli allt viktigare vid rekryteringsbeslut. 
 6 
  
 2.2.3 
  
 Teoretisk och praktisk utbildning 
  
 Utbildning, vare sig den är teoretisk eller praktisk, används som en indikator på de sökandes förmåga att utnyttja teoretiska och/eller praktiska kunskaper i ett arbete. Därtill används utbildningen som indikatorer på framtida förmåga till utveckling. För vissa yrken och viss yrkesutövning är det därtill genom lag tvång på viss utbildning, t.ex. för att få en legitimation till ett visst yrke såsom läkare. 
 I vilken grad samhällsutvecklingen inneburit att arbetslivets krav på utbildning vuxit i takt med arbetskraftens utbildningsnivå är en fråga som diskuterats en del inom forskningen. Frågan är svår att besvara, då den kan diskuteras ur såväl strukturella som konjunktu- rella perspektiv och eftersom kraven varierar mellan branscher och yrken. En synlig ökning av utbildningskrav har delvis överskuggats av en kraftig höjning av arbetskraftens generella utbildningsnivå. 
 7  
 Samma arbete kan också få förändrade kvalifikationskrav beroende på konjunkturen och egenskaperna hos dem som kan antas söka arbetet. När det är ont om arbetssökande tenderar arbetsgivare att sänka kraven på utbildning. Trots osäkerheten kring dessa frågor utgör utbildning den viktigaste indikatorn på skicklighet för de flesta jobben. 
 Det finns faktorer som försvårar bedömningen av utbildning, såsom förändrade utbildningar och specialutbildningar som det kan vara svårt att bedöma relevansen av. 
  
 2.2.4 
  
 Arbetslivserfarenhet 
  
 Tillsammans med utbildning utgör arbetslivserfarenhet en central indikator på skicklighet. Styrkan i indikatorn arbetslivserfarenhet är att den tillsammans med utbildningsmeriter kan indikera en förmåga att faktiskt kunna utföra arbetet. Arbetslivserfarenhet är även en indikator på de sökandes hittillsvarande arbetslivskarriär 
  
 6 
  
 Bolander 2002. 
  
 7 
  
 Åberg 1999; le Grand, Brown 2002. 
  
 18 
  
 SOU 2005:115 
  
 Rekrytering 
  
 med information om vilka olika typer av arbeten som den sökande har erfarenhet av och under hur lång tid. Utbildningsmeriter har ett konjunkturellt värde, dvs. det är viktigare att ha en bra utbildning när det är många som söker arbete än när det inte är så många, men arbetslivserfarenhet är än starkare påverkad av konjunkturella för- ändringar. För anställningar med inga eller låga utbildningskrav är arbetslivserfarenhet än viktigare, då den indirekt indikerar även kunskaper för att utföra arbetet. 
 Även om all arbetslivserfarenhet kan ha ett värde som indikator på de sökandes förmåga att fungera i en arbetsorganisation är styr- kan för en jämförelse av de sökande nära förbunden med att en tydlig kravprofil utarbetats. Kravprofilen tydliggör vilken arbets- livserfarenhet som är av speciell relevans för den sökta anställ- ningen och vilken som enbart ger mer generell information om den sökandes arbetslivskarriär. 
 En kravprofil kan även underlätta jämförelse och hanterandet av arbetslivserfarenhetens längd. Det är inte givet att en arbetslivser- farenhet om tjugo år automatisk skall rangordnas högre än arbets- livserfarenhet om tio år. 
  
 2.2.5 
  
 Andra personliga egenskaper 
  
 En debatt inom organisationsteoretisk forskning fokuserar på organisationsförändring och nya kompetenskrav. Förenklat fram- ställt hävdar vissa forskare att organisationer har förändrats mot mer lagbaserat arbete och färre organisationsnivåer vilket delvis ställer nya krav på sökanden. 
 8  
 Andra forskare menar att det finns begränsat stöd för att dessa förändringar slagit igenom på något mer allmänt sätt men att det delvis karakteriserar vissa, speciellt nya branscher, där organisationsmognaden är relativt låg. 
 9  
 Det finns en osäkerhet inom forskningen i vilken grad den ökande betydelsen av personliga egenskaper speglar förändrade prioriteringar bland rekryteringspersonal och en större tillgång på utbildad arbetskraft, eller mer grundläggande organisatoriska förändringar. 
  
 8 
  
 För diskussion se le Grand, Brown (red) (1993). 
  
 9 
  
 Sundin 1996. 
  
 19 
  
 Rekrytering 
  
 SOU 2005:115 
  
 2.3 
  
 Hur går rekrytering till? 
  
 2.3.1 
  
 Inledning 
  
 I text- och läroböcker brukar rekrytering ses som en organiserad och formaliserad process. Den empiriska forskning som studerar rekryteringsprocesser brukar däremot lyfta fram rekrytering som en i mycket mindre grad organiserad och formaliserad process. I detta avsnitt sammanfattas kortfattat vad som ofta presenteras som den ideala rekryteringsprocessen, såsom den lärs ut genom text- och läroböcker, samtidigt som den kommenteras mot bakgrund av forskning som genom empiriska studier ifrågasätter överensstäm- melsen mellan det ideala och verkligheten. 
  
 2.3.2 
  
 Beslut om behov av anställning 
  
 Planering, förberedelser och organisering lyfts ofta fram i litteratu- ren som centralt för en lyckad rekrytering. 
 10  
 Det gäller allt från beslut om nyanställning till beslut om vem som skall få anställ- ningen. Det är viktigt att notera att arbetskraftsbehov inte existerar utan skapas som ett alternativ av många. Det går att urskilja flera olika funktionella alternativ till rekrytering såsom neddragning av verksamhet, köp av tjänster och automatisering. Valet mellan rekrytering och funktionella alternativ bestäms också i relation till vilken form av arbete man vill skall utföras. 
 Forskning om rekrytering hävdar att rekrytering oftast sker i ett sammanhang av stress, vilket tenderar att försvåra möjligheten till planering och organisering. 
 11  
 Oavsett om det är fråga om ersätt- ningsvikarier för sjuka, föräldra- eller tjänstlediga, ersättnings- rekrytering för pensionerade eller någon som sagt upp sig eller expansionsrekrytering för ett utökat uppdrag, har organisationer ofta mycket liten framförhållning. Det stora undantaget utgörs av omorganisationsrekrytering, där just omorganisationen ofta in- kluderar aspekter av personalrekrytering och därmed en mer orga- niserad och planerad rekryteringsstrategi. Beslut om anställning träffas därmed ofta för sent för att en rekryteringsprocess skall kunna drivas efter rekryteringshandböckernas idealmodeller. I 
  
 10 
  
 Prien 1992; Lundén 2000. 
  
 11 
  
 Se t.ex. Prien1992; Bolander 2002. 
  
 20 
  
 SOU 2005:115 
  
 Rekrytering 
  
 stället blir det ett akut personalbehov som utgör en styrande kraft i många rekryteringar. 
 12 
  
 2.3.3 
  
 Kravprofil och befattningsbeskrivning 
  
 Beslut om arbetskraftsbehov följs logiskt av en omvandlings- process som resulterar i en mer eller mindre uttalad och medveten befattningsbeskrivning med kravprofil. Det är först med en befatt- ningsbeskrivning med kravprofil som det finns ett arbetskrafts- behov att fylla. I konsultlitteratur om hur man bör gå tillväga vid rekrytering brukar man framhäva vikten av att först formulera de egenskaper som skall vara nödvändiga för arbetet och sedan de egenskaper som utgör ytterligare meriterande egenskaper. 
 13  
 Tanken är att en profil skall skapas som sedan kan kommuniceras ut i sökandet efter kandidater. Arbetsbeskrivningar innebär också en avvägning mellan faktorer av betydelse för den direkta produktivi- teten (den tekniska arbetsprocessen) och faktorer av betydelse för organiseringen av produktionen (den sociala arbetsprocessen). Samtidigt som det är viktigt att betona att inte ens i relation till den tekniska arbetsprocessen utgör kompetens och kvalifikationer något enkelt, är det viktigt att understryka att med ökad betoning av kompetens och kvalifikationer inriktade på det sociala systemet tenderar subjektiviteten i rekryteringsprocessen att öka. 
 14 
  
 Utarbetandet av en kravprofil innebär å ena sidan en internorga- nisatorisk förhandling om vilken kompetens som behövs för anställningen. Å andra sidan utgör kravprofilen ett grundmaterial för att kommunicera utåt i sökande efter kandidater. Ju tydligare befattningsbeskrivning och kravprofil som utarbetas, desto större grad av styrning av hur urvalet skall gå till med en motsvarande minskning av subjektivitet och individuell diskretion i rekryte- ringsprocessen. 
 15  
 Även om vikten av kravprofil och befattnings- skrivning brukar betonas, som styrning av rekryteringsprocessen och som en metod att i efterhand utvärdera om rätt person anställ- des, är det relativt ovanligt att mer än grundläggande och ibland helt informella kravprofiler skapas. Rekrytering på den svenska 
  
 12 
  
 Knocke, Wagner, Gonäs  Isaksson. 2003; Neergaard 2004. 
  
 13 
  
 Lundén 2000. 
  
 14 
  
 Robbins 1986:48. 
  
 15 
  
 Jenkins 1986; Knocke 2003. 
  
 21 
  
 Rekrytering 
  
 SOU 2005:115 
  
 arbetsmarknaden kännetecknas generellt 
 16  
 av en relativt hög grad av självständighet för rekryterande chef vid rangordning och urval av sökande, vilket delvis är en effekt av frånvaron av styrande befatt- ningsbeskrivningar och kravprofiler. 
  
 2.3.4 
  
 Utannonsering och sökkanaler 
  
 En central aspekt av rekryteringsplanering är val av sökkanaler. Sökkanaler syftar till att garantera ett tillräckligt antal sökande men samtidigt även begränsa antalet ansökningar. Kostnaden för att hantera rekryteringar gör att organisationer sällan är intresserade av så många sökande som möjligt utan snarare ett tillräckligt antal sökande. Valet av sökkanaler är således också ett negativt val där potentiella sökande indirekt hindras från att söka genom att deras sökkanaler väljs bort. 
 17  
 Studier av sökkanalernas betydelse för social selektering har visat att en stor del av jobben tillsätts genom olika former av relativt stängda sökkanaler. Den vanligaste formen för stängd rekrytering är nätverksrekrytering, en form av rekrytering som är baserad på att hitta sökande genom de sociala nätverken hos redan anställda. 
 18  
 Nätverksrekrytering tenderar att reproducera den sociala karaktären av den redan existerande arbetskraften, eftersom de som jobbar på ett ställe ofta känner personer som i olika avseenden liknar dem som redan finns där. 
 Trots förekomst av lagstiftning som gör anmälan till arbets- förmedlingen om ledig plats obligatorisk, visar de undersökningar som Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS) gör och forskning inom området att rekrytering i huvudsak är en informell process. Av lediga platser anmäls ungefär en tredjedel till arbetsförmedlingen, men med en överrepresentation av lediga platser inom den offent- liga sektorn. 
 19  
 Anställningar som kräver hög utbildning anmäls mer sällan än anställningar som kräver ingen eller lite utbildning. Av de platser som anmäls till arbetsförmedlingen är det endast cirka 30 procent som tillsätts med någon som blivit förmedlad av arbetsförmedlingen. 
  
 16 
  
 Undantag finns såväl i enskilda fall beroende på rekryteringspersonal, eller i hela organisa- tioner med utvecklade rekryteringsregler. Vissa organisationer är mer systematiska vad gäller vissa tjänster, speciellt i ledande befattningar. 
  
 17 
  
 Ett konkret exempel utgörs av de arbetsgivare som anmäler lediga platser till arbets- förmedlingen men med en överenskommelse att platserna inte skall offentliggöras i plats- journalen. 
  
 18 
  
 Behtoui 2004; Neergaard 2004. 
  
 19 
  
 Okeke 2001. 
  
 22 
  
 SOU 2005:115 
  
 Rekrytering 
  
 Ett tydligt exempel på att betydelsen av utbildning och arbets- livserfarenhet minskat på bekostnad av personliga och sociala egen- skaper är hur annonser om lediga anställningar allt oftare och i allt högre grad innehåller referenser till personliga och sociala egen- skaper. 
  
 2.3.5 
  
 Ansökningshandlingarna 
  
 Det finns en kraftig variation i hur ansökningshandlingar faktiskt ser ut beroende på individuella förutsättningar och vilken typ av anställning som söks. Vid en formaliserad rekryteringsprocess kan man förvänta sig ansökningshandlingar som består av följande delar: 
  
 Namn, adress, telefonnummer samt att man söker en specifice- rad anställning 
  
 En meritsammanställning som inkluderar genomgångna utbild- ningar, praktik- och yrkeserfarenhet samt referenser 
  
 Ett personligt brev som utgör den sökandes helhetspresenta- tion inför den sökta anställningen 
  
 Kopior på utbildningsbevis och betyg 
  
 Kopior på tjänstgöringsintyg och rekommendationsbrev 
  
 Övrig information som uttryckligen önskas av arbetsgivaren eller som den sökande tror kan vara av positiv relevans för anställningen 
  
 Sammantaget innehåller ansökningshandlingar en mängd informa- tion som behöver organiseras och sorteras. En del information är enbart av relevans för den administrativa proceduren medan annan information saknar relevans över huvud taget för rekryterings- processen. En del information kan användas för att bedöma personliga egenskaper. Slutligen finns det formell information i ansökningshandlingarna som är av direkt relevans för den sökta anställningen. Det rör sig i huvudsak om den traditionella kompe- tensen uttryckt genom utbildning och arbetslivserfarenhet. 
 Ansökningshandlingarna speglar den ökade betydelse som fästs vid personliga och sociala egenskaper. Det personliga brevet har blivit en i dag allt vanligare del av ansökningshandlingar. 
 23 
  
 Rekrytering 
  
 SOU 2005:115 
  
 Sökandens namn innebär en risk för osaklig och partisk bedöm- ning. 
 20  
 Förnamn identifierar ofta om det rör sig om kvinna eller man. Förnamn och efternamn kan ofta indikera om personen har utländsk bakgrund. 
 Det finns vetenskapliga indikationer på att hemadress i vissa fall kan inverka menligt på en saklig och opartisk bedömning. Post- nummerdiskriminering (Chapman discrimination), dvs. diskrimine- ring i rekryteringsprocesser genom att sökanden bortsorteras om de kommer från problemtyngda (ofta invandrartäta) bostadsområ- den, har uppmärksammats i anglosaxisk forskning medan den inte studerats i någon nämnvärd omfattning i Sverige. 
 21 
  
 Det finns i dag en del forskning som indikerar att ålder (jämför engelskans ageism 
 22 
 ) kan utgöra en grund för diskriminering. Förekomst av ålder i ansökningshandlingar kan genom stereotypa föreställningar därmed fungera som indikatorer på andra föreställda egenskaper hos den sökande. Därtill finns det även forskning som visar på att kvinnor i yngre år riskerar att utsättas för diskrimine- ring kopplad till möjligheten att bli gravid, föreställningar om modersroll och dess inverkan på möjligheterna att arbeta. Arbets- marknadssituationen för personer med utländsk bakgrund (först och främst utlandsfödda) innebär också, allting annat lika, att de oftare får en åldersmässig senare arbetslivskarriär jämfört med personer med svensk bakgrund. 
 Av formella meriter utgör arbetslivserfarenhet en central faktor vid rekrytering. Arbetslivserfarenhet är kopplat till både förtjänst 
 23  
 och skicklighet. Det finns forskning som lyfter fram att arbetslivs- erfarenhet definierat som  
 var man arbetat  
 används eller riskerar att användas diskriminerande. 
 Utbildning utgör en av de mer centrala meriterna med relevans för ett sakligt och opartiskt anställningsförfarande. Erfarenheter av hur svårt det är att bedöma utbildningar från andra länder har till- sammans med kunskap om diskrimineringsprocesser skapat ett ökat intresse för användning av s.k. validering. Valideringen syftar till att översätta en utländsk utbildning så att den kan användas för bedömning på den svenska arbetsmarknaden. Genomgången 
  
 20 
  
 Forskning pågår i dag under ledning av professor Davis kring den här frågan. 
  
 21 
  
 Mellor 2002. 
  
 22 
  
 Palmore 1990. 
  
 23 
  
 Med kriteriet förtjänst avser lagstiftaren närmast den vana som har förvärvats genom före- gående tjänstgöring (jämför prop. 1973:90 s. 405). I praktiken har förtjänsten oftast ansetts vara liktydig med antalet statliga tjänsteår. Men också arbete i t.ex. annan offentlig – främst kommunal – tjänst har ibland beaktats. 
  
 24 
  
 SOU 2005:115 
  
 Rekrytering 
  
 utbildning i Svenska för invandrare (sfi) eller betyg i svenska 2 
 24  
 är information som förmedlar såväl kunskaper som föreställningar om den sökandes kompetens i svenska, samtidigt som den klargör att den sökande är en person med utländsk bakgrund. 
 Det har blivit allt vanligare att arbetsgivare i kompetensprofiler efterfrågar språkkunskaper utöver svenska. I vissa fall rör det sig om ett namngivet språk. Ibland anger arbetsgivaren att ytterligare språkkompetens än den för anställningen specificerade kan vara önskvärd eller förstegsmotiverande. 
 Uppgifter om civilstånd och familjeförhållanden är information som är vanligt förekommande i ansökningshandlingar. Könsföre- ställningar kring familjeförhållanden, föreställningar om sexualitet utläst från civilstånd samt etniska föreställningar om familjeförhål- lande kan riskera att styra bort fokus från bedömning av skicklig- het. 
 I förarbetena till en komplettering år 1986 av lagen om offentlig anställning diskuteras utförligt vad skicklighet är. Här argumente- ras för att i en helhetsbedömning hänsyn även tas till faktorer som inte bara förvärvats i utbildning, anställningar och egen verksam- het: 
 Men erfarenheter från områden som vård av barn, studier, utlandsvis- telser, språkkunskaper, ideellt arbete m.m. bör också vägas in vid bedömningen av skickligheten, i den mån de är relevanta för den sökta tjänsten. 
 Det innebär att innan anställningsbeslut fattas måste sådana erfa- renheter tas i beaktande, i den grad de kan anses vara relevanta för den sökta anställningen. 
 Det har blivit vanligt att ett personligt brev bifogas ansöknings- handlingarna. Även om det inte finns någon enhetlighet i hur personliga brev formuleras och det fortfarande förekommer ansök- ningar utan personliga brev, är det tydligt att personliga brev utöver att sammanfatta information som framgår av en meritsam- manställning har som syfte att lyfta fram personliga och sociala egenskaper. Det rör sig dels om egenskaper som kan vara av direkt betydelse för den sökta anställningen, dels om egenskaper som åtminstone endast indirekt signalerar information av betydelse för anställningen. Den senare typen av information rör ofta familjeför- hållanden och fritidsintressen, såsom sportintresse och sport- engagemang, naturintresse och naturengagemang samt förenings- 
  
 24  
 En pedagogisk form där utbildning i svenska genomförs på modersmål. 
 25 
  
 Rekrytering 
  
 SOU 2005:115 
  
 aktiviteter. Information om familjeförhållanden kan vara alltifrån biografiska beskrivningar om familjesammansättning till mer direkta slutsatser om den kompetens och erfarenhet som familje- förhållandena skapat. Ju mer information som finns i personliga brev som biläggs ansökan, desto större möjligheter att positiva eller negativa föreställningar byggs in i bedömningen. Det är rimligt att förvänta sig att rekryteringspersonal med erfarenhet av att läsa igenom personliga brev har möjlighet att läsa ut en mängd infor- mation från dessa som kan komma att användas i den inledande delen av rekryteringsprocessen. 
  
 2.3.6 
  
 Urval för intervju 
  
 Rekryteringsmanualer betonar att det första urvalet bland inkomna ansökningar skall göras mot i förväg uppställda kriterier på vad som krävs och vad som därutöver är meriterande. Urvalet skall göras genom en systematisk genomgång av insända ansökningshandlingar där nödvändiga och önskvärda krav hålls skilda i bedömningen. Det förutsätter både att rekryteringsprocessen föregåtts av utarbetandet av befattningsbeskrivning med kravprofil och att bedömningarna görs mot vad som faktiskt står i ansökningshandlingarna. Den senare aspekten är relaterad till att minska subjektiviteten genom att undvika att utifrån föreställningar bedöma information som inte är relevant för anställningen. 
 Forskningen om vad som faktiskt händer i den här fasen av rekrytering är mycket begränsad. Den begränsade forskning som finns är huvudsakligen s.k. situation testing, dvs. experimentella studier av verkligheten med syfte att studera diskriminering, vilket utredningen återkommer till nedan. Den andra formen av studier är studier med intervjuer av rekryteringspersonal. 
 25  
 I studier av rekry- teringspersonal har det visat sig att det som enligt textböcker skulle vara nödvändiga krav ibland frångås till förmån för tolkningar av det personliga brevet. Troligtvis, vilket metodologiskt är svårt att fånga i dessa studier, finns det en betydande risk för att informa- tion som inte är direkt relevant för att bedöma kompetens trots detta används som indikationer på kompetens. Här rör det sig om såväl medvetna som omedvetna föreställningar som smyger sig in i urvalsprocessen till intervjuer. 
 26 
  
 25 
  
 För en diskussion se Höglund 2002; SOU 2005:56. 
  
 26 
  
 Jenkins 1986. 
  
 26 
  
 SOU 2005:115 
  
 Rekrytering 
  
 Det personliga brevet har fått en betydelsefull roll i den tidiga rekryteringsprocessen. Det personliga brevet har fått rollen som indikator på personliga och sociala egenskaper som kompletterat med utbildning och arbetslivserfarenhet oftast och i huvudsak utgör underlaget för det första urvalet. 
  
 2.3.7 
  
 Intervju 
  
 Textböcker kring rekrytering betonar att det är både svårt och osäkert att använda intervjuer som urvalsmetod för anställning. Det krävs bra förberedelser i form av att utarbeta intervjufrågor utifrån kravprofilen, systematik och dokumentation under intervjuerna och, slutligen, en jämförelse och analys av vad sökandena sade under intervjuerna. Systematik under intervjun innebär att inter- vjun används för att följa upp de nödvändiga och önskvärda meriter som formulerats i kravprofilen samtidigt som de sökande får en jämförbar intervjusituation. Stora skillnader i val av frågor och utformning av intervju riskerar att producera stora skillnader i resultaten från intervjuerna som försvårar möjligheterna att jämföra de sökanden. 
 Forskning kring hur anställningsintervjuer används i rekrytering brukar uppmärksamma den centrala roll som intervjun har för anställningsbeslutet. Mot bakgrund av att befattningsbeskrivningar och kravprofiler generellt är outvecklade i rekryteringsprocesser skapas ett stort utrymme för rekryterarna att utifrån svaren på intervjufrågor och jämförande samt analys av dem komma fram till den mest lämpliga sökanden. I en sammanfattning av forskningen kring bl.a. intervjuns roll skriver Stanley: 
 27 
  
 Man söker efter anställda med rätt attityd, inställning, till uppgifterna. Man söker efter stabilitet, förnuftighet, ansvar, disciplin, etc. Man söker en som passar in. Det man söker är en pålitlig person som inte kommer att skapa problem för ledningen. 
 I sin studie av rekrytering i England landar Robbins (1986) i en liknande slutsats. Han betonar att även om subjektivitet finns i alla faser av rekryteringsprocessen så är det i rekryteringsintervjun och analysen av den som det finns störst risk för att rekryteringsperso- nalens val speglar egna positiva och negativa föreställningar om de 
  
 27  
 Stanley 1998:18. 
 27 
  
 Rekrytering 
  
 SOU 2005:115 
  
 intervjuade och deras grupptillhörighet. Robbins avslutar med föl- jande analys: 
 28 
  
 [] det finns tre kontrollaspekter som ledningen fokuserar på: en är att rekrytera korrekt motiverade, självdisciplinerade och väl förtrogna anställda; en andra aspekt är att undvika problem med fack och redan anställda; den tredje är att utveckla kommunikation mellan å ena sidan arbetsledning och arbetsgivare och å andra sidan anställda och fack. [översatt från engelska] 
  
 2.3.8 
  
 Referenstagning och testning 
  
 Betydelsen av referenser har ökat. Det speglar flera olika processer. Utbildningsnivån har ökat vilket gör att fler sökande är formellt kompetenta. Samtidigt har fokus, som noterades ovan, alltmer skiftat från formell kompetens till informell kompetens och per- sonliga egenskaper. Referenstagning har blivit ett viktigt komple- ment till anställningsintervjun för att bedöma de informella aspek- terna av kompetens. Syftet med referenstagning är enligt litteratu- ren att få en utvärdering av den sökande från en konkret anställ- ning. Det inbegriper dels en bedömning av i vilken grad den sökan- des formella kompetens kunnat översättas till faktiskt arbete, dels en bedömning av hur väl den sökande har fungerat i organisatio- nen, dvs. en bedömning av den sökandes kompetens i det som ovan kallats det sociala systemet. Referenser kan på så sätt ses som ett test på hur väl formella meriter i form av utbildning och arbetslivs- erfarenhet kunnat förvandlas till ett fungerande arbete inom en organisation. 
 Den begränsade forskning som finns kring rekryteringsproces- sen och som diskuterar frågor om referenser tenderar att lyfta fram två aspekter. 
 29  
 Den första slutsatsen är att referenser verkar använ- das i mindre grad som en positiv bekräftelse på vad intervjuer och tidigare bedömningar gett utan snarare som en negativ bedömning om sökande kan utgöra ett eventuellt framtida problem. Referens- tagning blir på så sätt ofta en metod för att undvika felbedöm- ningar av sökande som rangordnats högst. Den andra aspekten är att referenser fungerar i relation till sociala nätverk. De referenser sökandena har speglar arbetsmarknadens segmentering, vilket sätter sökande i helt olika positioner utifrån deras tidigare arbets- 
  
 28 
  
 Robbins 1986:235. 
  
 29 
  
 Jenkins 1986; Waldinger  Lichter 2003; Neergaard 2006 (under utgivning). 
  
 28 
  
 SOU 2005:115 
  
 Rekrytering 
  
 livserfarenhet. Personer med liten eller ingen arbetslivserfarenhet eller arbetslivserfarenhet från andra länder är ofta i ett underläge som ytterligare förstärks vid referenstagning. Referenstagningen skapar också nätverk mellan rekryterande personal, vilket gör att vissa referenser blir mer värdefulla än andra som, om positiva, ger de sökande ett försteg. 
 Utöver referenstagning används i vissa fall även olika former av testning för att bedöma sökande. Det finns i dag ingen systematisk kunskap om testningens omfattning och former. 
 30  
 Den kunskap som finns indikerar att testning används huvudsakligen vid chefs- eller specialistrekryteringar och oftast enbart för den som bedöms som mest meriterad. En anledning till detta är att testningen ofta innebär en betydande kostnad. Andra anledningar är att tester finns i många olika former och att det är osäkert vad de har för värde för urval. Testning används därför oftast för att ifrågasätta resultatet av den övriga rekryteringsprocessen och därmed som ett sätt att hindra en rekrytering, snarare än som ett instrument för att välja mellan flera sökanden. Det förekommer dock ibland att man försöker använda testning för att finna de mest lämpliga sökan- dena. 
  
 2.3.9 
  
 Rekrytering och organisationens arbetsdelning 
  
 En förståelse av hur rekrytering går till kräver också kunskap om deltagande personal. Rekrytering av personal brukar innebära att flera anställda i den rekryterande organisationen involveras. Det innebär att personer med olika utbildning och arbetslivserfarenhet har att samarbeta under rekryteringen. Ju tydligare rekryteringen är organiserad med klara riktlinjer om vad som skall göras och hur arbetet skall genomföras, desto större chans att den som anställs speglar organisationens arbetskraftsbehov. Regler och riktlinjer om rekrytering är till för att beskära den medverkande personalens självständighet för att på så sätt garantera att den som rekryteras inte enbart speglar de deltagande personernas syn på kompetens utan den syn på kompetens som är organisationens. 
 Sedan  
 1980-talets 
  slut har det förts diskussioner kring organisa- tionsförändringar. Mindre hierarki, plattare organisationer, decent- 
  
 30  
 Diskussionen här baseras på information från rekryteringspersonal inom offentlig sektor som lämnats som en del av ett pågående forskningsprojekt, se t.ex. Garcia 2006 (under utgivning). 
 29 
  
 Rekrytering 
  
 SOU 2005:115 
  
 ralisering och teamwork är några av de termer som kommit att uttrycka de här förändringarna. 
 31  
 Även om det finns en diskussion kring hur mycket som förändrats och vad som varit drivkraften i dessa förändringar, finns det i ett rekryteringsperspektiv visst fog för att tala om förändring. Utredningen ser en ökad betydelse av s.k. informell kompetens eller personliga egenskaper, vilket notera- des ovan. Utvecklandet av nya organisationsformer och ideologi- erna kring dessa har samverkat med förflyttningen av rekryterings- beslut från personalspecialister till  
 linje-/enhetschefer. 
  Personal- enheten som tidigare haft ett stort inflytande och i många fall fattat beslut om anställning får nu alltmer en konsultativ roll i rekryte- ringsprocessen. I stället blir rekryteringsarbetet och speciellt beslutet om anställning i högre grad en uppgift för enhetschefer och linjechefer. Det är mot den här bakgrunden rimligt att betydel- sen av personliga egenskaper kopplade till organisationen (ofta uttryckt som social kompetens eller att passa in) ökat på bekost- nad av formell kompetens såsom utbildning och erfarenhet. 
 Decentraliseringen och delegeringen innebär att enhetschefer och linjechefer relativt långt ut i organisationerna ansvarar för rekryteringsprocessen och anställningsbesluten samtidigt som personalfunktionen inom organisationen i huvudsak fungerar konsultativt. Det innebär samtidigt, trots förekomst av centrala styrdokument, att rekryteringsprocessen tenderar att variera betydligt mellan enheter inom samma organisation. 
 Den personaladministrativa kompetensen med professionell utbildning inom rekrytering och med kunskap om den lagstiftning som reglerar rekrytering är därmed i regel inte inblandad i någon högre grad i enskilda rekryteringsärenden. Det kan innebära att bl.a. lagstiftning mot diskriminering i arbetslivet kan få svårt att slå igenom. 
  
 2.3.10 
  
 Skillnader i rekryteringsprocessen baserat på typ av anställning 
  
 Ovan har lämnats en generell beskrivning av kunskapen om hur rekrytering bör utformas enligt personaladministrativa textböcker och hur rekrytering faktiskt går till. Det är viktigt att betona att bakom generell kunskap döljs såväl slumpmässiga som mer syste- matiska variationer. Det finns flera olika faktorer som påverkar den 
  
 31  
 Brulin 1989; le Grand m.fl. (red) 1993. 
 30 
  
 SOU 2005:115 
  
 Rekrytering 
  
 faktiska utformningen av rekryteringsprocesser. Några viktiga sådana faktorer är vilken typ av personalbehov och anställning det är fråga om. 
 Med personalbehov menas här vad det är för typ av rekrytering. Det går att urskilja åtminstone ersättningsrekrytering, expansions- rekrytering och omorganisationsrekrytering. Med ersättnings- rekrytering menas att en person slutar och ersätts av en annan person som skall göra samma sak. Expansionsrekrytering innebär att organisationen utökar sin verksamhet och därmed behöver utöka antalet anställda. Med omorganisationsrekrytering menas den form av rekrytering som används medvetet (och ofta tillsam- mans med andra metoder) för att kvalitativt förändra (omorgani- sera) en verksamhet. Medan ersättningsrekrytering tenderar att återskapa organisationer genom att den som anställs liknar den som ersätts, finns det vid expansions- och speciellt omorganisations- rekrytering ofta en högre grad av öppenhet vid bedömningen av vilken kompetens som bör tillföras. 
 Med anställning menas här huvudsakligen om det är frågan om olika former av tidsbegränsad anställning eller om det är tillsvidare- anställning, men även anställningens omfattning (heltid/deltid). Generellt finns det en tydlig koppling som innebär att rekryte- ringsprocessens utformning tenderar att i betydligt högre grad formaliseras och bli mer noggrann ju längre anställningen är avsedd att vara samt om det rör sig om heltid. 
 En liknande skillnad är även tydlig i förhållande till vad det är för anställning. Ju mer kvalificerad anställning som skall tillsättas, desto mer arbete läggs ned i rekryteringsprocessen. 
 31 
  
 3 
  
 Etnisk diskriminering i samband med rekrytering 
  
 3.1 
  
 Definitioner av diskriminering 
  
 Även om det finns några enstaka äldre studier kring diskriminering av personer med utländsk bakgrund, har de flesta studierna produ- cerats relativt nyligen. 
 32  
 Utvecklingen av ett forskningsfält kring studier av etnisk diskriminering tillhör senare delen av  
 1990-talet 
  och det är först under senare år som forskningsfältet fått ett ordentligt genomslag såväl inom forskningsvärlden som i samhälls- debatten. Studier av könsdiskriminering har däremot pågått under en längre tid. 
 33  
 Det finns fortfarande få studier av diskriminering på grund av funktionshinder och sexuell läggning. I dag finns det en relativt väletablerad forskningsinriktning kring diskriminering i arbetslivet som genererat kunskap om diskrimineringens former och mekanismer på arbetsmarknaden. 
 Den vanligaste innebörden av ordet diskriminering är negativ särbehandling. Ordet i sig betyder enbart särbehandling. Sär- behandlingen är negativ i bemärkelsen att de som utsätts för dis- kriminering får en nackdel, dvs. vid rekrytering inte får en saklig och opartisk bedömning. I detta betänkande används ordet diskri- minering i den betydelsen, dvs. en negativ särbehandling; se dock nedan för en definition av begreppen strukturell diskriminering och institutionell diskriminering. Den negativa särbehandlingen – dis- krimineringen – kan vara förbjuden i lagstiftningen eller inte för- bjuden. När enbart i lagstiftningen förbjuden diskriminering avses används i det följande uttryckssätt som olaglig diskriminering eller liknande. Med etnisk diskriminering avses negativ särbehandling på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. 
 Etnisk diskriminering har såväl i forskning som i samhälls- debatten under lång tid setts som ett marginellt fenomen. Det har 
  
 32 
  
 För en översikt se t.ex. de los Reyes  Wingborg 2002 och SOU 2005:56. 
  
 33 
  
 Se t.ex. Persson  Wadensjö 1997 och Gonäs, Platenga  Rubery 1999. 
  
 33 
  
 Etnisk diskriminering i samband med rekrytering 
  
 SOU 2005:115 
  
 grundats på föreställningar dels om att diskriminering inte förekommer mer än i mycket liten omfattning, dels om att diskri- minering är en relation mellan en diskriminerande och en diskrimi- nerad person, dvs. diskrimineringens sammanhang och ramar har varit dolda. 
 I Sverige har feminismens framväxt och med den ett ökat intresse för att studera och analysera makt- och ojämlikhetsrelatio- ner mellan kvinnor och män varit en central faktor i utvidgandet av förståelsen av diskriminering. Genom  
 samhälls-/systembegrepp 
  som patriarkat, könsmaktsordning och genussystem har möjlig- heter för en bredare och djupare analys av diskriminering och dess mekanismer kunnat utvecklas. 
 34  
 Den anglosaxiska utvecklingen (huvudsakligen i USA och Storbritannien men även i Kanada) av förståelsen och teoretiserandet kring diskriminering har följt en annan linje. Här har det snarare varit frågan om rasism och den mobilisering som följde på framväxten av medborgarrättsrörelsen i USA som skapat ramarna för att studera diskriminering. Båda dessa utvecklingsvägar är av grundläggande intresse för att förstå diskri- minering och för att utveckla metoder för att motverka diskrimi- nering. 
 Diskriminering utförs av individer mot andra individer. Sam- tidigt visar forskningen att sammanhanget i vilket diskriminering sker är centralt för att förstå diskriminering. Även om individer kan diskriminera andra individer i vardagen, tenderar diskrimine- ring inom arbetsmarknaden och arbetslivet att vara institutionell eller strukturell till sin karaktär. 
 35  
 Makt i form av organisations- eller samhällsmakt utgör de tunga arenorna i vilken diskriminering får sina förutsättningar. 
 Genom att tidigare endast fokusera på relation mellan två indivi- der och på medvetna och direkta handlingar doldes betydelsen av makten och det sammanhang i vilket makten utövades. Det innebar att diskriminering kopplades till onda intentioner. Samtidigt visade mycket av forskningen kring diskriminering att en bety- dande, i många fall dominerande, andel av diskriminering utgörs av omedvetna beslut. 
 36  
 Genom utvecklingen av diskrimineringsdefini- 
  
 34 
  
 Se t.ex. Taylor, 1979; MacKinnon 1989; Jónasdottír och Jones (red) 2003; Carlsson Wetterberg 2004. 
  
 35 
  
 För en översikt se t.ex. SOU 2005:56. 
  
 36 
  
 Såväl inom feministisk som antirasistisk forskning lyfts här fram hur den strukturella diskrimineringen kan ses som en förutsättning för omedveten diskriminering, dvs. möjlig- heter till omedvetna handlingar är ofta kopplade till maktpositioner där den diskriminerande effekten osynliggörs. 
  
 34 
  
 SOU 2005:115 
  
 Etnisk diskriminering i samband med rekrytering 
  
 tioner i lagstiftningen har olaglig diskriminering numera kommit att omfatta handlingar av negativ särbehandling även om de hand- lande aktörerna är omedvetna om konsekvenserna. Därtill omfattas även olika former av indirekt diskriminering, där kriterier används som i praktiken missgynnar en grupp. 
 37 
  
 Begreppen institutionell och strukturell diskriminering är relativt nya begrepp i den svenska debatten, även om de använts av vissa forskare under en längre tid. 
 38  
 I direktiven till en statlig utredning om strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös till- hörighet definieras begreppet: 
 39 
  
 Med strukturell diskriminering på grund av etnisk eller religiös tillhö- righet avses [] regler, normer, rutiner, vedertagna förhållningssätt och beteenden i institutioner och andra samhällsstrukturer som utgör hinder för etniska eller religiösa minoriteter att uppnå lika rättigheter och möjligheter som majoriteten av befolkningen har. Sådan diskrimi- nering kan vara synlig eller dold och den kan ske avsiktligt eller oav- siktligt. 
 Definitionen av strukturell diskriminering sammanfattar många av de aspekter som definitionen av diskriminering såsom negativ sär- behandling inte fångar eller osynliggör. 
 Det kan dock vara viktigt att göra en distinktion mellan begrep- pen institutionell diskriminering och strukturell diskriminering. Begreppet strukturell diskriminering bör reserveras för de regler, normer, rutiner, vedertagna förhållningssätt och beteenden som är kopplade till just samhällsstrukturer, och begreppet institutionell diskriminering bör reserveras för de regler, normer, rutiner, veder- tagna förhållningssätt och beteenden som är kopplade till organisa- tioner i vid mening. Tillsättningen av en utredning om en metod med avidentifierade ansökningshandlingar kan sägas vara en åtgärd för att minska den  
 strukturella  
 diskrimineringen. En metod med avidentifierade ansökningshandlingar kan däremot syfta till att minska risken för diskriminering genom att förändra institutionella villkor för rekrytering. I den följande diskussionen kring en metod med avidentifierade ansökningshandlingar kommer fokus huvud- sakligen att vara på att minska risken för institutionell, men även individuell, diskriminering i rekryteringsprocessens initiala fas. 
  
 37 
  
 I förarbetena till lagstiftningen mot etnisk diskriminering i arbetslivet används som exem- pel på indirekt diskriminering när en arbetsgivare anför språkliga krav i svenska som inte står i proportion till de krav som skäligen behövs för att utföra jobbet. 
  
 38 
  
 I maj 2005 presenterades en rapport av Utredningen om makt, integration och strukturell diskriminering: de los Reyes  Kamali. 2005; SOU 2005:56. 
  
 39 
  
 Dir. 2003:118 s.  
  
 3-4. 
  
 35 
  
 Etnisk diskriminering i samband med rekrytering 
  
 SOU 2005:115 
  
 I forskning som kartlagt diskriminering i arbetslivet med fokus på rekryteringsprocessen används olika definitioner av diskrimine- ring och skilda metodologiska förhållningssätt. De indikationer och bevis som anförs i forskningen är av tre olika typer: kvantita- tiva studier, situation testing samt kvalitativa studier. Tillsam- mans ger forskningen otvetydigt underlag för slutsatsen att etnisk diskriminering förekommer och kunskap om hur den genomförs samt i viss grad vilken omfattning den har. Det är kunskap som kan vara av betydelse för att utveckla former för att motverka etnisk diskriminering i rekryteringsprocessen, såsom en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. 
  
 3.2 
  
 Kvantitativa studier 
  
 Det finns mer generella studier som genom olika indikatorer visar att situationen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bak- grund avviker systematiskt och negativt jämfört med personer med svensk bakgrund. 
 40  
 Andra studier visar att personer med utländsk bakgrund är i betydligt högre grad anställda i jobb som de är över- kvalificerade för. 
 41  
 Dessa resultat, kompletterade med studier som visar att personer med utländsk bakgrund söker arbete i minst lika hög grad som personer med svensk bakgrund, skapar en generell grund för att konstatera att etnisk diskriminering förekommer på arbetsmarknaden. 
 42  
 Det finns också statistiska studier som visar att personer med utländsk bakgrund trots likvärdiga eller bättre meri- ter i högre grad är arbetslösa än personer med svensk bakgrund. 
 43 
  
 Det finns även annat material som kan indikera förekomsten av diskriminering. Det gäller dels enkäter, dels granskning av anmäl- ningar till Ombudsmannen mot etnisk diskriminering (DO). I enkäter frågas såväl personer med utländsk bakgrund som personer med svensk bakgrund om diskriminering förekommer. 
 44  
 Intressant är inte bara att relativt många personer med utländsk bakgrund hävdar att det förekommer. I en studie av nyanställda inom en stor organisation svarade även en betydande andel av de med svensk bakgrund att personer med utländsk bakgrund diskrimineras i arbetslivet. 
 45  
 Sedan ett antal år tillbaka kan man även följa de som 
  
 40 
  
 Integrationsverket 2004a. 
  
 41 
  
 Burns  Omarsson 2001. 
  
 42 
  
 Arai m.fl. 1999; Integrationsverket. 2003. 
  
 43 
  
 Integrationsverket 2004a. 
  
 44 
  
 Se tex Arai mfl 1999; Lange 2000. För en kort översikt se även SOU 2005:56 s.  
  
 291-293. 
  
 45 
  
 Behtoui  Garcia, opublicerat material. 
  
 36 
  
 SOU 2005:115 
  
 Etnisk diskriminering i samband med rekrytering 
  
 gör en anmälan om etnisk diskriminering till DO. 
 46  
 Sammantaget tyder det här materialet på att det finns en spridd uppfattning (även bland personer med svensk bakgrund) att personer med utländsk bakgrund riskerar att utsättas för diskriminering i samband med personalrekrytering. 
 Utöver övergripande och generella studier som visat på före- komst av etnisk diskriminering finns det ett antal studier som fokuserat på olika aspekter av etnisk diskriminering och rekryte- ring. I en studie av socialt kapital och sociala nätverks betydelse för möjligheten att få anställning i en stor kommun visar Behtoui på systematiska skillnader mellan personer födda utanför Nordväst- europa och svenskfödda. 
 47  
 Resultatet av studien visar på förekomst av vad forskare kallar diskriminering i kontakter, vilket i kombina- tion med att informell rekrytering dominerar försämrar situationen för personer med utländsk bakgrund. 
  
 3.3 
  
 Experiment 
  
 I vilken grad etnisk diskriminering förekommer i rekryterings- processens inledande skede har studerats på olika sätt. En interna- tionell metod, situation testing, har använts för att genom expe- riment under verkliga förhållanden studera förekomsten och fre- kvensen av etnisk diskriminering. 
 48  
 Metoden bygger på att personer med likvärdiga meriter men med olika etniska egenskaper kon- taktar arbetsgivare som söker arbetskraft för att i första steget se om de blir uppmuntrade att söka anställningen. I andra steget söker personerna jobbet för att se om de blir kallade till intervju. Slutli- gen i tredje steget deltar de på intervjuer för att se om de får jobbet. Genom att det enda som skiljer de sökande är hudfärg, namn och/eller födelseland kan man ur resultaten få fram tydliga siffror på etnisk diskriminering. Svensk forskning har varit hindrad att genomföra sådana studier 
 49  
 men studier har gjorts i många andra europeiska länder och i USA och Kanada. Generellt har dessa studier visat att drygt 30 procent av alla jobb är stängda på grund av etnisk diskriminering. I Sverige har en mindre studie (både i 
  
 46 
  
 Se DO:s hemsida  
  
 (2005-10-30, 
  http://www.do.se/o.o.i.s?id=1835). Det är dock känt inom DO att det bara är en bråkdel av vad som faktiskt förekommer som anmäls, eftersom det ofta bl.a. saknas kunskap om möjligheten att anmäla och då det ibland finns ett motstånd mot att anmäla. 
  
 47 
  
 Behtoui 2004. 
  
 48 
  
 Cross m.fl. 1991; Zegers de Bejl 2000; Lopez m.fl. 2001. 
  
 49 
  
 För en diskussion kring detta se Integrationsverket 2004b. 
  
 37 
  
 Etnisk diskriminering i samband med rekrytering 
  
 SOU 2005:115 
  
 omfång och i antal steg) genomförts av Dagens Nyheter. Även den här studien påvisade förekomst av en betydande (men samtidigt lägre grad av) diskriminering. 
 50 
  
 En studie som är av särskild betydelse för utformningen av en metod med avidentifierade ansökningshandlingar är ett pågående forskningsprojekt kring namnbyte som leds av professor Davis. I studien undersöks skillnader mellan behand- lingen av personer med utländsk bakgrund som bytt namn och de som har kvar sitt födelsenamn. 
 51 
  
 3.4 
  
 Kvalitativa studier 
  
 Det finns några kvalitativa studier som i huvudsak visar på liknande resultat som de kvantitativa studierna kring etnisk diskriminering i rekryteringsprocessen. 
 52  
 Den här forskningen lyfter fram hur rekryteringspersonal i en rekryteringsprocess tenderar att under- värdera kvalifikationer hos personer med utländsk bakgrund, ofta baserat på föreställningar om de andras mindre (speciellt sociala) kompetens. Den här forskningen visar på de mekanismer där med- vetna, men speciellt omedvetna, föreställningar får möjlighet att påverka rekryteringsprocessen. I dessa bedömningar tenderar personer med utländsk bakgrund att få det slutgiltiga omdömet de passar inte in. 
 Begreppet homosocialitet har myntats i feministisk forskning för att synliggöra hur män väljer andra män framför kvinnor. 
 53  
 I svensk genusforskning har perspektivet blivit etablerat 
 54 
 , men det finns fortfarande få studier som har lyft fram parallellen kring etno- socialitet 
 55 
 , dvs. när personer  
 väljs in  
 (inte bort) på grund av deras etnicitet. 
 Homosocialitet och etnosocialitet har inom forskningen speciellt uppmärksammats i relation till kvalificerade anställningar. En speciell form av etnosocialitet är då personer med utländsk bak- grund får tillgång till arbeten på grund av deras underordnade position på arbetsmarknaden. Det rör sig ofta om arbeten med dålig arbetsmiljö och låg lön som kräver låg eller ingen utbildning. 
  
 50 
  
 Artiklarna är från 2004 och fanns  
  
 2005-08-14 
  tillgängliga på DN:s hemsida (www.dn.se/utestangda). 
  
 51 
  
 Resultat kommer att publiceras under år 2006. 
  
 52 
  
 Knocke m.fl. 2003; Neergaard 2006 (under utgivning). 
  
 53 
  
 Kanter 1977. 
  
 54 
  
 Se t.ex. Holgersson 2003. 
  
 55 
  
 Knocke m.fl. 2003:12. 
  
 38 
  
 SOU 2005:115 
  
 Etnisk diskriminering i samband med rekrytering 
  
 Genom att utnyttja underordningen av personer med utländsk bakgrund kan arbetsgivare tillsätta mindre attraktiva anställningar med personer som bedömer att de inte kan röra sig till bättre anställningar på arbetsmarknaden. 
 56  
 Forskare har visat att etno- socialitet spelar en betydande roll vid sådana tillsättningar vid sidan av personalstrategiska bedömningar. 
 57 
  
 En speciell gren av diskrimineringsforskningen är de studier som påvisar hur krav på kunskaper i det svenska språket kan användas diskriminerande vid rekrytering. Ett vanligt påstående som används för att förklara situationen på arbetsmarknaden för personer med utländsk bakgrund är att de har bristande kunskaper i svenska språket. Även om det kan stämma i vissa fall, visar forskning på hur svårt rekryterare kan ha att bedöma språkkunskaperna och hur de ofta förlitar sig på generella föreställningar eller på uttalet, när per- soner med utländsk bakgrund väljs bort. 
 58 
  
 Forskningen har också visat på att etnisk diskriminering före- kommer både som en effekt av medvetna val men ofta (oftast) också i form av omedvetenhet, bristande kunskap, stress och dåliga rutiner. Metoder för att motverka etnisk diskriminering har ofta fokuserat på att förändra attityder och öka kunskapen om kompe- tensen hos de grupper som riskerar att utsättas för etnisk diskrimi- nering. Däremot är det mindre vanligt att ett organisations- och praktikperspektiv används, där fokus i stället flyttas över på vad anställda och organisationer gör när de faktiskt rekryterar. Etnisk diskriminering i rekrytering, oavsett om det är medvetet eller omedvetet, ses huvudsakligen som ett individuellt beslut av en arbetsgivarrepresentant. Problemet med att reducera etnisk diskri- minering till individuella handlingar är att förståelsen av fenomenet begränsas och att det kan osynliggöra de institutionella och sam- hälleliga sammanhangen i vilka etnisk diskriminering förekommer. 
 59 
  
 56 
  
 Lewis  Cantu 1994; Neergaard 2004 
  
 57 
  
 Waldinger m.fl. 2003. 
  
 58 
  
 Bigestans 2001; Bredänge 2003. 
  
 59 
  
 de los Reyes  Kamali 2005; SOU 2005:56. 
  
 39 
  
 4 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 4.1 
  
 Inledning 
  
 Enligt utredningsdirektiven skall utredningen ta del av tidigare erfarenheter av försök med metoder med avidentifierade ansök- ningshandlingar i Sverige, såväl inom ramen för den kommunala sektorn som inom den statliga förvaltningen. Utredningen bör även ta del av erfarenheter utomlands. 
 I det här avsnittet sammanfattar utredningen de begränsade erfa- renheter som utredningen kunnat hitta kring användningen av metoder med avidentifierade ansökningshandlingar. Utredningen har genomfört en mindre enkät till kommuner och myndigheter där frågan nyligen varit aktuell (avsnitt 4.2.2). Därtill har utred- ningen följt upp enkäten genom att utredaren och en av sekrete- rarna besökt fyra av de arbetsgivare som har erfarenheter av meto- der med avidentifierade ansökningshandlingar för att ta del av och diskutera deras erfarenheter (avsnitt 4.2.3). Slutligen har utred- ningen sökt information utomlands om erfarenheter av metoder med avidentifierade ansökningshandlingar. Redovisningen av de utländska erfarenheterna bygger på samtal en av utredningens sek- reterare har haft med utländska forskare, experter, och myndig- hetspersoner i ledande ställning (avsnitt 4.3). 
  
 4.2 
  
 Erfarenheter från Sverige 
  
 4.2.1 
  
 Inledning 
  
 I Sverige har metoden med avidentifierade ansökningshandlingar blivit närmast synonym med den metod som används i Melleruds kommun, den s.k. Mellerudsmodellen. Det finns dock andra offentliga arbetsgivare som relativt tidigt arbetat med liknande 
 41 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 SOU 2005:115 
  
 metoder. De senaste åren har metoder med avidentifierade ansök- ningshandlingar blivit mer spridda och på flera håll pågår försök med olika metoder med avidentifierade ansökningshandlingar. Genom att dessa försök uppmärksammats har allt fler tagit initiativ till nya försök. Det rör sig om personalenheter, mångfalds- och integrationshandläggare och representanter för politiska partier i kommuner som tagit initiativ till försök. 
 Med undantag för Statens kärnkraftsinspektion (SKI) har avidentifierade ansökningshandlingar enbart använts inom ramen för organiserad försöksverksamhet eller annars som informella rutiner på försök. Det finns ingen systematisk utvärdering av tillämpningen av metoderna som utredningen känner till. Utred- ningen har tagit del av en mindre utvärdering av Mellerudsmodel- len. I de försök som pågår i Göteborgs kommun pågår dock en parallell utvärdering med Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) som utvärderare. 
  
 4.2.2 
  
 Utredningens enkät 
  
 För att få information om erfarenheter med metoder med avidenti- fierade ansökningshandlingar formulerade utredningen en enkät med ett antal frågor. Frågorna rör initiativet till användningen av avidentifierade ansökningshandlingar, valet av metod och erfaren- heterna av metoden. Enkäten skickades till ett urval av offentliga arbetsgivare som diskuterat metoder med avidentifierade ansök- ningshandlingar. De offentliga arbetsgivarna hittades vid en genomgång av tidnings- och tidskriftsartiklar och genom muntliga referenser från kommuner som använt metoden. Enkäten sändes till arbetsgivarföreträdare vid Statens kärnkraftinspektion, Läns- arbetsnämnden i Västmanland, Melleruds kommun, Göteborgs kommun, Kävlinge kommun, Jönköpings kommun, Norrköpings kommun, Borås kommun, Karlstads kommun, Borlänge kommun, Knivsta kommun, Huddinge kommun, Trollhättans kommun och Kristianstads kommun. Utredningen fick svar från samtliga utom från Huddinge kommun och Kristianstads kommun. 
 Svaren på utredningens enkät sammanfattas nedan. 
  
 Initiativet  
 till att använda en metod med avidentifierade ansök- ningshandlingar har kommit från tjänstemän och i kommuner även från politiker i såväl majoritetsposition som oppositionsposition. Ur ett kommunalpolitiskt perspektiv förefaller det finnas ett 
 42 
  
 SOU 2005:115 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 relativt brett intresse för en metod med avidentifierade ansök- ningshandlingar. Initiativ till försök med sådana metoder har näm- ligen kommit från de flesta politiska partier. Det är samtidigt intressant att notera att då oppositionspolitiker föreslagit metoden, har majoriteten vid flera tillfällen röstat ned förslaget, oftast med hänvisning till bedömningen att ett betydande administrativa mer- arbete skulle uppkomma. 
 Det finns i huvudsak tre  
 metoder  
 som prövats på, se närmare avsnitt 4.2.3. Mellerudsmodellen utgör den mest kända. Metoden bygger på att så långt möjligt efterlikna en traditionell rekrytering. Den väsentliga skillnaden är att ett ansökningsformulär utarbetats där de vanligtvis förekommande meriterna skall presenteras på ett avidentifierat sätt. I Mellerudsmodellen används även ett s.k. personligt brev där sökanden kan berätta om sina meriter men uppmanas att skriva på ett sätt som inte avslöjar identiteten eller grupptillhörigheten. Vid försöksverksamheten i Norrköpings kommun valde man däremot att standardisera ansökningsblanket- ten för att ytterligare betona avidentifieringen. Därtill valde man att inte använda sig av ett personligt brev i den initiala bedömningen. Den tredje metoden representeras av Statens kärnkraftsinspektion. Här har ansökningarna tagits emot på vanligt sätt. Däremot har man haft relativt utförliga kravspecifikationer. Avidentifieringen har skötts av en personalsekreterare som i samband med att de sökandes meriter systematiskt sammanfattats avidentifierat sam- manfattningen. 
  
 Erfarenheterna  
 så som de beskrivs i enkätsvaren är ofta nyanse- rade och försiktiga. Generellt finns det ett betydande stöd för idén med en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. Sam- tidigt lyfts det fram flera faktorer som problematiserar försöken och användningen av metoderna. 
 Med undantag för Statens kärnkraftsinspektion är all användning av metoder med avidentifierade ansökningshandlingar försöksverk- samhet. Det innebär att formerna ofta inte är färdigutvecklade och att det ofta rör sig om en eller några begränsade förvaltningar eller enheter som använder metoden. Det gör att underlaget för att uttala sig om de fördelar respektive nackdelar som den valda meto- den medför är begränsat. 
 I flera enkätsvar lyfter de svarande fram att metoden kan fungera även om de samtidigt betonar att det finns problem med metoden. De är därutöver osäkra på om metoden ökar den etniska och kultu- rella mångfalden. Ett problem som flera lyfter fram är att en metod 
 43 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 SOU 2005:115 
  
 med avidentifierade ansökningshandlingar medför administrativt merarbete, även om det är svårt att kvantifiera detta. Det finns nyansskillnader, eftersom en del menar att metoden resulterar i ett betydande merarbete medan andra nöjer sig med att konstatera att metoden innebär merarbete. 
 Ytterligare ett problem som lyfts fram i svaren är att flera försök inneburit att två parallella rekryteringsprocesser skapats till samma anställning, eftersom traditionella ansökningshandlingar har tillåtits vid sidan av de avidentifierade ansökningsformulär som utarbetats. Det leder till ökat administrativt arbete och gör det svårt att bedöma effekterna av metoden med avidentifierade ansöknings- handlingar. 
 I flera av enkätsvaren efterlyses tydligare information om lag- stiftningens möjligheter och begränsningar vad gäller en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. Det är speciellt två frågor som uppmärksammas. Offentlighetsprincipen anses, i rela- tion till metoden, problematisk. Möjligheten att rekryteringsperso- nal med stöd av lagstiftningen kan få information om de sökandes identitet har påtalats. Det har dock inte lämnats något konkret exempel på att den personal som skall göra bedömningen fått eller tagit del av material på ett sätt som inte varit avsett. Den andra fråga som lyfts fram i enkätsvaren rör hur man skall hantera det fallet att sökanden inte fyller i den ansökningsblankett som möjlig- gör metoden med avidentifierade ansökningshandlingar, utan väljer att skicka in en traditionell ansökan. 
 Det finns slutligen några som framför att det är önskvärt att det utvecklas  
 IT-stöd 
  för rekrytering med en metod med avidentifie- rade ansökningshandlingar. 
  
 4.2.3 
  
 Utredningens intervjuer 
  
 Utredningen följde upp enkäten genom att besöka och intervjua representanter för fyra arbetsgivare som använt eller använder sig av metoder med avidentifierade ansökningshandlingar. De fyra arbetsgivarna är Statens kärnkraftinspektion (SKI), Melleruds kommun, Norrköpings kommun och Göteborgs kommun. 
 I avsnitt 9.2 berörs vidare ett par av de ansökningsblanketter som använts. 
 44 
  
 SOU 2005:115 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 Statens kärnkraftsinspektion 
 Statens kärnkraftsinspektion har sedan år 2000 använt sig av en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. Metoden har bestått av utarbetade kravprofiler och inneburit att administrativ personal avidentifierat ansökningshandlingarna. Avidentifieringen har alltså gjorts inom myndigheten utan att de sökande har infor- merats eller behövt använda någon speciell blankett. Grunden för utarbetandet av kravprofiler finns i ett systematiskt arbete med kompetensprofiler och befattningsbeskrivningar inom organisatio- nen som syftar till att på  
 enhets-, 
  avdelnings- och funktionsnivå precisera vilken kompetens organisationen behöver. Vid rekryte- ring utgör detta förarbetet grunden för att utveckla en kravprofil som kommuniceras ut i annonser via olika sökkanaler. När väl ansökningshandlingarna, utformade i traditionell form med merit- sammanställning, betygskopior, arbetsgivarintyg och personliga brev, kommit in har en personalsekreterare sammanställt dem i avidentifierad form. Det här momentet, som är personalintensivt, innebär att utbildning och arbetslivserfarenhet lyfts ut från de insända handlingarna och presenteras för rekryteringsgruppen utan koppling till information om sökandenas identitet eller grupptill- hörighet. Rekryteringsmetoden är en integrerad del i lednings- systemet och är till skillnad från de andra exemplen inte en för- söksverksamhet utan en del av den reguljära verksamheten. Meto- den är väl förankrad inom organisationen även om det varierar hur positivt inställda olika rekryteringsgrupper är. De fackliga organi- sationerna är överlag positiva till metoden. Metoden används vid de flesta, men inte alla rekryteringar. Den görs cirka 10 rekryteringar per år. Det brukar vara omkring  
 35–40 
  sökande till varje anställ- ning. Metoden upplevs fungera såväl praktiskt som kvalitetsmässigt även om det finns en osäkerhet om den medverkar till att öka den etniska och kulturella mångfalden. Det framhölls en del problem. Utöver den svåra frågan om metoden hjälper till att minska risken för särbehandling och öka mångfalden betonades frågor om lag- stiftning (offentlighetsprincipen), administrativt merarbete samt frågan om  
 IT-stöd 
  vid rekrytering. 
 45 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 SOU 2005:115 
  
 Melleruds kommun 
 Mellerudmodellen är den mest kända varianten av metoder med avidentifierade ansökningshandlingar. Initiativet till metoden kom från en projektanställd mångfaldshandläggare som fick stöd av personalchefen. Metoden bygger i huvudsak på en traditionell rekrytering där vanliga ansökningshandlingar skickas in komplette- rade med ett speciellt ansökningsformulär. De sökande fyller själva i formuläret och presenterar där sina meriter på ett avidentifierat sätt. Sökanden kan på blanketten också skriva ett personligt brev där identifierande information såsom namn, kön, ålder eller ursprung inte skall avslöjas. 
 Ett problem som uppmärksammats är den stora andel av sökande som väljer att bara lämna in traditionella ansökningshandlingar och således inte fyller i det avidentifierade formuläret. Resultatet har blivit att man fått två parallella rekryteringsprocesser, vilket skapat viss osäkerhet i arbetet och om den samlade rekryteringsprocessen kan bidra till att minska risken för särbehandling och öka mång- falden. Trots detta är man positiv till fortsatt användning av meto- den och har varit inspiratör samt delat med sig av sina erfarenheter till andra intresserade. 
 Norrköpings kommun 
 Försöksverksamheten i Norrköpings kommun har bedrivits i begränsad omfattning. En förvaltning valdes ut, delvis eftersom den förvaltningen hade tillgång till personaladministrativa resurser. Metoden med avidentifierade ansökningshandlingar utvecklades initialt med inspiration från Mellerudsmodellen. Man valde dock att utforma ansökningsblanketten annorlunda. En standardiserad blankett för förvaltningen utvecklades där de olika tjänsterna inom förvaltningen täcktes in. Utifrån erfarenheten att en ansöknings- blankett där de sökande skall skriva mycket, t.ex. i form av ett personligt brev, kan innebära en betydande risk för att information som avslöjar identiteten eller grupptillhörigheten kommer med valde man att så långt möjligt utforma blanketten så att den kan fyllas i på ett sådant sätt att avidentifieringen behålls. Man försökte att så långt möjligt integrera metoden med avidentifierade ansök- ningshandlingar med den traditionella rekryteringsprocessen. Inga förändringar av kravprofiler eller andra åtgärder vidtogs när försö- 
 46 
  
 SOU 2005:115 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 ket med metoden genomfördes. Metoden har hittills använts bara vid rekrytering till fyra anställningar. 
 De erfarenheter och problem som framhållits i samtal med utredningen fokuserar på det administrativa arbetet, ansöknings- blankettens utformning och sökande som valt att bara lämna in traditionella ansökningshandlingar. Valet av förvaltning baserades på att det där fanns tillgång till administrativa resurser. Bedöm- ningen av försöket var att ett merarbete skapades först och främst beroende på att flera personer måste involveras i rekryterings- processen för att bevara avidentifieringen. Bland chefer och övrig personal fanns det en osäkerhet om hur metoden skulle hanteras och relationen mellan de ansökningar som kom in på traditionellt sätt respektive enligt metoden. Mycket arbete har lagts ned på att utforma en ansökningsblankett som producerar tillräcklig infor- mation och samtidigt garanterar avidentifieringen. Här har för- söksverksamheten inneburit ett nytänkande och resulterat i en utveckling av ansökningsblanketten. Ett betydande antal sökande valde bort ansökningsblanketten till förmån för enbart en traditio- nell ansökan. Det finns ingen systematisk uppföljning om vem som valde enbart traditionell ansökan och varför. Det noterades dock, vilket skiljer sig från erfarenheterna i Melleruds kommun, att även personer med utländsk bakgrund i betydande omfattning valde enbart en traditionell ansökan. 
 Sammanfattningsvis kan det konstateras att omfattningen av för- söksverksamheten i Norrköpings kommun varit begränsad och berört så få anställningar att man anser sig inte ha erfarenhet och kunskap nog för att göra några generella bedömningar av om metoden är effektiv. 
 Göteborgs kommun 
 Göteborgs kommun bedriver för närvarande den mest omfattande försöksverksamheten med avidentifierade ansökningshandlingar. Försöksverksamheten är ett resultat av en motion till kommun- fullmäktige. Tre av kommunens förvaltningar är engagerade i verk- samheten och utvecklar var för sig de konkreta metoderna. Det är för tidigt att dra några slutsatser av försöket. Anledningen och bakgrunden till försöket är att mångfald, dvs. att personalen skall spegla befolkningssammansättningen, är en av kommunens priori- terade mål. Försöket är en del av ett större arbete kring mångfalds- 
 47 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 SOU 2005:115 
  
 och jämställdhetsfrågor med fokus på hela rekryteringsprocessen. Således ses avidentifierade ansökningshandlingar som ett del- moment i utvecklingen av en rekryteringsprocess som i högre grad än i dag fokuserar på kompetens och därigenom minskar risken för särbehandling och bidrar till att öka mångfalden bland personalen. 
 Ett unikt inslag i försöket är att det parallellt bedrivs ett utvärde- ringsprojekt av Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU) med Stewart som ansvarig för projektet. Utvärde- ringen bedrivs som en implementeringsstudie med fokus på meto- dens tillkomst och utveckling, själva metodupplägget och genom- förandet av det initiala urvalet med hjälp av metoden. Därtill skall utvärderingen kartlägga politikers och den inblandade personalens syn på metoden och deras erfarenheter av genomförandet. Utvär- deringen kommer att baseras på skriftlig dokumentation och inter- vjuer, eventuellt kompletterad med en uppföljande enkätstudie. På planeringsstadiet finns en andra fas där utfallet av metoden skall studeras. Med hjälp av dokumentation från anställningsprocesserna och med ett jämförande perspektiv av de ingående förvaltningarna vill man få en bild av metodens effektivitet och dess påverkan på sökande. 
  
 4.2.4 
  
 Sammanfattning 
  
 Det finns i dagsläget ingen systematisk kunskap om effekterna av användningen av metoder med avidentifierade ansökningshand- lingar. De olika arbetsgivarna har använt sig av skilda metoder. Arbetet med att utveckla metoder med avidentifierade ansöknings- handlingar har inneburit att rekryteringsfrågor fått en större roll i organisationerna generellt eller i kombination med frågor om mot- verkande av särbehandling och ökad mångfald. Det finns samtidigt ett betydande stöd bland arbetsgivare och politiker för använd- ningen av sådana metoder. De frågeställningar som lyfts fram kan sammanfattas i följande punkter: 
  
 Det administrativa merarbetet 
  
 Lagstiftningen och möjligheterna att endast ta emot avidenti- fierade ansökningshandlingar 
  
 Lagstiftningen (offentlighetsprincipen) och möjligheten att de sökande blir identifierade 
  
 Behovet av  
  
 IT-stöd 
  
 48 
  
 SOU 2005:115 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 En osäkerhet om metoden minskar risken för särbehandling och bidrar till att öka mångfalden 
  
 4.3 
  
 Utländska erfarenheter 
  
 Utredningen har sökt utländska erfarenheter av användningen av metoder med avidentifierade ansökningshandlingar och utländsk forskning kring sådana metoder. Det har visat sig att det finns mycket lite erfarenhet och forskning att uppbringa. 
 Utredningen har samtalat med personer som är väl insatta i mångfalds- och antidiskrimineringsarbete i Kanada, Storbritannien och USA samt haft en kort diskussion med den franska ministern för mångfald. Nedan sammanfattas den information om metoder med avidentifierade ansökningshandlingar som utredningen fått. Viss kortfattad information lämnas också allmänt om mångfalds- och antidiskrimineringsarbetet i de berörda länderna. Den infor- mationen har bl.a. hämtats från den kunskapssammanställning som finns i betänkandet från Utredningen om strukturell diskrimine- ring på grund av etnisk eller religiös tillhörighet. 
 60 
  
 4.3.1 
  
 USA 
  
 USA, med sin historia präglad av slaveri och rasism, men också av en stark medborgarrättsrörelse som arbetat mot rasism och diskri- minering och för jämlika möjligheter och mångfald, är på många sätt ett föregångsland i utarbetandet av en antidiskriminerings- och mångfaldspolitik för etnisk och kulturell mångfald. 
 61  
 Politiken kännetecknas av starka antidiskrimineringslagar samt viss lagstift- ning kring s.k. positiv särbehandling. Generellt följer lagstiftningen en politisk tradition som innebär individuell rättighetsslagstiftning med stark civilrättslig karaktär, även om det finns andra inslag såsom lagstiftning om s.k. mångfaldsklausuler vid offentlig upp- handling. 
 Genom samtal med forskare och experter vid Cornell University har utredningen samlat information kring mångfalds- och antidis- krimineringsarbete fokuserat på rekryteringsprocessen. Informa- tionen nedan är i huvudsak baserad på ett längre samtal med 
  
 60 
  
 SOU 2005:56. 
  
 61 
  
 För en översikt se SOU 2005:56 sid.  
  
 473-490. 
  
 49 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 SOU 2005:115 
  
 Harrison, Director of Diversity Management and Equal Employment Opportunities vid Cornell University. 
 Metoder med avidentifierade ansökningshandlingar har inte fått något systematiskt genombrott i USA. Antidiskriminerings- och mångfaldslagstiftningen fokuserar nämligen på att motverka dis- kriminering och öka mångfald utan att intervenera i hur anställ- ningsprocedurer organiseras. Undantag gäller i de fall en arbets- givare dömts för diskriminering. Då kan det krävas förändringar av speciella rekryteringsprocedurer. I lagstiftningen finns även krav på att arbetsgivare skall kunna visa på sitt arbete mot diskriminering och för mångfald genom statistik över personalförändringar. Vid rekrytering kompletteras ofta bedömningen av formell utbildning och arbetslivserfarenhet med olika former av tester, som avses mäta färdigheter eller psykologiska egenskaper. Inom den offentliga sektorn är testning vanligare än inom den privata sektorn, och test- erna är där också i högre grad standardiserade. 
 62  
 Antidiskrimine- rings- och mångfaldsutbildning är en ofta använd metod för att minska risken för diskriminering. Utbildningen riktar in sig på dels att skapa medvetenhet om fördomar och förutfattade meningar, dels att utveckla institutionella procedurer som utifrån denna med- vetenhet kan motverka risken för diskriminering. Fokus är här i regel på intervjusituationen vid rekrytering, och de metoder som lyfts fram är bl.a. att använda sig av rekryteringsgrupper med en mångfald av erfarenheter och att utforma intervjufrågor och inter- vjumiljön på ett sådant sätt att utslag av fördomar kan minimeras. 
 Att metoder med avidentifierade ansökningshandlingar inte används i någon större utsträckning beror enligt uppgift dels på rekryteringsprocessens utformning med ett betydande inslag av tester, dels på att lagstiftningen gör det problematiskt att använda sådana metoder eftersom det kan ge en grund för en sökande, som upplever sig ha blivit diskriminerad, att stämma arbetsgivaren. Det finns dock indikationer på att metoder med avidentifierade ansök- ningshandlingar används i åtminstone någon utsträckning som ett internt arbetssätt inom privata företag. Det finns dock ingen sys- tematisk kunskap om användning av metoder med avidentifierade ansökningshandlingar som kan vara av direkt relevans för utred- ningen. 
  
 62  
 Användningen av testning i rekryteringsprocesser har resulterat i att även tester bedöms utifrån om de kan ha en (indirekt) diskriminerande verkan på vem som får höga resultat. 
 50 
  
 SOU 2005:115 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 4.3.2 
  
 Kanada 
  
 Kanada brukar ofta framhållas som ett framstående exempel på att en politik baserad på multikulturalism kan genomföras. I samband med konferensen Metropolis 
 63  
 har en av utredningens sekreterare deltagit i några seminarier om hur myndigheter i Kanada arbetar mot diskriminering och för mångfald och diskuterat med forskare och myndighetsföreträdare. Av speciellt intresse för utredningen har varit samtal med företrädare för de s.k. kommissionerna för mänskliga rättigheter (Human Rights Commissions). 
 I Kanada finns det en generell lag om mänskliga rättigheter, som förbjuder diskriminering baserad på en mängd olika egenskaper inom de federala myndigheterna och de områden som står under den federala regeringens inflytande, bl.a. arbetslivet. Därtill finns det en speciell federal lag för arbetslivet och anställning, lagen om rättvisa vid anställning, som gäller för alla privata och offentliga arbetsgivare med fler än 100 anställda. Lagen betonar rättvisa möj- ligheter till anställning och ålägger arbetsgivare att utforma riktlin- jer och styrinstrument för att förhindra diskriminering och att för- stärka meritokratin. Målsättningen är därutöver att arbetsgivarna skall kunna visa hur de bedriver ett arbete som kan leda fram till en rimlig representation av kvinnor, ursprungsbefolkning, funktions- hindrade och etniska minoriteter. Lagstiftningen fokuserar på vad arbetsgivare inte får göra i form av såväl direkt som indirekt dis- kriminering. Det är vidare arbetsgivarnas skyldighet att övervaka personalsammansättningen så att den utvecklas mot ökad mång- fald. Det är dock upp till varje arbetsgivare att själv utforma sådana metoder i sin verksamhet som leder till de resultat som lagen anger. När en arbetsgivare har fällts för diskriminering, kan det dock ges konkreta instruktioner om hur regelverk och procedurer skall för- ändras. 
 Metoder med avidentifierade ansökningshandlingar är således en av en mängd alternativa och kompletterande metoder som arbets- givare kan välja för att uppfylla lagstiftningen. Vid samtal med myndighetsföreträdare framkom det bara ett enda exempel på en (privat) arbetsgivare som använt avidentifierade ansökningshand- lingar som en integrerad del av rekryteringsprocessen. Informanten kände dock inte till vilka erfarenheterna varit. 
  
 63  
 En återkommande internationell konferens om migration, mångfald, antidiskriminerings- arbete och storstäder. Konferensen 2005 var i Toronto, Kanada (för mer information se http://www.toronto.ca/metropolis/english/index.htm). 
 51 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 SOU 2005:115 
  
 Den information som sammantaget förmedlades av myndig- hetsföreträdare och forskare var att metoder med avidentifierade ansökningshandlingar inte var synbart förekommande i Kanada, men att det troligtvis kunde finnas enstaka arbetsgivare som använde sig av sådana metoder. I stället fokuserar de metoder som används för att minska risken för särbehandling mer på att urskilja moment inom arbetslivet där det finns risker för särbehandling för att kunna förändra dessa moment. Det finns stora likheter med de metoder som används i USA. Fokus ligger på att övervaka utveck- lingen av mångfald som en indikator på om diskriminering före- kommer och i så fall i vilken form. Därutöver koncentrerar man sig på att utveckla mångfalds- och antidiskrimineringsplaner som innebär en formalisering av interna rutiner för att därigenom upp- täcka och undanröja direkt eller indirekt diskriminerande procedu- rer. Slutligen spelar även här domstolsväsendet och civilrättsliga stämningar en betydande roll i arbetet med att motverka diskrimi- nering. 
  
 4.3.3 
  
 Frankrike 
  
 Frankrike har under lång tid, till skillnad från bl.a. anglosaxiska länder, Nederländerna och Sverige, knappast fört en uttalad integ- rations- och antidiskrimineringspolitik. Under de senaste åren har situationen förändrats något, bl.a. genom att det har tillsats en sär- skild minister med uppdrag att främja jämlika rättigheter. 
 I Frankrike har det under de senaste åren utvecklats en diskus- sion kring om en metod med avidentifierade ansökningshandlingar bör införas. Diskussionen har först och främst fokuserat på den offentliga sektorn, men det har även förts fram tankar om att metoder med avidentifierade ansökningshandlingar bör användas också i den privata sektorn. 
 Utgångspunkten för diskussionen har varit en allt tydligare kun- skap om att personer med utländsk bakgrund särbehandlas i rekryteringsprocessen. Det pågår ett arbete med att utarbeta ett konkret förslag till en metod med avidentifierade ansökningshand- lingar. Det är dock i dagsläget oklart vad som kommer att föreslås. Det är oklart t.ex. om förslaget kommer att innebära att metoden skall vara obligatorisk och vilka arbetsgivare som kan komma att beröras. Vidare diskuteras om metoden skall ses som ett komple- 
 52 
  
 SOU 2005:115 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 ment till den normala rekryteringsprocessen eller om metoden skall ersätta traditionell rekrytering. 
  
 4.3.4 
  
 Storbritannien 
  
 Storbritannien är det land i Europa som oftast lyfts fram som det mest utvecklade vad det gäller politik mot diskriminering och för mångfald. Det är enligt lag förbjudet att diskriminera på grund av ras, hudfärg, nationalitet och etnicitet. Lagstiftningen täcker centrala samhällssfärer, såsom bostadsmarknaden, arbetslivet och utbildningsväsendet, och gäller i övrigt vid marknadstransaktioner. Lagstiftningen gör det möjligt att vidta aktiva åtgärder för att etniska minoriteter skall kunna konkurrera på lika villkor inom bl.a. arbetslivet, men den tillåter inte s.k. positiv särbehandling vid beslut om anställning. Den samordning av olika diskriminerings- lagar som genomförts i Kanada diskuteras även i Storbritannien som en metod för ett enhetligare och starkare arbete mot diskrimi- nering. 
 Kommissionen för rasjämlikhet (Commission for Racial Equal- ity, CRE) och en enhet inom inrikesdepartementet arbetar för att förverkliga lagstiftningen och för att övervaka att såväl offentliga som privata aktörer följer lagstiftningen. Kommissionen kan före- träda individer som anser sig ha blivit utsatta för diskriminering och försöker att påverka procedurer och regelverk för att motverka risken för speciellt indirekt diskriminering. Därtill drivs mer gene- rella, branschspecifika eller sektorsspecifika kampanjer för att upplysa om lagstiftningen och för att informera om metoder för att öka mångfald och minska diskriminering. 
 Övervakning genom att mångfalden mäts, ofta i form att enkäter eller blanketter där anställda får definiera sig själv utifrån kategorier som fångas av lagstiftningen, är en metod som används i hög grad. I likhet med USA och Kanada förekommer det ett betydande inslag av utbildning. Utöver mer traditionell utbildning kring lagstift- ningen och risken för att egna fördomar påverkar utfallet finns det även mer konkreta utbildningar om att bl.a. genomföra rekryte- ringsprocesser som minskar risken för särbehandling. 
 Utredning har haft kontakt med företrädare för Kommissionen för rasjämlikhet och för London stad samt en mångfaldskonsult med erfarenhet från kommunala procedurer kring rekrytering. De kände inte till någon arbetsgivare som använder sig av metoder med 
 53 
  
 Erfarenheter av avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 SOU 2005:115 
  
 avidentifierade ansökningshandlingar och hade följaktligen inte heller några systematiska kunskaper om effekten av sådana meto- der. 
  
 4.3.5 
  
 Sammanfattning 
  
 Utredningen har inte kunnat hitta något exempel på att metoder med avidentifierade ansökningshandlingar har använts utomlands på ett systematiskt sätt. Det har bara kommit fram några få, när- mast anekdotiska, exempel på att enskilda arbetsgivare använt sådana metoder utomlands. Därför har utredningen inte heller kunnat hitta några systematiska utvärderingar eller erfarenheter av metoder med avidentifierade ansökningshandlingar. 
 En förklaring till att metoden använts enbart i liten omfattning och inom enskilda organisationer som kommit fram är hur antidis- krimineringsarbetet bedrivits i de anglosaxiska länderna. Arbetet i de här länderna har huvudsakligen utvecklats inom en politisk styrtradition på arbetsmarknaden som vilar på individuella rättig- heter. Kanada, Storbritannien och USA har huvudsakligen arbetat med att minska diskrimineringen genom att inom ramen för en stark antidiskrimineringslagstiftning ålägga arbetsgivare att ut- arbeta rekryteringsprocedurer som är fria från diskriminering och kräva att arbetsgivaren kan visa att resultaten av rekryteringen inte tyder på förekomst av diskriminering. Däremot har man i dessa länder låtit bli att reglera, eller lämna konkreta förslag om, hur rekryteringsproceduren skall organiseras. 
 Frankrike, som för närvarande överväger förslag till en metod med avidentifierade ansökningshandlingar, framstår som nytän- kande. 
 54 
  
 5 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 5.1 
  
 Inledning 
  
 I utredningsdirektiven talas det om en metod med avidentifierade ansökningshandlingar som innebär att arbetsgivaren i ett första skede i rekryteringsprocessen bedömer inkomna ansökningar utan att känna till en eller flera omständigheter om de olika sökandena som inte ansetts ha omedelbar betydelse. Om man med arbets- givaren avser bara just den person som har att fatta anställnings- beslutet, kan man i och för sig föreställa sig en tillämpning av metoden som inte innefattar någon medverkan av sökandena. Annan personal på arbetsgivarmyndigheten än den person som har att fatta anställningsbeslutet skulle då sköta avidentifieringen. Det är dock uppenbart att det inte är en sådan metod som avses i utred- ningsdirektiven, eftersom denna metod redan torde tillämpas all- mänt i större organisationer i såväl privat som offentlig sektor, där handläggande personal föredrar bara relevanta uppgifter för beslutsfattaren. Arbetsgivarverket rekommenderar t.ex. att det som en förberedelse inför anställningsbeslutet upprättas en förteckning över sökandena med bara vissa uppgifter. 
 64 
  
 Med en metod med avidentifierade ansökningshandlingar avser utredningen därför en metod som på ett eller annat sätt förutsätter medverkan från sökandena. 
 I detta avsnitt berörs rättsregler som gäller för anställningsför- farandet i offentlig sektor och som kan ha betydelse för tillämp- ningen av en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. Efter ett inledande, kort, avsnitt om internationella regler (avsnitt 5.2) berörs reglerna i förvaltningslagen (1986:223), som tillämpas när anställningsbeslutet utgör myndighetsutövning (avsnitt 5.3). Därefter berörs det allmänna kravet på saklighet och opartiskhet 
  
 64 
  
 Arbetsgivarverkets cirkulär 1987:A8 s. 85 f. 
  
 55 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 som gäller för all verksamhet inom den offentliga förvaltningen enligt 1 kap. 9 § regeringsformen (avsnitt 5.4). Sedan berörs lag- stiftningen mot diskriminering i arbetslivet, som innehåller dels särskilda förbud mot diskriminering bl.a. vid åtgärder under anställningsförfarandet, dels i ett par fall krav på aktiva åtgärder vid bl.a. rekrytering (avsnitt 5.5). Lagstiftningen om företrädesrätt till anställning och skyldigheten att omplacera uppsägningshotade arbetstagare berörs härnäst (avsnitt 5.6). Därefter berörs i skilda avsnitt vad som gäller särskilt för anställningsförfarandet i kom- muner och landsting respektive i staten (avsnitt 5.7 respektive 5.8). Avslutningsvis berörs bestämmelser om offentlighet och sekretess såvitt har betydelse för anställningsförfarandet i offentlig sektor och utredningsuppdraget (avsnitt 5.9). 
  
 5.2 
  
 Internationella regler 
  
 5.2.1 
  
 Europarådet 
  
 Ministerkommittén inom Europarådet har antagit en rekommen- dation om offentliganställdas ställning i Europa. 
 65  
 När det gäller anställningsförfarandet anges i rekommendationen att systemen och procedurerna för rekrytering bör vara öppna och genomsynliga samt innehålla klara regler. Systemen och procedurerna bör tillåta att den bästa kandidaten utses som uppfyller de särskilda behov som det aktuella offentliga organet har. Staterna bör bl.a. garantera vederbörlig förtrolighet för känslig information som har lämnats inom ramen för urvalsproceduren. Det bör, särskilt när det gäller tillgången till offentliga tjänster och befordran, inte förekomma någon orättvis diskriminering på grund av bl.a. ålder, funktionshin- der, kön, civilstånd, sexuell läggning, ras, hudfärg, etnisk eller nationell härkomst, bakgrund i samhället, politiska eller filosofiska åsikter och religiösa övertygelser. 
  
 5.2.2 
  
 ILO 
  
 Inom Förenta Nationernas internationella arbetsorganisation (ILO) har det utarbetats riktlinjer för skydd av bl.a. arbetssökandes 
  
 65  
 Recommendation No. R (2000) 6 of the Committee of Ministers to member states on the status of public officials in Europe. 
 56 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 personuppgifter. 
 66  
 Av riktlinjerna framgår bl.a. att beslut som rör en arbetssökande inte bör grundas enbart på automatiserad behand- ling av den arbetssökandes personuppgifter. 
 67  
 För insamling av personuppgifter om sexualliv, politisk, religiös eller annan över- tygelse, brottmålsdomar, fackföreningsmedlemskap och medicinska förhållanden finns det rekommendationer om särskild restrik- tivitet. 
  
 5.3 
  
 Anställningsförfarandet som myndighetsutövning 
  
 5.3.1 
  
 Myndighetsutövning 
  
 Ett beslut av en statlig myndighet att anställa en person betraktas som myndighetsutövning gentemot den personen och de andra sökandena. 
 68  
 En statlig myndighet har därför att i anställningsären- den beakta de bestämmelser som gäller om myndighetsutövning mot enskilda och om handläggning av ärenden. Sådana bestämmel- ser finns i förvaltningslagen (1986:223). 
 När det gäller kommuners och landstings hantering av och beslut i anställningsärenden är det mera osäkert om och i vilken utsträckning detta kan betraktas som myndighetsutövning. Frågan har berörts i ett par beslut av Justitieombudsmannen (JO). 
 JO (Williams) har i ett ärende år 2000 klart tagit ställning för att kommunala beslut i anställningsärenden inte är myndighets- utövning och att förvaltningslagen inte är tillämplig i kommunala anställningsärenden: 
 69 
  
 En viktig utgångspunkt för en kommuns handläggning av ett anställ- ningsärende är att rättsförhållandet mellan arbetsgivare och arbets- tagare på det kommunala området i princip har uteslutande privaträtts- lig karaktär. Kommunala beslut i anställningsärenden anses därför inte utgöra myndighetsutövning. I förvaltningslagen finns det regler om dokumentation (15 §) och parts rätt att ta del av det som har tillförts ärendet (16 §). Båda bestämmelserna avser emellertid ärenden som rör myndighetsutövning mot enskild. Följaktligen är de redan på den grunden inte tillämpliga i kommunala anställningsärenden. 
  
 66 
  
 ISBN  
  
 92-2-110329-3. 
  
 67 
  
 Jämför 29 § personuppgiftslagen (1998:204). 
  
 68 
  
 Se t.ex. prop. 1993/94:65 s. 43. Se allmänt också Young, Betydelsen av begrep- pet myndighetsutövning inom arbetsrätten i JT  
  
 1991–92 
  s.  
 601–625. 
  
 69 
  
 Beslut  
  
 2000-01-17, 
  dnr  
 1283-1999. 
  Se dock Young, Betydelsen av begreppet myndighetsutövning inom arbetsrätten i JT  
 1991–92 
  s.  
 601–625, 
  som anför (s. 621) att kommunal tjänstetillsättning synes vara att betrakta som myndighetsutövning. 
 57 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 Enligt 31 § förvaltningslagen gäller inte  
 13–30 
  §§ samma lag i sådana ärenden där besluten kan överklagas enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900). Ett kommunalt beslut att tills vidare anställa en social- sekreterare kan överklagas hos länsrätten för laglighetsprövning i enlig- het med bestämmelserna i 10 kap. kommunallagen. Det finns dock vissa begränsningar för den som beslutet rör (se 1 § lagen [1987:439] om inskränkning i rätten att överklaga). Således följer även av 31 § för- valtningslagen att lagens regler om dokumentation och partsinsyn inte är tillämpliga i kommunala anställningsärenden, 
 I ett beslut år 1989 ansåg Rodriguez (Young) däremot att det var diskutabelt om tillsättningen av kommunal tjänst innefattar myndighetsutövning, då det gäller icke specialreglerad tjänst. 
 70  
 De statligt reglerade kommunala anställningarna har numera avskaf- fats. Däremot kan det i författning finnas bestämmelser om behö- righetsvillkor för och förfarandet vid vissa anställningar, t.ex. vid anställning av vissa läkare. 
 Förmodligen kan det mesta av kommuners och landstings han- tering av anställningsärenden i dag inte betraktas som myndighets- utövning. 
 Enligt 11 kap. 6 kap. tredje stycket regeringsformen får en för- valtningsuppgift som innefattar myndighetsutövning överlämnas till enskilda (dvs. den som inte är myndighet) bara med stöd av lag. Frågan om privata konsulter får anlitas av kommuner och landsting i samband med rekrytering har berörts flera gånger i uttalanden av JO. Det står klart att kommuner och landsting kan anlita privata konsulter för olika led i ett anställningsförfarande, särskilt när det gäller förberedande sonderingar. Om tillsättningsprocessen inklu- derar ett reguljärt ansökningsförfarande – antingen därför att ett sådant är föreskrivet i gällande kollektivavtal, eller därför att kom- munen eller landstinget ändå väljer denna väg – är detta förfarande dock enligt ett uttalande ett moment i själva tillsättningsärendet, som skall handläggas av vederbörande organ hos kommunen eller landstinget. 
 71  
 Det har någon gång ansetts direkt olämpligt att an- sökningarna ges in till konsulten. 
 72  
 Det har ansetts viktigt att kon- sultens förberedande arbete hålls åtskilt från själva tillsättnings- ärendet, som är ett ärende som är förbehållet kommunen eller landstinget. 
 73 
  
 70 
  
 JO 1989/90 s. 415. 
  
 71 
  
 JO 1989/90 s. 415 (på s. 431). Jämför dock JO 1987/88 s. 190. 
  
 72 
  
 JO 1992/93 s. 628 (på s. 630). Jämför dock JO 1987/88 s. 190. 
  
 73 
  
 JO 2003/04 s. 442. 
  
 58 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 5.3.2 
  
 Förvaltningslagen 
  
 Vid handläggning av anställningsärenden har myndigheten att följa bestämmelserna i förvaltningslagen (1986:223), om det inte i annan lag eller i förordning finns avvikande bestämmelser (2 §). Bestäm- melserna i  
 13–30 
  §§ förvaltningslagen gäller dock som framgår av det ovan citerade uttalandet av JO under inga förhållanden för kommuners och landstings handläggning av anställningsärenden (31 §). 
 I detta avsnitt berörs vad som gäller enligt förvaltningslagen och allmänna förvaltningsrättsliga principer, utom principer om saklig- het och opartiskhet, vilka i stället berörs särskilt i avsnitt 5.4. 
 I 7 § förvaltningslagen finns det ett allmänt stadgande av närmast målsättningskaraktär om att varje ärende där någon enskild är part skall handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts. Detta allmänna stadgande kan inte anses i och för sig hindra ett införande av en metod med avidentifierade ansökningshandlingar när det finns goda sakskäl för det. Vid utformningen av metoden måste däremot givetvis stadgandet beaktas. 
 Det finns inget generellt krav i lag eller förordning på att en ansökan om anställning skall ske skriftligt. En myndighet torde ha att beakta alla skriftliga ansökningar. Myndigheten torde däremot själv få bedöma om en muntlig ansökan kan godtas. 
 74  
 Om en munt- lig ansökan godtas, skall de muntliga uppgifter som kan ha bety- delse för utgången av anställningsärendet antecknas av den statliga myndigheten (15 §). Om myndigheten bestämt sig för att för en viss anställning tillämpa en metod med avidentifierade (skriftliga) ansökningshandlingar och informerat om detta, torde det vara ett sakligt skäl för att inte godta muntliga ansökningar. 
 Har en myndighet inlett ett anställningsärende, t.ex. genom att informera om en ledig anställning, torde myndigheten ha att beakta alla skriftlig ansökningar som kommer in till myndigheten (i rätt tid). Det gäller även om sökanden inte skulle ha följt myndighetens anvisningar om hur ansökan skall utformas, t.ex. inte använt ett av myndigheten anvisat formulär eller inte lämnat vissa uppgifter bara i ett förslutet kuvert. Myndigheten får alltså inte avvisa ansökan bara därför att sökanden inte följt myndighetens anvisningar om ansökans utformning. Är ansökan ofullständig, bör myndigheten ge sökanden vägledning om hur bristen skall botas (4 §). Är an- 
  
 74  
 Prop. 1985/86:60 s. 26. 
 59 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 sökan å andra sidan inte ofullständig utan tvärtom innehåller mer, oförsluten, information än vad myndigheten gett anvisningar om, får myndigheten som sagt inte avvisa ansökan eller bortse från överskottsinformationen, om den har betydelse i anställningsären- det. 
 En myndighet får alltså ge anvisningar om hur en ansökan om anställning skall eller bör utformas, men myndigheten får inte bortse från relevant information som faktiskt kommit in till myn- digheten oberoende av om anvisningarna har följts eller inte. Vid utformningen av anvisningarna har myndigheten att beakta den allmänna bestämmelsen om att varje ärende skall handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten eftersätts (7 §). 
 Även om myndigheten som sådan således inte får avvisa eller bortse från relevant information som inte lämnats enligt givna anvisningar, får myndigheten bestämma vilken personal hos den som i varje skede får ta del av informationen. Det finns alltså inte något som hindrar att en anställd vid myndigheten som annars inte är inblandad i anställningsärendet med ledning av den inkomna informationen, såsom ett handläggningshjälpmedel, upprättar en ansökan enligt anvisningarna och presenterar bara denna för de personer som har att handlägga och besluta i anställningsärendet. 
 Det finns inte något krav på att en skriftlig ansökan om anställ- ning skall vara egenhändigt undertecknad, men myndigheten kan begära att sökanden undertecknar ansökan (10 § tredje stycket). 
 Det finns inte i förvaltningslagen något formellt krav på att en ansökan skall innehålla namnet på sökanden. Eftersom en myndig- het inte kan fatta ett för den enskilde gynnande anställningsbeslut utan att veta vem denne är, har det dock ansetts självklart att sökanden anger sitt namn i ansökan. Så här skriver t.ex. Young: 
 75 
  
 Nödvändigt är naturligtvis att en inkommen handling upplyser om vem som är avsändare. För att man skall kunna identifiera honom och för att underlätta fortsatta kontakter med honom är det också lämpligt, att vissa andra data lämnas. Enligt FPL [förvaltningsprocesslagen, som gäller för förvaltningsdomstolar] 3 § skall ansöknings- eller besvärs- handling från enskild innehålla uppgift om hans namn, yrke, person- nummer eller organisationsnummer, adress och telefonnummer samt förhållanden i övrigt av betydelse för delgivning med honom; motsva- rande uppgifter skall också lämnas om ställföreträdare eller ombud 
  
 75  
 Förvaltningsprocessrättens grunder, Sjunde upplagan 1992, s. 52. 
 60 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 liksom om eventuell motpart. Fastän FL [förvaltningslagen] saknar uttryckligt stadgande härom, bör samma uppgifter lämnas vid väckande av talan hos förvaltningsmyndighet. 
 Det får anses otillåtet att en myndighet ger anvisningar om att en ansökan om anställning skall eller bör göras på ett sådant sätt att myndigheten inte har någon möjlighet alls att komma i kontakt med den som lämnat in ansökan (jämför 7 §). 
 En ansökan anses enligt huvudregeln komma in till en myndig- het den dag då handlingen anländer till myndigheten eller på annat sätt kommer en behörig tjänsteman till handa (10 §). Även uppgif- ter som finns i ett förslutet kuvert som bifogats ansökan anses alltså ha kommit in till myndigheten i förvaltningslagens mening. 
 I förvaltningslagen finns det bestämmelser om jäv för den som skall handlägga ett ärende (11 och 12 §§). Den som skall handlägga ett ärende är jävig bl.a. om saken angår honom eller henne själv eller någon närstående eller om ärendets utgång kan väntas medföra synnerlig nytta eller skada för honom eller henne själv eller någon närstående, eller om det i övrigt finns någon särskild omständighet som är ägnad att rubba förtroendet till hans eller hennes opartisk- het i ärendet. Att den som skall handlägga ett anställningsärende är uppenbar vän eller ovän med någon som ansökt om anställning är typiskt sett en sådan omständighet som gör handläggaren jävig. Den som känner till en omständighet som kan antas utgöra jäv mot honom eller henne, skall också självmant ge det till känna. Den som är jävig får inte handlägga ärendet, men den jävige handlägga- ren får dock vidta åtgärder som inte någon annan kan vidta utan olägligt uppskov. Från jäv kan bortses när frågan om opartiskhet uppenbarligen saknar betydelse. I samband med att jävsreglerna ursprungligen infördes anfördes beträffande ärenden där frågan om opartiskhet saknar betydelse följande: 
 76 
  
 Att i sådana fall upprätthålla ett krav på att ingen jävsgrund får vara för handen skulle enligt arbetsgruppens mening vara en onödig formalism och dessutom i många fall ganska opraktiskt. Detta gäller exempelvis beträffande sådana registreringsärenden och ärenden om utanordnande av lönebelopp som är helt rutinartade och inte kräver några övervägan- den av den art att fråga kan uppkomma om partiskhet eller opartiskhet. Har den beslutande i realiteten ingen valmöjlighet, kan han inte handla partiskt. Samtidigt måste emellertid hållas i minnet att även ärenden av nyss angivna slag i en del fall kan vara kontroversiella och erbjuda val- möjligheter eller kräva mer djupgående överväganden. Skulle detta vara 
  
 76  
 Prop. 1970:30 s. 344. 
 61 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 fallet, bör givetvis jävsgrunderna uppmärksammas. Vid avgränsningen av de fall, i vilka det bör vara tillåtet inom förvaltningen att bortse från det som formellt utgör jäv, bör stor försiktighet iakttas. I alla tvek- samma fall bör jäv beaktas. Endast om det är uppenbart att frågan om jäv saknar betydelse, bör det vara möjligt att se bort från ett förhållande som konstituerar jäv. 
 Stor försiktighet har således anbefallts när det gäller att bortse från jäv. Som exempel på fall där man faktiskt kan bortse från jäv har dock uttryckligen nämnts att någon inte kan handla partiskt. Mcmahon har uttryckt det så att när frågan om partiskhet eller opartiskhet faktiskt inte kan uppkomma, skall man heller inte behöva tänka på jäv. 
 77  
 Att den eller de som skall handlägga ett anställningsärende till följd av avidentifiering av ansökningshand- lingarna faktiskt inte känner till en jävsgrundande omständighet, t.ex. att en sökande är en långvarig ovän, gör naturligtvis att de aktuella personerna faktiskt inte heller kan handla partiskt. När avidentifieringen bryts och den jävsgrundande omständigheten sålunda kommer i dagen, skall den aktuella tjänstemannen självklart omedelbart ge omständigheten till känna och avträda från fortsatt handläggning av ärendet. Bestämmelserna om jäv kan således inte anses hindra tillämpningen av en metod med avidentifierade ansök- ningshandlingar. 
 En sökande som vill lämna kompletterande uppgifter muntligt till en statlig myndighet, skall få tillfälle till det, om det kan ske med hänsyn till arbetets behöriga gång (14 § första stycket). Den statliga myndigheten skall anteckna de muntliga uppgifter som kan ha betydelse för utgången av anställningsärendet (15 §). En statlig myndighet torde inte generellt få förvägra de som ansökt om anställning att lämna kompletterande uppgifter muntligt. Om den statliga myndigheten bestämt sig för att för en viss anställning tillämpa en metod med avidentifierade ansökningshandlingar, torde myndigheten med hänsyn till arbetets behöriga gång kunna för- vägra sökandena att lämna kompletterande muntliga uppgifter på ett sätt som är oförenligt med den tillämpade metoden. Den stat- liga myndigheten bör i förekommande fall hänvisa sökanden att återkomma när avidentifieringen brutits. 
 En sökande har rätt att på begäran hos en statlig myndighet ta del av det som har tillförts anställningsärendet (16 §). Denna sär- skilda rätt till s.k. partsinsyn för sökanden gäller utöver den rätt att 
  
 77  
 Mcmahon, Offentlig förvaltning i arbete – Om verksamheten och ärende- handläggningen i stat och kommun, Andra upplagan 2004, s. 77. 
 62 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 ta del av allmänna handlingar med stöd av offentlighetsprincipen enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen som var och en har. Den statliga myndigheten behöver dock inte självmant underrätta sökandena om vad som tillförts ett anställningsärende innan myn- digheten avgör ärendet (17 § första stycket 2). Den statliga myn- digheten är för övrigt inte ens skyldig att motivera ett anställnings- beslut (20 § första stycket). Myndigheten bör dock i efterhand på begäran berätta för en sökande vilka skälen för beslutet varit (20 § andra stycket). 
 Rätten till partsinsyn på begäran hos statliga myndigheter gäller det som har tillförts ärendet. I det fallet att en metod med avidentifierade ansökningshandlingar används som innebär att sökandena, t.ex. i förslutna kuvert, lämnar vissa uppgifter som myndigheten inte genast skall ta del av kan man fråga sig om det som myndigheten inte ännu tagit del av har på det avsedda sättet tillförts ärendet. Som nämnts tidigare anses även handlingarna i det förslutna kuvertet ha kommit in till myndigheten när de anlänt dit (10 §). 
 Motivet för bestämmelsen om partsinsyn har främst varit att en part skall få möjlighet att kontrollera hur myndigheten handlägger hans eller hennes ärende. 
 78  
 För att uppfylla det angivna motivet för bestämmelsen, krävs det inte att en sökande får insyn i sådant som myndigheten själv inte ännu tagit del av. 
 I förarbetena till bestämmelsen om partsinsyn anges vidare: 
 79 
  
 Som framhållits av regeringsrättens ledamöter torde minnesanteckning eller annan uppteckning, som avses i 2 kap. 4 § [numera 9 §] TF [tryckfrihetsförordningen], inte generellt böra omfattas av parts rätt till insyn i utredningsmaterialet. Det bör ligga i myndighetens hand att avgöra om en sådan uppteckning skall tillföras ärendet eller inte. Inne- håller uppteckningen sakuppgifter, som är av betydelse för ärendets avgörande, bör den tillföras ärendet. I så fall bör självfallet ses till att parten på lämpligt sätt får kännedom om uppgifterna. Rör det sig där- emot om en föredragningspromemoria, som utöver rättslig utredning endast innehåller en sammanställning av redan kommunicerat sakmate- rial, synes bara undantagsvis kunna föreligga skäl att promemorian skall tillföras ärendet före avgörandet (jfr, K1LU 1957:1 s. 16). 
 Handlingar, som avses i 2 kap. 5 § andra stycket tredje punkten TF [tryckfrihetsförordningen], torde i regel böra betraktas som tillförda det ärende som de hänför sig till redan före ärendets avgörande. Även i fråga om sådana handlingar bör det ytterst ligga i myndighetens hand att avgöra när så skall anses vara fallet. 
  
 78 
  
 Prop. 1971:30 s. 441. 
  
 79 
  
 Prop. 1971:30 s. 442. 
  
 63 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 Som framgår av det citerade förarbetsuttalandet har det i åtmin- stone ett par fall ansetts ligga i myndighetens hand att bestämma om eller när sådant som (ännu) inte är allmänna handlingar skall anses ha tillförts ett ärende på ett sådant sätt att det finns rätt till partsinsyn. Däremot verkar det svårt att finna stöd för att sådant som kommit in (i förvaltningslagens mening) i ett ärende och som redan utgör allmänna handlingar, som vem som helst har rätt att ta del av med stöd av offentlighetsprincipen i 2 kap. tryckfrihetsför- ordningen, inte skulle anses ha tillförts ärendet. Slutsatsen är alltså att det finns en rätt till partsinsyn även avseende sådant som finns i förslutna kuvert hos myndigheten, om materialet utgör all- männa handlingar. 
  
 5.3.3 
  
 Instruktioner till myndighetens personal 
  
 Myndigheter har möjlighet att instruera sin personal hur ett anställningsärende skall handläggas, t.ex. ge instruktioner om att förslutna kuvert inte får öppnas. Myndigheter har också möjlighet att bestämma vilka arbetsuppgifter som respektive arbetstagare skall utföra (inom ramen för sin arbetsskyldighet), dvs. att organi- sera arbetet. Det följer av arbetsgivarens arbetsledningsrätt och arbetstagarnas däremot svarande lydnadsplikt som förekommer i varje anställningsförhållande. 
 Myndighetens instruktioner får dock givetvis inte komma i kon- flikt med någon författning. Är myndigheten på grund av rätt till partsinsyn eller enligt offentlighetsprincipen i 2 kap. tryckfrihets- förordningen skyldig att lämna ut sådant som finns i förslutna kuvert, får myndigheten t.ex. inte ge sin personal sådana instruk- tioner att skyldigheterna inte kan fullgöras. Instruktionerna får inte heller gå ut på att personalen inte skall utnyttja sina grundlagsfästa rättigheter såsom medborgare, t.ex. låta bli att av nyfikenhet begära att få titta på allmänna handlingar. Det torde också vara otillåtet att myndigheten som en sanktion i bestraffningssyfte vidtar en åtgärd mot en anställd för att han eller hon utnyttjat sin grundlagsfästa rätt enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen. 
 64 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 5.3.4 
  
 Sammanfattning 
  
 Sammanfattningsvis kan följande sägas om handläggningen av anställningsärenden enligt förvaltningslagen (1986:223) och all- männa förvaltningsrättsliga principer (utom principer om saklighet och opartiskhet, se avsnitt 5.4). 
 Myndigheter får ge anvisningar om hur en ansökan skall eller bör utformas, så länge anvisningarna innebär att ärendet kan handläggas så enkelt, snabbt och billigt som möjligt utan att säkerheten efter- sätts. Myndigheter får dock inte avvisa eller annars bortse från rele- vant information som faktiskt kommit in till myndigheten obero- ende av om anvisningarna har följts eller inte. Myndigheter har möjlighet att instruera sin personal hur ett anställningsärende skall handläggas, men instruktionerna får inte komma i konflikt med någon författning. Så snart en jävsgrundande omständighet faktiskt uppdagas, måste den beaktas. En sökande har hos en statlig myn- dighet rätt att ta del av allt det som tillförts anställningsärendet, inklusive sådant som kommit in till myndigheten i särskilt förslutet kuvert. 
 Det kan tilläggas att bestämmelserna i förvaltningslagen inte skall tillämpas i den utsträckning det finns avvikande bestämmelser i en annan lag eller i en förordning (3 §). Det finns därför inte något i förvaltningslagen som hindrar att det i lag eller förordning ges föreskrifter om att myndigheter får tillämpa en viss metod med avidentifierade ansökningshandlingar. 
  
 5.4 
  
 Saklighet och opartiskhet skall iakttas 
  
 5.4.1 
  
 Grundlagsbestämmelsen 
  
 I 1 kap. regeringsformen finns det allmänna regler om statsskickets grunder och om utövningen av den offentliga makten i Sverige. 
 Den offentliga makten skall utövas med respekt för alla männi- skors lika värde, och det allmänna skall motverka diskriminering av människor på grund av kön, hudfärg, nationellt eller etniskt ur- sprung, språklig eller religiös tillhörighet, funktionshinder, sexuell läggning, ålder eller annan omständighet som gäller den enskilde som person (1 kap. 2 §). Den som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen skall i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen samt iaktta saklighet och opartiskhet (1 kap. 9 §). 
 65 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 Bestämmelsen gäller även vid kommuners och landstings anställ- ningsförfaranden. 
 80 
  
 Avsikten med bestämmelsen i 1 kap. 9 § regeringsformen om saklighet och opartiskhet är att ge uttryck för kravet på normmäs- sighet i myndighetsutövningen. Bestämmelsen preciseras i 11 kap. 9 § andra stycket regeringsformen genom en bestämmelse om att vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästas endast vid sak- liga grunder, såsom förtjänst och skicklighet (se avsnitt 5.8.2). Den sistnämnda bestämmelsen gäller som synes bara vid tillsättning av statliga anställningar. Det har emellertid ansetts att den allmänna bestämmelsen om saklighet och opartiskhet i 1 kap. 9 § regerings- formen bör leda till samma resultat som bestämmelsen om statliga anställningar. 
 81  
 Att kommuner dock inte är formellt skyldiga att vid anställning tillämpa bestämmelsen i 11 kap. 9 § regeringsformen framgår av uttalanden av Arbetsdomstolen: 
 82 
  
 Arbetsdomstolen konstaterar att de åberopade bestämmelserna i 1 kap. 2 och 9 §§ regeringsformen i och för sig är tillämpliga även inom kom- munal verksamhet och måste beaktas av en kommun vid exempelvis tjänstetillsättningar. Däremot ger bestämmelserna ingen vägledning i fråga om vilka meritvärderingsprinciper som skall vara avgörande vid tillsättning av tjänst. Vad gäller statlig tjänst ges emellertid sådana i 11 kap. 9 § regeringsformen. I paragrafen föreskrivs att avseende skall fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Denna regel gäller dock inte för tillsättning av kommunal tjänst. Det av konstitutionsutskottet gjorda uttalandet [KU 1981/82:6 s. 13] att även kommunerna i princip bör följa allmänt erkända meritvärde- ringsprinciper som förtjänst och skicklighet vid tjänstetillsättningar och att vissa kommuner också i praktiken tillämpar dessa principer ändrar inte på detta grundläggande förhållande. Någon skyldighet för en kommun att i ett tillsättningsärende tillämpa principerna föreligger således ej. 
  
 5.4.2 
  
 Vilken information kan bortses från? 
  
 Enligt utredningsdirektiven skall utredningen analysera vilken information som det mot bakgrund av det grundlagsfästa kravet på saklighet kan vara möjlig för myndigheterna att i inledningsskedet av ett rekryteringsförfarande bortse från. Eftersom bestämmelsen i 11 kap. 9 § regeringsformen bara torde vara tillämplig just vid till- 
  
 80 
  
 Se t.ex. JO 1989/90 s. 415 och AD 1981 nr 169. 
  
 81 
  
 SOU 1992:60 s. 243. 
  
 82 
  
 AD 1981 nr 169. 
  
 66 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 sättning av statlig tjänst, dvs. ange vad som får beaktas vid själva anställningsbeslutet, och inte i inledningsskedet av ett rekryte- ringsförfarande, utgår utredningen från att analysen skall avse bestämmelsen i 1 kap. 9 § regeringsformen som är tillämplig vid all verksamhet inom den offentliga förvaltningen. 
 Utredningen har emellertid inte kunnat finna något för den angivna frågeställningen direkt relevant rättsligt material. 
 83  
 Här kan bl.a. pekas på följande uttalande av Arbetsdomstolen (AD 1985 nr 129): 
 Bestämmelsen i 1 kap. 9 § regeringsformen om saklighet och opartisk- het i den offentliga verksamheten är ett allmänt hållet principstadgande som ger föga ledning i konkreta situationer. I fråga om de offentliga organens uppträdande som arbetsgivare ger den närmast uttryck för den allmänna arbetsrättsliga principen om skyldigheten att handla i enlighet med god sed på arbetsmarknaden. 
 Analysen får därför ske med ledning av mer allmänna övervägan- den. 
 Den s.k. officialprincipen, som gäller vid myndigheters ärende- handläggning, anses innefatta ett krav på att myndigheterna ser till att deras ärenden blir så utredda som deras beskaffenhet kräver. 
 Det får anses stå klart att saklighetskravet innebär att en myn- dighet inte i något skede av handläggningen av ett anställnings- ärende får handla efter osakliga eller partiska grunder. Exempel på sådant otillåtet handlande kan vara att myndigheten som grund för urval till anställningsintervju använder astrologiska kriterier. 
 Det får vidare anses stå klart att saklighetskravet – och den nämnda officialprincipen – också innebär att handläggningen av ett anställningsärende som helhet skall ordnas så att myndigheten vid själva anställningsbeslutet kan iaktta saklighet och opartiskhet. Regeringsrätten har t.ex. uttalat att [a]v den övergripande bestämmelsen i 1 kap. 9 § om skyldigheten att beakta allas likhet inför lagen samt att iaktta saklighet och opartiskhet följer ett krav på att beredningen skall ha en sådan kvalitet att skyldigheten kan efterlevas. 
 84  
 Senast vid anställningsbeslutet skall myndigheten således så långt det går ha tillgång till det som det är sakligt att beakta. Att inte då beakta, i betydelsen ta del av och överväga, åtminstone allt det som samtliga sökande har tillfört anställnings- 
  
 83 
  
 Jämför dock t.ex. RÅ 1996 ref. 28, där ett regeringsbeslut om förhandsbesked enligt plan- och bygglagen upphävts vid rättsprövning eftersom det bl.a. har ansetts strida mot kravet på saklighet i 1 kap. 9 § regeringsformen, och RÅ 1981 ref. 2:25. 
  
 84 
  
 RÅ 1999 ref. 76. 
  
 67 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 ärendet får antas strida mot saklighetskravet, eller i vart fall kravet på att beakta allas likhet inför lagen. 
 Saklighetskravet kan därmed sägas ha en materiell sida, som innebär att bara det som är sakligt (har relevans i sammanhanget) skall styra myndighetens åtgärder under anställningsförfarandet och anställningsbeslutet, och en formell sida, som innebär bl.a. att allt det som faktiskt tillförts anställningsärendet skall beaktas, i betydelsen ta del av och överväga om det är sakligt (relevant i sammanhanget) eller inte. 
 Om det således är osakligt att inte innan anställningsbeslutet fattas ta del av och överväga allt det som samtliga sökande tillfört anställningsärendet, kan man fråga sig om och i vad mån det kan anses sakligt att under handläggningen av anställningsärendet vidta åtgärder utan att göra det. Är det förenligt med saklighetskravet att vidta någon mera betydande åtgärd under handläggningen, som kan ha betydelse för utgången av anställningsärendet, utan att beakta allt det som sökandena vid tillfället faktiskt har tillfört anställnings- ärendet? Det kan vara fråga om sådana åtgärder som yttrar sig i någon extern aktivitet och som i praktiken kan leda till en begräns- ning av de sökande som bedöms närmare, t.ex. att utfärda kallelser till anställningsintervju eller något test eller att ta referenser. När man väl beträffande några sökande har kallat till anställningsinter- vju eller test eller tagit referenser, innebär det nämligen i praktiken som regel en viss omgång och tempoförlust att ta med flera sökande. Det skulle kunna leda till att myndigheten inte i praktiken gör sig det extra besväret ens när det mot bakgrund av sakliga skäl finns fog för det. 
 Utredningens bedömning är att saklighetskravet, och kravet på att beakta allas likhet inför lagen, i nu berört hänseende inte kan anses innebära mera än att myndigheten senast vid anställnings- beslutet måste ha tagit del av och övervägt allt det som samtliga sökande tillfört anställningsärendet. Om myndigheten väntar med att ta del av allt det som samtliga sökande tillfört ärendet till all- deles innan anställningsbeslutet skall fattas och inte då beaktar allt det som är sakligt även om det kan innebära att anställningsbeslutet måste skjutas upp i avvaktan på t.ex. kompletterande anställnings- intervjuer och referenstagning, kan å andra sidan saklighetskravet inte anses ha följts. Även om saklighetskravet inte kan anses kräva det, är det därför att rekommendera att myndigheten för att und- vika fördröjningar bryter avidentifieringen och tar del av samtliga handlingar redan i samband med att någon mera betydande åtgärd 
 68 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 under handläggningen vidtas, t.ex. när kallelser till anställnings- intervjuer sänts ut. 
 Saklighetskravet hindrar alltså inte att myndigheten på grundval av bara en begränsad mängd information bestämmer sig för att t.ex. till anställningsintervju kalla vissa sökande som utifrån den infor- mationsmängden rankats högst. Men innan myndigheten så små- ningom fattar anställningsbeslutet, måste myndigheten beakta allt det som tillförts anställningsärendet för att kontrollera om det – mot bakgrund av den utökade informationsmängden – är sakligt att kalla ytterligare sökande och i sådant fall göra detta innan beslutet fattas. En metod med avidentifierade ansökningshandlingar kan alltså användas i inledningsskedet av ett rekryteringsförfarande, t.ex. för en första preliminär rangordning av ansökningarna för fortsatt behandling eller för att välja ut några sökande som skall kallas till anställningsintervju. 
  
 5.4.3 
  
 Sammanfattning och slutsats 
  
 När det gäller den i utredningsdirektiven ställda frågan om vilken information som det mot bakgrund av det grundlagsfästa kravet på saklighet kan vara möjlig för myndigheterna att i inledningsskedet av ett rekryteringsförfarande bortse från kan följande sägas. 
 Det krävs att allt det som tillförts anställningsärendet beaktats innan myndigheten fattar beslut i anställningsärendet. Myndig- heten får inte i något skede av handläggningen av ett anställnings- ärende handla efter osakliga eller partiska grunder. Vid sådana för- hållanden får det antas att myndigheten fritt kan välja vilken infor- mation den vill bortse från i inledningsskedet av ett rekryterings- förfarande så länge den begränsade information som faktiskt beak- tas i detta skede inte kan anses osaklig i förhållande till den aktuella anställningen. 
 Att myndigheterna i inledningsskedet använder en metod med avidentifierade ansökningshandlingar i syfte att motverka osaklig behandling av arbetssökande får i sig anses förenligt med saklig- hetskravet. Metoden i sig har ett behörigt/legitimt och därmed sakligt syfte, men den får givetvis inte tillämpas på ett osakligt sätt. 
 Utredningens slutsats är således sammanfattningsvis att tillämp- ningen av en metod med avidentifierade ansökningshandlingar är förenlig med saklighetskravet i 1 kap. 9 § regeringsformen. Myn- digheterna får vid tillämpningen av metoden dock inte 
 69 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 a) 
  
 avidentifiera på ett sådant sätt att det som är osakligt i förhål- lande till den aktuella anställningen faktiskt beaktas, eller 
  
 b) 
  
 fatta beslut i anställningsärendet utan att beakta allt det som faktiskt tillförts ärendet. 
  
 Vad som är sakligt att beakta vid anställning berörs för statliga myndigheters del i avsnitt 5.8.2. Det som sägs där är inte direkt tillämpligt för kommuner och landsting, men det anförda kan tjäna som ledning vid uttolkningen av det saklighetskrav som gäller enligt 1 kap. 9 § regeringsformen vid anställning i kommuner och landsting. 
 Avslutningsvis bör framhållas att bestämmelsen i 1 kap. 9 § regeringsformen gäller bara domstolar, förvaltningsmyndigheter och andra som fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen och således inte riksdagen och regeringen när de agerar norm- givare. 
 85  
 Bestämmelsen hindrar alltså inte att riksdagen eller reger- ingen genom lag eller förordning uttryckligen föreskriver t.ex. att en metod med avidentifierade ansökningshandlingar skall (eller får) användas som enda underlag vid urval av sökande till anställnings- intervju eller liknande. 
  
 5.5 
  
 Lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet 
  
 5.5.1 
  
 Inledning 
  
 I lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet finns det bestäm- melser som myndigheter har att beakta i anställningsärenden. I jämställdhetslagen (1991:433) och lagen (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning finns det bestämmelser om aktiva åtgärder som arbetsgivare skall vidta. De nämnda lagarna innehåller också förbud mot diskriminering i anställningsförfaran- den. Sådana förbud finns även i lagen (1999:132) om förbud mot diskriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder och lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning. 
 En arbetssökande, som inte anställts eller en arbetstagare som inte befordrats, har enligt de nämnda lagarna rätt att på begäran få 
  
 85  
 Lee  Young, Sveriges grundlagar och tillhörande författningar med förklaringar, 1980, s. 38. 
 70 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 en skriftlig uppgift av arbetsgivaren om vissa meriter i fråga om den som fick arbetet. 
  
 5.5.2 
  
 Aktiva åtgärder 
  
 Lagen om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning har till ändamål att i fråga om bl.a. arbete och utvecklingsmöjligheter i arbetet främja lika rättigheter och möjligheter oavsett etnisk till- hörighet, religion eller annan trosuppfattning (1 §). Med etnisk tillhörighet avses att någon tillhör en grupp av personer som har samma nationella eller etniska ursprung, ras eller hudfärg. Jäm- ställdhetslagen har på motsvarande sätt till ändamål att främja kvinnors och mäns lika rätt i fråga om bl.a. arbete och utveck- lingsmöjligheter i arbetet (jämställdhet i arbetslivet) (1 §). Båda lagarna innehåller bestämmelser om att arbetsgivaren inom ramen för sin verksamhet skall bedriva ett målinriktat arbete för att aktivt främja lika rättigheter och möjligheter i arbetslivet oavsett etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning respektive jäm- ställdhet i arbetslivet (4 § respektive 3 §). 
 Enligt lagen om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning skall arbetsgivaren verka för att personer oavsett etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning ges möjlighet att söka lediga anställningar (7 §). 
 Enligt jämställdhetslagen gäller följande  
 (7–9 
  §§). Arbetsgivaren skall genom utbildning, kompetensutveckling och andra lämpliga åtgärder främja en jämn fördelning mellan kvinnor och män i skilda typer av arbete och inom olika kategorier av arbetstagare. Arbets- givaren skall verka för att lediga anställningar söks av både kvinnor och män. När det på en arbetsplats inte råder en i huvudsak jämn fördelning mellan kvinnor och män i en viss typ av arbete eller inom en viss kategori av arbetstagare, skall arbetsgivaren vid ny- anställningar särskilt anstränga sig för att få sökande av det under- representerade könet och söka se till att andelen arbetstagare av det könet efter hand ökar. Det gäller dock inte, om särskilda skäl talar emot sådana åtgärder eller åtgärderna rimligen inte kan krävas med hänsyn till arbetsgivarens resurser och omständigheterna i övrigt. 
 71 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 5.5.3 
  
 Diskrimineringsförbud 
  
 Bestämmelserna om diskrimineringsförbud i de olika lagarna har numera i princip samordnats. Diskrimineringsförbuden avser både direkt och indirekt diskriminering. 
 Förbuden mot  
 direkt diskriminering  
 avser att en arbetsgivare inte får missgynna en arbetssökande eller en arbetstagare genom att behandla honom eller henne sämre än arbetsgivaren behandlar, har behandlat eller skulle ha behandlat någon annan i en jämförbar situation, om missgynnandet har samband med etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, kön, sexuell läggning eller funktionshinder. 
 Förbuden mot  
 indirekt diskriminering  
 avser att en arbetsgivare inte får missgynna en arbetssökande eller en arbetstagare genom att tillämpa en bestämmelse, ett kriterium eller ett förfaringssätt som framstår som neutralt men som i praktiken särskilt missgynnar per- soner med en viss etnisk tillhörighet eller annan trosuppfattning, personer av det ena könet, personer med viss sexuell läggning eller personer med visst funktionshinder jämfört med personer utan sådant funktionshinder. Detta gäller dock inte om bestämmelsen, kriteriet eller förfaringssättet kan motiveras av ett berättigat mål och medlen är lämpliga och nödvändiga för att uppnå målet. 
 Diskrimineringsförbuden gäller bl.a. när arbetsgivaren beslutar i en anställningsfråga, tar ut en arbetssökande till anställningsinter- vju, vidtar annan åtgärd under anställningsförfarandet eller beslutar om befordran. Förbuden mot direkt diskriminering gäller dock inte vid beslut om anställning eller befordran, om viss etnisk tillhörig- het, religion eller annan trosuppfattning, visst kön, viss sexuell läggning eller visst funktionshinder är nödvändig(t) på grund av arbetets natur eller det sammanhang där det utförs. Förbudet mot direkt diskriminering i jämställdhetslagen gäller inte heller bl.a. om behandlingen är ett led i strävanden att främja jämställdhet i arbetslivet, s.k. positiv särbehandling. Diskrimineringskommittén (N 2002:06) har att överväga om regler om positiv särbehandling på grund av etnisk tillhörighet bör införas i arbetslivet. 
 86 
  
 Mål om tillämpningen av diskrimineringsförbuden skall handläg- gas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister och såle- des tas upp av tingsrätt eller Arbetsdomstolen. 
  
 86  
 Dir. 2002:11. 
 72 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 5.6 
  
 Företrädesrätt till anställning och omplaceringsskyldighet 
  
 I enlighet med bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställnings- skydd (anställningsskyddslagen) finns det i vissa fall för arbets- tagare eller före detta arbetstagare en företrädesrätt till anställning eller rätt att få andra arbetsuppgifter som är lediga, dvs. omplaceras. 
 Bestämmelserna i  
 25–27 
  §§ anställningsskyddslagen om företrä- desrätt till återanställning och företrädesrätt till en anställning med högre sysselsättningsgrad är detaljerade, och det har föreslagit vissa ändringar av bestämmelserna. 
 87  
 Här räcker det att konstatera att den som är eller har varit arbetstagare hos en arbetsgivare under vissa förutsättningar 
 88  
 har företrädesrätt till anställning i den verk- samhet där han eller hon varit sysselsatt, om han eller hon har anmält anspråk på detta. Det krävs dock att den som anmält före- trädesrättsanspråk har tillräckliga kvalifikationer för den nya anställningen eller de nya arbetsuppgifterna. När en verksamhet har övergått från en myndighet till en annan eller från ett företag till en myndighet, kan en person som varit anställd hos den tidigare myn- digheten eller företaget ha företrädesrätt till anställning hos den myndighet som tagit över verksamheten. 
 Om arbetsgivaren avser att anställa en arbetstagare, när någon annan har företrädesrätt, skall arbetsgivaren först förhandla med berörda arbetstagarorganisationer enligt bestämmelserna i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet (32 § anställnings- skyddslagen). Detsamma gäller om det har kommit upp en fråga om vem av flera företrädesberättigade som skall få en viss anställ- ning. 
 Om en arbetstagare eller en före detta arbetstagare anser att han eller hon med stöd av företrädesrätt enligt anställningsskyddslagen borde ha fått en viss anställning som en statlig myndighet beslutat om, kan han eller hon överklaga beslutet i administrativ ordning (se avsnitt 5.8.3). Frågan om anspråket på den beslutade anställningen kan däremot inte prövas av tingsrätt eller Arbetsdomstolen enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister (1 kap. 2 § andra stycket 1). 
 89  
 Däremot kan andra anspråk med anknytning till före- 
  
 87 
  
 Ds 2005:15 och SOU 2005:105. 
  
 88 
  
 Förutsättningarna rör bl.a. grunden för att fortsatt sysselsättning inte kom i fråga (näm- ligen arbetsbrist och inte t.ex. misskötsamhet), anställningstid och företrädesrättsperiod. 
  
 89 
  
 Se AD 1977 nr 124 och AD 2002 nr 126, som gällde företrädesrätt till återanställning. Motsvarande torde gälla beträffande deltidsanställd arbetstagares anspråk på företrädesrätt till anställning med högre sysselsättninsgrad, se Salazar i Garcia (red.), Rättegången i arbetstvister, Andra upplagan 2005, s. 67. 
  
 73 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 trädesrätten prövas av tingsrätt eller Arbetsdomstolen enligt den lagen. 
 90 
  
 Enligt anställningsskyddslagen krävs det vidare normalt att arbetsgivaren i den utsträckning det går och är skäligt bereder en uppsägningshotad arbetstagare annat arbete hos sig, dvs. omplace- rar arbetstagaren i stället för att säga upp denne (7 § andra stycket och 22 §). Arbetstagaren måste dock även här ha tillräckliga kvali- fikationer för det fortsatta arbetet, men det krävs inte att den upp- sägningshotade gör en anmälan eller på något annat sätt framställer ett anspråk på omplacering. Även den uppsägningshotade arbets- tagarens anspråk på omplacering med stöd av anställningsskydds- lagen kan sägas utgöra ett slags företrädesrätt till anställning. 
  
 5.7 
  
 Anställningsförfarandet i kommuner och landsting 
  
 I avsnitt 5.3 har berörts i vilken utsträckning bestämmelser som avser myndighetsutövning mot enskilda i t.ex. förvaltningslagen (1986:223) kan vara tillämpliga i kommuners och landstings anställningsärenden och i vilken utsträckning privata konsulter kan anlitas. För kommuner och landsting finns det utöver de bestäm- melser som tidigare berörts (i avsnitten 5.3, 5.4 och 5.5) inte några generella och för kommuner och landsting specifika bestämmelser om själva anställningsförfarandet och vilka faktorer som får beaktas vid anställningen. Följande uttalande av Justitieombudsmannen (JO) är belysande: 
 91 
  
 Man kan, för att renodla resonemanget, tänka sig det fallet att en kommun direkt tillsätter en befattning utan något föregående officiellt rekryterings- eller beredningsförfarande. Hela ärendehanteringen kan hållas inom kretsen av ledamöter i den nämnd som har att fatta beslut, och protokollet behöver inte uppta mer än själva beslutsledet i hela anställningsproceduren. Lagstiftningen lägger inte hinder i vägen för ett sådant förfaringssätt. 
 I författning kan det dock finnas bestämmelser om behörighets- villkor för anställning. Det gäller t.ex. för anställning av viss perso- nal i skolan 
 92 
 , i förskoleverksamhet och skolbarnomsorg 
 93  
 och i 
  
 90 
  
 Se AD 1993 nr 11 och AD 1994 nr 61 samt AD 2003 nr 53. Jämför också prop. 1978/79:84 s. 23 f. 
  
 91 
  
 JO 1992/93 s. 622 (på s. 627). 
  
 92 
  
 Se 2 kap. skollagen (1985:1100). 
  
 93 
  
 Se 1 § andra stycket lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverk- samhet, skola och skolbarnsomsorg, jämför SOU 2005:65. 
  
 74 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 hälso- och sjukvården 
 94 
 . Av 11 kap. 9 § tredje stycket regerings- formen framgår också att krav på svenskt medborgarskap för behö- righet till kommunal tjänst kräver lagstöd. 
 I författning kan det vidare finnas bestämmelser om förfarandet vid vissa anställningar. Det gäller t.ex. för vissa anställningar som läkare. 
 95 
  
 Arbetsmarknadsstyrelsen kan föreskriva ett arbetsförmedlings- tvång som innebär att kommunen eller landstinget inte får anställa andra arbetstagare än dem som den offentliga arbetsförmedlingen har anvisat eller godtagit. 
 96 
  
 För kommuner och landsting gäller den allmänna skyldigheten för arbetsgivare att anmäla lediga platser till den offentliga arbets- förmedlingen. 
 97  
 Den arbetsgivare som avser att anställa arbetstagare på ledig plats i sin verksamhet skall, innan någon annan åtgärd vid- tas för anställning, anmäla den lediga platsen till den offentliga arbetsförmedlingen. Det gäller dock inte om arbetsgivaren avser att besätta den lediga platsen med bl.a. arbetstagare som redan är anställd hos arbetsgivaren, arbetstagare som skall ha en med före- tagsledare jämförlig ställning, arbetstagare som enligt lag eller annan författning eller kollektivavtal har företrädesrätt till anställ- ningen, arbetstagare till anställning som förutsätter viss politisk, religiös eller annan ideell inställning, och arbetstagare till anställ- ning som tillsätts genom valförfarande. Regeringen eller Arbets- marknadsstyrelsen kan medge undantag från anmälningsskyldig- heten. Anmälan kan göras muntligen, men länsarbetsnämnden får dock i det enskilda fallet föreskriva att anmälan skall vara skriftlig. Anmälan skall innehålla uppgifter om arbetsgivarens namn, adress och telefonnummer, var arbetsplatsen ligger, arbetsuppgifter och kompetenskrav, avlöningsförmåner, arbetets varaktighet, arbets- tider, tillträdesdag och ansökningstid. När en ledig plats som har anmälts till arbetsförmedlingen blivit tillsatt eller av annan anled- ning inte längre är aktuell, skall arbetsgivaren så snart det kan ske anmäla detta till förmedlingen. Struntar man i anmälan eller ljuger 
  
 94 
  
 Se förordning (1998:1518) om behörighet till vissa anställningar inom hälso- och sjukvår- den m.m. 
  
 95 
  
 Se förordning (1998:1518) om behörighet till vissa anställningar inom hälso- och sjukvår- den m.m. 
  
 96 
  
 Se 12 § lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder. 
  
 97 
  
 Se lagen (1976:157) om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen och förordningen (1976:267) om skyldighet för arbetsgivare att anmäla ledig plats till den offentliga arbetsförmedlingen. 
  
 75 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 man, kan det bli böter, om Arbetsmarknadsstyrelsen gått med på att åklagare väcker åtal för brottet. 
 Det har föreslagits en skadeståndssanktionerad generell bestäm- melse om att en arbetsgivare alltid skall informera de arbetstagare hos sig med tidsbegränsade anställningar om lediga tillsvidare- anställningar hos arbetsgivaren. 
 98 
  
 När det gäller inhämtande av referenser under anställningsförfa- randet har JO ansett att de inhämtade referenserna – under förut- sättning att de har relevans för avgörandet – bör dokumenteras i erforderlig utsträckning. JO har i konsekvens därmed vidare ansett att det inte är tillfredsställande att sådana referenser hämtas in under hand utan dokumentation om att kontakten har tagits och angående vad som har kommit fram vid den. 
 99 
  
 I ärenden som avser anställning av personal skall, när fullmäktige eller en nämnd beslutar, begärd omröstning ske slutet och vid lika röstetal beslutet fattas genom lottning. 
 100 
  
 Arbetstvister och tvister enligt lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet tas upp av tingsrätt eller Arbetsdomstolen enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Om tvisten gäller en fråga som är reglerad i lag eller i någon annan författning och det i samma författning föreskrivs att beslut i frågan får överklagas i administrativ ordning, dvs. hos regeringen, en allmän förvaltnings- domstol eller en förvaltningsmyndighet, tillämpas dock inte lagen om rättegången i arbetstvister (1 kap. 2 § tredje stycket). Ett anställningsbeslut får vidare överklagas hos kammarrätt av varje medlem av kommunen eller landstinget för laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen (1991:900). När en tvist som rör beslut av en arbetsgivare med offentlig ställning, t.ex. en kommun eller ett landsting, skall handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister får dock just arbetstagaren inte överklaga beslutet i administrativ ordning, dvs. hos regeringen, en allmän förvaltnings- domstol eller en förvaltningsmyndighet. 
 101  
 Den som inte redan är arbetstagare hos kommunen eller landstinget utan är bara arbets- sökande (och medlem av kommunen eller landstinget) kan alltså 
  
 98 
  
 Ds 2005:27. 
  
 99 
  
 Beslut  
  
 2000-01-17, 
  dnr  
 1283-1999. 
  
 100 
  
 5 kap. 42 och 44 §§ samt 6 kap. 28 § kommunallagen (1991:900). 
  
 101 
  
 Se 1 § lagen (1987:439) om inskränkning i rätten att överklaga. Se t.ex. RÅ 1976 ref. 37 och JO 1979/80 s. 458. 
  
 76 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 överklaga beslutet för laglighetsprövning enligt 10 kap. kommu- nallagen. 
 102 
  
 5.8 
  
 Anställningsförfarandet i staten 
  
 5.8.1 
  
 Information om lediga anställningar 
  
 För myndigheterna under regeringen finns det särskilda bestäm- melser om information om lediga anställningar. 
 När en sådan myndighet avser att anställa någon, skall myndig- heten på något lämpligt sätt informera om detta så att de som är intresserade av anställningen kan anmäla det till myndigheten inom viss tid. 
 103  
 Finns det något särskilt skäl som talar mot information, kan myndigheten dock strunta i att informera. Detta framgår av 6 § anställningsförordningen (1994:373). Det har ansetts att myndig- heterna bör ges stor frihet att själva bestämma sättet för att få fram lämpliga sökande till lediga platser. 
 104 
  
 I andra författningar kan det finnas särskilda undantag från informationsskyldigheten 
 105  
 respektive bestämmelser om att myn- digheten skall informera på något särskilt sätt 
 106 
 . Det kan också finnas regler omkring anställandet som myndigheten själv har hittat på och bestämt sig för att följa. 
 107 
  
 102 
  
 Se Orozco  Williams, Kommunallagarna II - Kommunallagen m.m., Sjätte upplagan uppl. 1983 s. 687, och Salazar i Garcia (red.), Rättegången i arbetstvister, Andra upplagan 2005, s. 68. Om talan inte grundas på arbetsrättslig lagstift- ning, verkar Regeringsrätten ha ansett att det inte är en arbetstvist och på talan av arbets- tagare laglighetsprövat tillsättningsbeslutet, se t.ex. RÅ 1977 ref. 40, RÅ 1978 ref. 2:13, RÅ 1979 Ab 466, RÅ 1981 Ab 436 och RÅ 1983 Ab 86 (jämför dock RÅ 1992 not 637 och RÅ 1989 not 435), jämför också t.ex. RÅ 1978 Bb 3, RÅ 1978 Bb 202, RÅ 1982 Bb 86. Se också RÅ 1979 Bb 272 (på talan av den som inte är arbetstagare hos kommunen skall laglighets- prövning av tillsättningsbeslut ske även när talan grundas på att kommunen felaktigt tilläm- pat arbetsrättsliga bestämmelser) och RÅ 1980 Bb 31 (laglighetsprövning har inte fått ske på talan av den som synes ha varit endast tidigare arbetstagare hos kommunen men åberopat företrädesrätt till anställning). 
  
 103 
  
 När regeringen beslutar om anställningen, behöver regeringen inte informera, men skall en myndighet t.ex. lämna förslag till regeringen är det myndigheten som skall informera. 
  
 104 
  
 Prop. 1993/94:65 s. 43. 
  
 105 
  
 Se t.ex. 4 kap. 18 § andra stycket högskoleförordningen (1993:100). Att avvikande be- stämmelser i andra förordningar gäller i stället för anställningsförordningen framgår av 2 § anställningsförordningen. 
  
 106 
  
 Se t.ex. 7 kap. 7 § polisförordningen (1984:730) om annons i Personalmeddelanden från Rikspolisstyrelsen om polismansanställningar och 4 kap. 18 § första stycket högskoleförord- ningen (1993:100), som föreskriver annonsering eller ett därmed likvärdigt förfarande, jäm- för därtill 5 § i den numera upphävda förordningen (1995:936) om vissa anställningar som professor och forskarassistent i jämställdhetssyfte. 
  
 107 
  
 Högskolor skall t.ex. ha och hålla tillgängligt de regler för anställning av lärare som hög- skolan tillämpar i en anställningsordning, 4 kap. 14 § högskoleförordningen (1993:100). 
  
 77 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 När en myndighet under regeringen vidtar någon åtgärd för att utanför myndigheten söka personal till en ledig anställning, skall myndigheten samtidigt anmäla detta till den offentliga arbets- förmedlingen enligt förordningen (1984:819) om statliga plats- anmälningar. 
 108  
 Anmälan skall göras muntligen eller skriftligen i sådan tid att arbetsförmedlingen får tillfälle att förmedla sökande och innehålla uppgifter om bl.a. den myndighet där anställning skall ske, tjänstgöringsorten, arbetsuppgifterna, kompetenskraven, anställningsformen, tjänstetypen, avlöningsformen, arbetets varak- tighet, arbetstiderna, tillträdesdagen och ansökningstiden. Om myndigheten avser att anställa någon som är arbetshandikappad eller den som är uppsagd från en statligt reglerad anställning, får myndigheten strunta i anmälan. Annars krävs det att Arbets- marknadsstyrelsen medgett undantag, när det finns särskilda skäl för det, för att myndigheten skall få strunta i anmälan. 
 Av naturliga skäl bör den myndighet som informerar om en ledig anställning ha bedömt vilka arbetsuppgifter som skall utföras i anställningen och vilka kompetenskrav som bör ställas på den som anställs, jämför ovan om vad en platsanmälan skall innehålla. Ibland finns det bestämmelser om en särskild ordning för att fastställa detta innan myndigheten informerar om den lediga anställningen. Så är fallet med flera anställningar vid högskolorna. 
 109 
  
 Det har, som redan nämnts, föreslagits en skadeståndssanktione- rad generell bestämmelse om att en arbetsgivare alltid skall infor- mera de arbetstagare hos sig med tidsbegränsade anställningar om lediga tillsvidareanställningar hos arbetsgivaren. 
 110 
  
 5.8.2 
  
 Bara sakliga grunder får beaktas vid anställning 
  
 Kravet på saklighet vid tillsättning av statliga tjänster har ansetts så viktigt att det har fått en speciell plats i regeringsformen jämte den allmänna principen om saklighet och opartiskhet i 1 kap. 9 § regeringsformen. 
 111  
 I 11 kap. 9 § andra stycket regeringsformen stadgas därför att vid tillsättning av statlig tjänst skall avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom förtjänst och skicklighet. Förtjänst och skicklighet nämns således som exempel på sådana 
  
 108 
  
 Den förordningen tillämpas dock inte på anställningar som lärare vid sameskolor eller specialskolor eller vid Nationellt centrum för flexibelt lärande. 
  
 109 
  
 Se 4 kap. 17 § högskoleförordningen (1993:100). 
  
 110 
  
 Ds 2005:27. 
  
 111 
  
 Prop. 1973:90 s. 406. 
  
 78 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 sakliga grunder som avseende får fästas vid. Däremot nämns i bestämmelsen inte några exempel på grunder som avseende inte får fästas vid. Motsvarande bestämmelse i den tidigare gällande reger- ingsformen från år 1809 nämnde uttryckligen att avseende inte fick fästas vid de sökandes börd. 
 Vid utformningen av bestämmelsen i 11 kap. 9 § andra stycket regeringsformen beaktade man att arbetsmarknadspolitiska och lokaliseringspolitiska hänsyn kunde göra det nödvändigt att vid vissa tjänstetillsättningar ta hänsyn inte bara till de faktorer som i första hand brukar läggas in i begreppen förtjänst och skicklighet. Bestämmelsen utformades därför så att den klart ger vid handen att även andra sakliga grunder kan få vägas in vid bedömningen. 
 112  
 Konstitutionsutskottet förutsatte att möjligheten att väga in även arbetsmarknadspolitiska och lokaliseringspolitiska hänsyn vid bedömningen skulle komma att utnyttjas på ett sådant sätt att inga faror för den enskildes rättssäkerhet kommer att uppstå. 
 113 
  
 Det finns inte någon möjlighet att avtalsvägen sätta grundlags- bestämmelsen om sakliga grunder åt sidan, och det har ansetts inte vara möjligt att fylla ut grundlagens normer genom avtalsregler- ing. 
 114 
  
 Ändamålet med grundlagsbestämmelsen om sakliga grunder har av regeringen ansetts vara inte enbart eller ens primärt att skydda arbetstagarintressena utan främst att tillgodose samhällets och de enskilda medborgarnas intresse av att statliga tjänster tillsätts efter objektiva grunder.  
 115  
 Det har därför ansetts vara en uppgift för det allmänna att bestämma hur olika sakliga tillsättningsgrunder skall avvägas inbördes. Konstitutionsutskottet har haft en något annan syn på grundlagsbestämmelsen och anfört: 
 116 
  
 Huvudsyftet med bestämmelsen i 11 kap. 9 § RF [regeringsformen] att vid statliga tjänstetillsättningar avseende skall fästas endast vid sakliga grunder såsom förtjänst och skicklighet är att garantera objektivitet vid tjänstetillsättningar. Enligt utskottets bedömning skall stadgandet gagna statens intresse av att till varje tjänst få en för tjänsten så lämplig person som möjligt men också värna den enskilde sökandens rätts- säkerhet. 
  
 112 
  
 Prop. 1973:90 s. 406. 
  
 113 
  
 KU 1973:26 s. 72. 
  
 114 
  
 Se Reed  Scott, Grundlagarna med tillhörande författningar, 1980 s. 387, jämför prop. 1975/76:105 Bil. 2 s. 206 och SOU 1975:1 s. 647. 
  
 115 
  
 Prop. 1975/76:105 Bil. 2 s. 206. 
  
 116 
  
 KU 1985/86:2y, se AU 1985/86:6 s. 29. 
  
 79 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 Det framgår inte av grundlagsbestämmelsen eller dess förarbeten hur olika sakliga grunder skall viktas mot varandra. I en proposi- tion år 1986 sammanfattades rättsläget intill den 1 juli 1985 enligt följande: 
 117 
  
 När det gäller lagens kriterium skicklighet förstås därmed enligt praxis lämpligheten för en befattning visad främst genom teoretisk och prak- tisk utbildning samt erfarenhet från tidigare verksamhet. Det framgår av grundlagens förarbeten (prop. 1973:90 s. 405). Yrkesskicklighet och personliga egenskaper som prestationsförmåga m.m. blir här mätare på de individuella förutsättningarna att fylla de krav som den aktuella befattningen ställer på sin utövare. 
 Sedan länge har i allmänhet lagts större vikt vid skicklighetskriteri- erna ju högre tjänst det gäller och ju mer självständigt arbete som ingår i tjänsten. Synsättet har sålunda varit att skickligheten bör ha den av- görande betydelsen i tillsättningsärenden främst när det gäller chefs- tjänster, arbetsledartjänster, högre handläggartjänster och vissa andra tjänster med självständigt arbetsinnehåll. Men praxis har [] utveck- lats åt det hållet att skickligheten tillmäts allt högre värde också när det gäller tillsättningen av lägre tjänster. 
 [] 
 Med kriteriet förtjänst avser lagstiftaren närmast den vana som har förvärvats genom föregående tjänstgöring (jfr nyssnämnda prop. 1973:90 s. 405). I praktiken har förtjänsten oftast ansetts vara liktydig med antalet statliga tjänsteår. Men också arbete i t.ex. annan offentlig – främst kommunal – tjänst har ibland beaktats. 
 Men RF [regeringsformen] och LOA [1976 års lag om offentlig anställning] ger som framgår av lagtexten utrymme för att beakta också andra sakliga grunder än skicklighet och förtjänst. I grundlagsmotiven (anförda prop. 1973: 90 s. 406) sägs därom att bl.a. arbetsmarknadspo- litiska hänsyn kan göra det nödvändigt att vid vissa tjänstetillsättningar väga in även andra faktorer än sådana som brukar hänföras till skicklig- het och förtjänst. 
 Några närmare exempel på sådana andra sakliga grunder ges inte i lag eller lagmotiv. Men som ett sådant exempel, godtaget i senare lag- stiftning och praxis, kan nämnas företrädesrätt till återanställning enligt lagen (1982: 80) om anställningsskydd ([] jfr 9 kap. 1 § LOA [1976 års lag om offentlig anställning], prop. 1974:174 s. 63). Ett annat exempel kan vara omplacering enligt anställningsskyddslagen (7 § andra stycket) eller enligt det statliga trygghetsavtalet  
 (TrA-S). 
  Ett tredje exempel ur praxis är intresset att bereda arbetshandikappade sysselsätt- ning – jfr förordningen (1979:518) om arbetshandikappade i statligt reglerad anställning m.m. []. Som ett fjärde fall kan anges att strävan att främja ökad jämställdhet mellan kvinnor och män har kommit att godtas som en saklig grund enligt RF [regeringsformen] []. [] Sedan hösten 1978 har jämställdhetsintresset sålunda i regeringens 
  
 117  
 Prop. 1985/86:116 s. 4 f. 
 80 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 praxis i både förstainstans- och besvärsärenden accepterats som en sak- lig grund vid tillsättning av statligt reglerade tjänster. Detta har också kommit till uttryck i andra myndigheters tillsättningspraxis. Jämställd- hetsintresset anses därvid kunna väga över den gradskillnad i fråga om förtjänst och skicklighet eller bådadera som föreligger mellan sökande av olika kön, när deras kvalifikationer är i stort sett om också inte helt lika. Den tillämpade principen har också uttryckts så, att jämställdheten skall betraktas som en av flera sakliga grunder som kan fälla avgöran- det, när sökandena bedöms vara jämbördiga eller i det närmaste jäm- bördiga (jfr senast KU 1984/85:35 s. 21). 
 Arbetsmarknadsutskottet ansåg, liksom konstitutionsutskottet och senare riksdagen, att en prioritering av  
 skickligheten  
 framför för- tjänsten och andra kriterier borde komma till uttryck inte bara i en av regeringen utfärdad förordning utan i lag, varvid borde framgå att prioriteringen av kriteriet skicklighet inte innebär något avkall på kravet på objektivitet vid tjänstetillsättningar. 
 118  
 Regeringen anslöt sig till den uppfattningen. Den då gällande lagen (1976:600) om offentlig anställning kompletterades således med en bestäm- melse om att skickligheten skall sättas främst, om det inte finns särskilda skäl för något annat. Den bestämmelsen har numera överförts i sak oförändrad till 4 § andra stycket lagen (1994:260) om offentlig anställning. 
 119  
 I förarbetena till kompletteringen an- fördes: 
 120 
  
 Till skickligheten bör som jag ser det hänföras de faktorer som är av betydelse för att bedöma den sökandes lämplighet för den aktuella tjänsten. Som meritutredningen och flera remissinstanser framhåller, bör all relevant erfarenhet värderas inom ramen för skickligheten. Det skall vara en kvalitativ helhetsbedömning. 
 Hit bör således räknas bl.a. teoretisk och praktisk utbildning, per- sonliga egenskaper (som prestationsförmåga, yrkesskicklighet, ledar- egenskaper, samarbetsförmåga m.m.) samt kunskaper och erfarenheter som har förvärvats i andra offentliga eller privata anställningar eller i egen verksamhet. Men erfarenheter från områden som vård av barn, studier, utlandsvistelser, språkkunskaper, ideellt arbete m.m. bör också vägas in vid bedömningen av skickligheten, i den mån de är relevanta för den sökta tjänsten. 
 Av grundläggande betydelse för meritvärderingen är alltså att det är de krav som är förknippade med tjänsten som bestämmer vilka skick- lighetsfaktorer som skall beaktas och hur tungt dessa skall väga. 
 [] 
  
 118 
  
 AU 1985/86:6 s. 11 f. 
  
 119 
  
 Prop. 1993/94:65 s. 44 och 122. 
  
 120 
  
 Prop. 1985/86:116 s. 7 och 11. 
  
 81 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 [] Med skicklighet avses [] skickligheten för arbetsuppgift- erna i tjänsten. 
 [] 
 Den nya lagregeln bör utformas så, att den medger undantag för sådana fall där det finns särskilda skäl att låta det avgörande vara någon annan saklig grund än skickligheten, t.ex. förtjänsten eller omplacer- ings- eller jämställdhetsintresset. Självfallet får inte några andra skäl komma i fråga än sådana som kan betraktas som sakliga grunder enligt RF [regeringsformen] och LOA [1976 års lag om offentlig anställning] (jfr 7 a § andra och tredje styckena anställningsförordningen). 
 När det gäller  
 förtjänsten  
 finns det kompletterande bestämmelser i förordningen (1985:335) om tillgodoräknande av tid för föräldra- ledighet vid tillsättningen av statligt reglerade tjänster. Tiden för föräldraledighet från en anställning skall räknas sökanden till godo som förtjänst. Tid för föräldraledighet, som omfattar hela arbets- tiden och som infaller efter det att barnet har uppnått 18 månaders ålder, bör dock räknas till godo bara med hälften. En sökande, som påkallar tillgodoräknande enligt förordningen, skall i sin ansökan ange ledighetens längd och förläggning, ledighetens omfattning i förhållande till hel arbetstid samt barnets eller barnens födelsetid. Den myndighet där sökanden har varit anställd skall så långt möj- ligt bistå honom eller henne med att ta fram uppgifterna om ledig- heten. 
 När det gäller  
 andra sakliga grunder  
 än förtjänst och skicklighet finns det en generell bestämmelse i 4 § anställningsförordningen (1994:373) om att myndigheten vid anställning skall, utöver skick- ligheten och förtjänsten, också beakta sådana sakliga grunder som stämmer överens med allmänna  
 arbetsmarknads-, 
 jämställdhets-, 
  social- och sysselsättningspolitiska mål. Det har ansetts angeläget att staten som arbetsgivare strävar efter att vara en föregångare t.ex. när det gäller att bereda de människor sysselsättning som på grund av arbetshandikapp har svårt att få eller behålla ett meningsfullt arbete eller när det gäller åtgärder som främjar jämställdheten mel- lan kvinnor och män i arbetslivet. Myndigheterna borde således beakta sådana tillsättningsgrunder som stämmer överens med den allmänna samhällsutvecklingen på det personalpolitiska området. Det har, generellt sett, ansetts att någon bestämd rangordning mellan de andra sakliga grunderna inte bör tillämpas, utan individu- ella hänsyn och hänsyn till omständigheterna kan tas i varje enskilt fall. 
 121 
  
 121  
 Jämför Regeringens förordningsmotiv 1985:3 s. 13 (och prop. 1985/86:116 s. 8). 
 82 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 Av författning kan följa att det finns  
 behörighetsvillkor för anställning  
 i vissa fall. Dessa författningsreglerade behörighetsvill- kor kan ses som uttryck för vad som ansetts som en saklig grund i ett visst fall. De olika villkoren kan avse både det ena och det andra, t.ex. att registerutdrag om brottslighet överlämnats 
 122 
 , att arbets- tagaren inte strejkar för tillfället 
 123 
 , att arbetstagaren har en viss examen 
 124  
 eller att den offentliga arbetsförmedlingen har anvisat eller i vart fall godtagit arbetstagaren 
 125 
 . En särställning intar krav på svenskt medborgarskap för att inneha tjänst. I vissa fall har ett sådant krav ställts upp redan i grundlagen. Annars får ett sådant krav uppställas endast i lag eller enligt förutsättningar som anges i lag. 
 126  
 Det framgår av 11 kap. 9 § tredje stycket regeringsformen. 
 Om inget annat följer av författning, får myndigheten själv avgöra vilka sakliga krav som skall ställas på den som skall anställas. 
 Grundlagsbestämmelsen om sakliga grunder kan inte sättas ur spel genom lagstiftning av lägre valör. Det får särskild betydelse i fråga om lagstiftning som gäller generellt för arbetsgivare och i praktiken reglerar vem som skall få en anställning, såsom bestäm- melserna i anställningsskyddslagen om  
 företrädesrätt till anställning 
 . I samband med att dessa bestämmelser gjordes tillämpliga på stats- anställda uttalades följande: 
 127 
  
 Återanställningsrätten enligt LAS [anställningsskyddslagen] kan ses som ett exempel på de arbetsmarknadspolitiska hänsyn som enligt nya RF [regeringsformen] kan ingå som en av flera grunder för myndighets beslut i fråga om tillsättning av statlig tjänst. Den nya RF lägger sålunda inte hinder i vägen för att regler om återanställningsrätt införs på det statliga området. 
 [] 
 Den återanställningsrätt som [] införs på det statliga området får [] delvis en annan utformning än den allmänna återanställningsrätten enligt LAS. Bedömningen i det enskilda fallet måste primärt utgå från grundlagen. Den kan således först i andra hand och inom ramen för grundlagens rekvisit grundas på LAS. Blir en tjänst ledig, kan även en icke företrädesberättigad söka tjänsten och konkurrera med de företrä- desberättigade. Därvid kan – med tillämpning av grundlagsbestämmel- sen – exempelvis intresset att offentliga funktioner utövas av de för uppgifterna bäst skickade personerna finnas böra väga tyngre än det 
  
 122 
  
 Se 1 § andra stycket lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskoleverk- samhet, skola och skolbarnsomsorg, jämför SOU 2005:65. 
  
 123 
  
 Se 4 § förordningen (1991:1751) om vissa personalfrågor i samband med arbetskonflikter. 
  
 124 
  
 Se t.ex. 4 kap. högskoleförordningen (1993:100). 
  
 125 
  
 Se 12 § lagen (1974:13) om vissa anställningsfrämjande åtgärder. 
  
 126 
  
 Se SOU 2000:106 för en kartläggning av medborgarskapskrav för anställning. 
  
 127 
  
 Prop. 1974:174 s. 63 f. 
  
 83 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 arbetsmarknadspolitiska intresset att anställa en företrädesberättigad. Självklart är dock att en återanställningssökande får en starkare ställ- ning efter grundlagsändringen. [] 
 Avvägningen av de skilda hänsyn som skall tas kan alltså säkerligen bli en grannlaga uppgift. I tveksamma fall åligger det givetvis myndig- heten att handla så, att de grundlagsskyddade intressena inte träds för när. I praktiken torde dock risken för en konflikt mellan RF:s och LAS:s regler bli ringa. 
 Det har ansetts att det på det statliga området inte är möjligt att kräva omplacering eller företrädesrätt till en högre tjänst (beford- ran), eftersom det skulle strida mot de statliga grunderna för tjänstetillsättning. 
 128 
  
 5.8.3 
  
 Överklagande av anställningsbeslut 
  
 129 
  
 Ett anställningsbeslut kan i vissa fall bli föremål för domstolspröv- ning enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister (arbetstvistlagen). Domstolen kan enligt arbetstvistlagen pröva om arbetsgivaren brutit mot jämställdhetslagen eller någon av de lagar som gäller diskriminering i arbetslivet. 
 En tvist som rör ett beslut om anställning kan bli föremål för domstolsprövning enligt arbetstvistlagen endast (om tvisten enbart avser tvist om kollektivavtal eller) om frågan rör ett brott mot jäm- ställdhetslagen (1991:433), lagen (1999:130) om åtgärder mot dis- kriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, lagen (1999:132) om förbud mot dis- kriminering i arbetslivet av personer med funktionshinder eller lagen (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning (eller i och för sig lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning). Beroende på vem som väcker talan sker den rättsliga prövningen vid tingsrätt eller i Arbetsdomstolen. Om det är en arbetstagarorganisation som för den enskildes räkning väcker talan, skall det göras i Arbetsdomsto- len. Om arbetstagaren själv väcker talan, skall det göras vid tings- rätt. 
 När ett förvaltningsbeslut på detta sätt kan prövas av domstol enligt lagen om rättegången i arbetstvister får beslutet inte över- 
  
 128 
  
 Prop. 1981/82:71 s. 62, jämför SOU 1992:60 s. 217 och prop. 1993/94:65 s. 66. Jämför dock uttalanden i AD 1995 nr 107. 
  
 129 
  
 Framställningen i detta avsnitt bygger på den som finns i SOU 2004:23 s. 233 ff. 
  
 84 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 klagas i administrativ ordning av arbetstagaren. Detta följer av lagen (1987:439) om inskränkning i rätten att överklaga. 
 Ett beslut om anställning hos en statlig myndighet kan alltså normalt överklagas i administrativ ordning. Däremot får en myn- dighets förslag att anställa en arbetstagare eller beslut att avbryta ett anställningsförfarande inte överklagas. 
 130  
 Möjligheten att över- klaga myndigheters beslut om anställning till närmast högre myn- dighet och i sista hand till regeringen har anor tillbaka till 1600- talet. Denna möjlighet har kopplats samman med den gamla upp- fattningen om tjänstemäns rätt till befordran. Det har hävdats att ett syfte med reglerna varit att säkerställa ett rättvist tjänstemanna- urval. De sökandes rättsskyddsbehov och anställningsbeslutets gynnande effekt för den som utses har anförts som argument för att en klagomöjlighet bör finnas. 
 Av 35 § verksförordningen (1995:1322) följer att beslut om anställning överklagas hos regeringen, om något annat inte följer av lagen (1987:439) om inskränkning i rätten att överklaga eller av andra föreskrifter. Som ett led i strävandena att befria regeringen från prövning av förvaltningsärenden och att ge myndigheterna ett ökat ansvar för sin personalförsörjning har särskilda föreskrifter som skär av rätten att överklaga anställningsbeslut till regeringen med tiden blivit allt vanligare. På vissa områden och för vissa myn- digheter finns det således specialbestämmelser som skall tillämpas framför verksförordningens regler om överklagande till reger- ingen. 
 131  
 Inom bl.a. Försvarsdepartementets område och för hög- skolor och universitet överklagas ärendena hos särskilda nämnder med stöd av sådana föreskrifter. 
 132  
 Vidare överklagas vissa regionala myndigheters beslut hos deras centrala myndighet. Exempelvis överklagas länsarbetsnämndernas beslut hos Arbetsmarknads- styrelsen. 
 I 22 § förvaltningslagen (1986:223) finns det en allmän regel om vem som får överklaga. Rätt att överklaga har den som beslutet angår, om beslutet gått den klagande emot. Enligt praxis kan ett anställningsbeslut överklagas av envar av de sökande. Med en sökande jämställs den som anmält anspråk på företrädesrätt till återanställning eller till en anställning med högre sysselsättnings- grad. 
 133 
  
 130 
  
 21 § anställningsförordningen (1994:373). 
  
 131 
  
 Se närmare redogörelsen i SOU 2004:23 s. 235 f. 
  
 132 
  
 Se Hughes, Tjänstetillsättning vid universiteten i rättsligt perspektiv i Festskrift till Gonzalez 1997 s.  
  
 769–794. 
  
 133 
  
 Arbetsgivarverkets cirkulär 1987:A8 s. 132. 
  
 85 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 5.9 
  
 Offentlighet och sekretess i anställningsförfarandet 
  
 5.9.1 
  
 Inledning 
  
 Enligt utredningsdirektiven skall utredningen analysera hur en metod med avidentifierade ansökningshandlingar förhåller sig till bestämmelserna om handlingsoffentlighet i 2 kap. tryckfrihetsför- ordningen och om registrering av allmänna handlingar i 15 kap. sekretesslagen (1980:100). 
 I det följande berörs först bestämmelserna om allmänna hand- lingars offentlighet i 2 kap tryckfrihetsförordning, avsnitt 5.9.2. Här behandlas vad som utgör en allmän handling och vad rätten att ta del av en sådan handling närmare innebär. I nästa avsnitt, avsnitt 5.9.3, berörs bestämmelserna om registrering av allmänna hand- lingar. I det avslutande avsnittet – avsnitt 5.9.4 – berörs bestämmel- serna om sekretess. 
  
 5.9.2 
  
 Allmänna handlingars offentlighet 
  
 Bestämmelser om allmänna handlingars offentlighet, dvs. offentlig- hetsprincipen, finns i 2 kap. tryckfrihetsförordningen (TF), som är en av Sveriges grundlagar. Enligt ett inledande portalstadgande skall varje svensk medborgare 
 134 
 , till främjande av ett fritt menings- utbyte och en allsidig upplysning, ha rätt att ta del av allmänna handlingar (1 §). Av 2 § framgår att den rätten får begränsas i vissa fall. Det finns alltså allmänna handlingar som är offentliga och sådana som, helt eller delvis, inte är det utan som är föremål för sekretess. Till dessa begränsningar i allmänna handlingars offent- lighet återkommer utredningen (avsnitt 5.9.4). Det bör dock redan här nämnas att ansökningshandlingar som kommit in till en myn- dighet i ett anställningsärende normalt inte är föremål för sekretess. 
 Med handling förstås bl.a. en framställning i skrift eller bild 
 135  
 (3 § första stycket första meningen). Även  
 e-post, 
  som myndig- heten kan läsa bara med hjälp av dator, utgör en handling. Hand- lingen är en allmän handling, om den förvaras hos myndigheten och är att anse som inkommen till eller upprättad hos myndigheten 
  
 134 
  
 Enligt 14 kap. 5 § TF är utlänningar likställda med svenska medborgare, om inte något annat följer av TF eller en vanlig lag. Som konstaterats tidigare har även offentligt anställda i egenskap av medborgare, eller likställda utlänningar, rätt att ta del av allmänna handlingar. 
  
 135 
  
 För upptagningar som bara kan uppfattas med tekniska hjälpmedel, t.ex.  
  
 e-post, 
  finns det särskilda bestämmelser i 2 kap. TF, som inte berörs närmare här. 
 86 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 (3 § första stycket andra meningen). Om handlingen fysiskt finns hos myndigheten, är den  
 förvarad  
 där. Om ansökningshandlingar eller liknande på grund av avtal har lämnats till t.ex. ett konsult- företag och finns där, kan de dock också anses som förvarade hos myndigheten. Det framgår av ett par vägledande rättsfall från Regeringsrätten. I rättsfallet RÅ 1989 ref. 29 anförde Regerings- rätten: 
 Såvitt kan utläsas av handlingarna i målet har sökande till befattningen som spårvägschef haft att ställa sin ansökan till den i ärendet beslutande kommunala myndigheten, spårvägsstyrelsen, men sända ansökningen till det enskilda konsultföretaget Johnson  Strömberg Chefsrekrytering Aktiebolag. Bolaget har haft spårvägsstyrelsens uppdrag att medverka vid rekryteringen bl.a. genom annonsering och beredning av ärendet sedan ansökningstiden utgått. Denna utgick den 21 september 1988 men ansökningarna redovisades som inkomna hos spårvägsstyrelsen först den 1 februari 1989, samma dag som spårvägsstyrelsen vid extra sammanträde fattade beslut i tillsättningsärendet. I sammanträdes- protokollet antecknades att det förord spårvägsstyrelsens presidium gav en av sökandena föregåtts av samråd med konsultföretaget. 
 Vad sålunda upptagits visar att aktiebolaget mottagit ansökningarna i spårvägsstyrelsens ställe och att denna före beslutsdagen haft tillgång till ansökningarnas innehåll. Aktiebolaget måste därför anses ha för- varat handlingarna för spårvägsstyrelsens räkning, till följd varav de varit allmänna handlingar, och styrelsen hade i anledning av Pace framställning om att få ta del av ansökningarna bort infordra dem eller kopior därav från bolaget för att kunna pröva hans framställning i sak. 
 I rättsfallet RÅ 1996 ref. 25, som avgjordes av Regeringsrätten i sin helhet (i s.k. plenum med alla domare i rätten), uttalade Regerings- rätten: 
 Vad som framkommit i målet visar att de handlingar som begärts utlämnade utgjort ett led i ett kommunalt tjänstetillsättningsärende. Annonsens utformning och vad som i övrigt upplysts i målet, bl.a. om handläggningen av ärendet, ger vid handen att konsultbolaget mottagit de ifrågavarande handlingarna i kommunens ställe och att handlingarna varit tillgängliga för kommunen från det att de kommit in till bolaget och därefter åtminstone till dess ärendet beretts så långt att en enda person uppmanades att söka tjänsten. Bolaget måste därför anses ha mottagit och förvarat handlingarna för kommunens räkning. På grund därav har de varit att anse som allmänna handlingar och kommunen hade när framställningen gjordes bort infordra dem för att pröva fram- ställningen i sak. 
 Som framgått räcker det inte att handlingen förvaras hos myndig- heten för att den skall vara en allmän handling. Den måste också 
 87 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 vara att anse som antingen inkommen till eller upprättad hos myn- digheten. 
 En handling anses som  
 inkommen  
 till en myndighet när den har anlänt till myndigheten eller annars kommit en behörig befatt- ningshavare till handa (6 § första stycket). En handling betraktas alltså som inkommen vid den tidigaste tänkbara tidpunkten. Enligt Flores är det inte tillåtet att försöka förskjuta denna tidpunkt genom att dröja med att bryta ett konvolut, vari hand- lingen finns, eller genom att vänta med diarieföringen. 
 136  
 Det torde dock, enligt utredningens mening, inte i sig strida mot bestämmel- serna i 2 kap. TF att en myndighet låter bli att genast öppna ett kuvert med vissa handlingar som kommit in i ett anställnings- ärende. Handlingarna i det förslutna kuvertet anses emellertid redan inkomna på ett sådant sätt att myndigheten har att enligt 2 kap. TF på begäran bryta kuvertet och visa upp dem för den som frågar efter dem. 
 137 
  
 Det finns dock en undantagsbestämmelse om att vissa hand- lingar inte anses som inkomna redan när de anlänt till myndig- heten. Enligt 6 § andra stycket skall nämligen en tävlingsskrift, ett anbud eller en annan sådan handling som enligt tillkännagivande skall avlämnas i förseglat omslag inte anses inkommen före den tidpunkt som har bestämts för öppnandet. Den bestämmelsen har motiverats enligt följande: 
 138 
  
 För vissa särskilda fall har det ansetts erforderligt att medgiva myndig- het att genom underlåtenhet att bryta konvolut uppskjuta den tid- punkt, då en handling skall anses inkommen. Detta gäller främst i sådana fall, då ett tävlingsmoment motiverar att handlingar, som inkommit från flera olika personer, brytas samtidigt. Det för dylika fall angivna undantaget bör endast vara tillämpligt, då ett samtidigt öpp- nande av handlingar på bestämd tidpunkt erfordras för förhindrande av illojala förfaranden. Det bör icke vara tillåtet att tillämpa detta undan- tag exempelvis på vanliga ansökningar till ämbete eller tjänst. 
 Undantagsbestämmelsen är alltså inte tillämplig på ansöknings- handlingar i ett anställningsärende ens om myndigheten tillkänna- gett att vissa delar av handlingarna skall avlämnas i ett förseglat kuvert. 
  
 136 
  
 Handlingsoffentlighet och sekretess, nionde upplagan 2003 s. 21. 
  
 137 
  
 Däremot finns det inte enligt TF någon rätt för enskilda att vara med när myndigheten sorterar eller öppnar kuverten, se JO 1975 s. 313 och JO 1989/90 s. 398. 
  
 138 
  
 SOU 1947:60 s. 221. I prop. 1948:230 s. 132 anges att paragrafen överensstämde med vad de sakkunniga föreslagit. 
  
 88 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 En handling anses  
 upprättad  
 hos en myndighet när den har ex- pedierats, dvs. sänts iväg. Har en handling inte expedierats, anses den som upprättad först när det ärende till vilket den hänför sig har slutbehandlats hos myndigheten. Om handlingen inte hänför sig till något visst ärende, anses den upprättad när den har färdigställts, t.ex. genom att justeras av myndigheten. (7 § första stycket.) Minnesanteckningar – dvs. promemorior och andra uppteckningar som inte tillför ett ärende en sakuppgift och som har kommit till bara för ärendets beredning, t.ex. listor över sökande eller deras meriter som myndigheten upprättar – anses dock som allmänna handlingar bara om de tas om hand för arkivering eller expedieras (9 § första stycket). Detsamma gäller för utkast och koncept (9 § andra stycket). Myndigheters diarier och andra förteckningar som förs fortlöpande anses som upprättade redan när de är färdiga för införing av uppgifter (7 § andra stycket 1). 
 En begäran om att få ta del av en allmän handling skall göras hos den myndighet som förvarar handlingen (14 § första stycket, jäm- för 15 kap. 6 § sekretesslagen). Myndigheten får inte på grund av begäran efterforska vem den sökande är eller vilket syfte han eller hon har med sin begäran i större utsträckning än vad som behövs för att myndigheten skall kunna pröva om handlingen är föremål för sekretess och därför inte kan lämnas ut (14 § tredje stycket). Avslås begäran, har sökanden rätt att överklaga avslagsbeslutet (15 § och 15 kap. 7 § sekretesslagen). 
 En allmän handling, som får lämnas ut, skall på begäran genast, eller i vart fall så snart det är möjligt, på stället gratis tillhandahållas sökanden på ett sådant sätt att den kan läsas (12 § första stycket). Om betydande hinder möter, är myndigheten dock inte skyldig att tillhandahålla handlingen på stället (12 § andra stycket). Att allmänna handlingar förvaras i ett förslutet kuvert hos myndigheten torde inte i sig innebära ett betydande hinder. 
 139  
 Handlingarna får i stället tas ut ur kuvertet så att sökanden kan läsa dem på stället. 
 Sökanden har inte bara en rätt att ta del av (t.ex. genom att själv skriva av handlingen) allmänna handlingar på stället, dvs. i myndig- hetens lokaler. Sökanden har nämligen också rätt att på begäran, men mot en avgift, få en avskrift eller kopia av en allmän handling som får lämnas ut (13 § första stycket). Myndigheten skall behandla en sådan begäran skyndsamt (13 § andra stycket). 
  
 139  
 Se närmare om vad som kan utgöra betydande hinder Mcbride, Allmänna handlingar, 1988 s. 247 ff. 
 89 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 En myndighet skall vidare enligt sekretesslagen på begäran av en enskild t.ex. på telefon lämna uppgift, som inte är sekretessbelagd, ur en allmän handling som förvaras hos myndigheten (15 kap. 4 § sekretesslagen). Här gäller emellertid ett undantag i den mån hinder [] möter [] av hänsyn till arbetets behöriga gång. Om myndigheten bestämts sig för att tillämpa en metod med avidentifi- erade ansökningshandlingar och vissa allmänna handlingar ännu finns i förslutna kuvert, torde myndigheten således kunna avslå begäran att få ut uppgifter ur handlingarna i kuvertet med hänvis- ning till att det skulle störa arbetets behöriga gång, dvs. den arbetsmetod myndigheten valt att tillämpa. Avslagsbeslutet får inte överklagas. Sökanden har dock alltid möjlighet att i stället fram- ställa en begäran med stöd av 2 kap. TF om att få ta del av hela handlingen hos myndigheten eller att få en kopia av den. En sådan begäran enligt 2 kap. TF får myndigheten då inte avslå med hänvis- ning till arbetets behöriga gång. Det är alltså bara en begäran enligt sekretesslagen om att få t.ex. muntliga information från myndigheten om uppgifter ur handlingen som kan avslås med hän- visning till arbetets behöriga gång, inte en begäran enligt 2 kap. TF. 
 Sammanfattningsvis kan följande sägas. Ansökningshandlingar som kommit in till en myndighet i ett anställningsärende och för- varas där utgör allmänna handlingar hos myndigheten. Det gäller i de flesta fall också om handlingarna i stället lämnats in till och för- varas hos ett företag som myndigheten anlitat. Även sådana hand- lingar som finns i ett förslutet kuvert utgör allmänna handlingar trots att myndigheten inte (ännu) öppnat kuvertet. Vem som helst som begär det har rätt att så fort det bara går få ta del av ansök- ningshandlingarna hos myndigheten på ett sådant sätt att de kan läsas och, mot avgift, få en kopia av dem. Det innebär att myndig- heten på begäran måste öppna ett förslutet kuvert så att sökanden kan läsa de allmänna handlingarna i kuvertet. 
  
 5.9.3 
  
 Registrering av allmänna handlingar 
  
 I 15 kap. sekretesslagen finns det bestämmelser om registrering av allmänna handlingar. 
 140 
  
 140  
 Offentlighets- och sekretesskommittén (OSEK) har sett över bestämmelserna men inte föreslagit några ändringar i sak av bestämmelserna om registrering av allmänna handlingar, SOU 2002:97. 
 90 
  
 SOU 2005:115 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 När en allmän handling har kommit in till eller upprättats hos en myndighet, skall handlingen enligt huvudregeln registreras utan dröjsmål (1 § första stycket). Registreringen skall ske i ett register som brukar kallas diarium. Som nämnts i avsnitt 5.9.2 utgör ett diarium i sig självt en allmän handling redan när det är färdigt för införing av uppgifter (2 kap. 7 § andra stycket 1 tryckfrihets- förordningen). Diariet skall i fråga om en allmän handling för vilken sekretess inte gäller innehålla följande information (2 § första stycket): 
  
 1. 
  
 Datum, då handlingen kom in eller upprättades. 
  
 2. 
  
 Diarienummer eller annan beteckning som har åsatts hand- lingen. 
  
 3. 
  
 I förekommande fall från vem handlingen har kommit in eller till vem den har expedierats. 
  
 4. 
  
 I korthet vad handlingen rör. 
  
 I fråga om allmänna handlingar för vilka det inte gäller sekretess kan myndigheten dock strunta i registreringen, om handlingarna i stället hålls så ordnade att det utan svårighet kan fastställas om en handling har kommit in eller upprättats (1 § första stycket). Myn- digheten har alltså valfrihet att välja tillvägagångssätt. 
 141  
 I ett ärende kan t.ex. den handling som initierat ärendet, exempelvis den infor- mation om en ledig anställning som offentliggjorts, registreras i diariet, medan de ansökningshandlingar som kommer in i stället hålls ordnade i en hög sorterad t.ex. efter det datum ansökan kom in. 
 Sammanfattningsvis kan följande sägas. Myndigheten kan välja att inte registrera bl.a. från vem ansökningshandlingar (för vilka det inte gäller sekretess, se avsnitt 5.9.4) har kommit in, om myndig- heten i stället håller de inkomna handlingarna ordnade t.ex. efter det datum då handlingen kom in. Myndigheten behöver således inte öppna ett förslutet kuvert för att registrera handlingarna i det. 
  
 5.9.4 
  
 Sekretess för allmänna handlingar 
  
 Av 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen framgår det att rätten att få ta del av allmänna handlingar får begränsas bara när det är påkallat med hänsyn till 
  
 141  
 Prop. 1979/80:2 Del A s. 355 f. 
 91 
  
 Regler om anställningsförfarandet i offentlig sektor 
  
 SOU 2005:115 
  
 1. 
  
 rikets säkerhet eller dess förhållande till annan stat eller mellanfolklig organisation, 
  
 2. 
  
 rikets centrala finanspolitik, penningpolitik eller valutapolitik, 
  
 3. 
  
 myndighets verksamhet för inspektion, kontroll eller annan tillsyn, 
  
 4. 
  
 intresset att förebygga eller beivra brott, 
  
 5. 
  
 det allmännas ekonomiska intresse, 
  
 6. 
  
 skyddet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, 
  
 7. 
  
 intresset att bevara djur- eller växtart. 
  
 Alla begränsningar skall anges noga i bestämmelser som enligt huvudregeln skall finnas samlade i en enda särskild lag, sekretess- lagen. 
 Av 7 kap. 11 § sekretesslagen framgår det att sekretess normalt inte gäller i ärenden om anställning, inte ens i fråga om hälsotill- stånd eller utdrag ur belastningsregistret som avslöjar brottslig- het. 
 142  
 Det har varit en viktig princip att det skall vara offentlighet i sådana ärenden, eftersom starka offentlighets- och rättssäkerhets- intressen gör sig gällande. 
 143 
  
 Sammanfattningsvis kan följande sägas. Det gäller normalt inte sekretess för uppgifter i ansökningshandlingar i anställningsären- den. Det får anses i vart fall tveksamt om det enligt 2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen är tillåtet att införa en bestämmelse om (ens temporär) sekretess för uppgifter om identiteten hos den som söker en anställning när anställningsmyndigheten har beslutat att tillämpa en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. 
  
 142 
  
 Se om utdrag ur belastningsregistret i anställningsärenden prop. 1999/2000:123 s. 30 och 
  
 80 
  
 f. samt SOU 2005:65 s. 116. 
  
 143 
  
 Prop. 1999/2000:123 s, 30 och 81 samt prop. 1986/87:3 s. 8. 
  
 92 
 ÖVERVÄGANDEN 
 93 
 6 Sammanfattning av metoden 
 Enligt utredningsdirektiven skall utredningen analysera förutsätt- ningar för att använda en metod med avidentifierade ansöknings- handlingar vid rekrytering inom offentlig sektor och föreslå hur den praktiska hanteringen av avidentifieringen bör ske. Utred- ningen har utifrån en sådan analys utformat ett förslag till metod med avidentifierade ansökningshandlingar. Förslaget redovisas i detalj tillsammans med resultatet av analysen i följande avsnitt. För att underlätta läsningen av följande avsnitt och förståelsen för hel- heten har utredningen valt att samlat men kortfattat här redan inledningsvis redovisa förslaget till metod. Den föreslagna metoden innebär i korthet följande. 
 Metoden bör bara användas för att ta fram de sökande som skall kallas till intervju. När det har skett, sköts anställningsproceduren på vanligt sätt. Metoden tar bara hänsyn till formella kvalifikatio- ner, såsom utbildning och arbetslivserfarenhet. Andra kvalifikatio- ner, såsom samarbetsförmåga och andra sådana personliga egenska- per samt allmän personlig lämplighet, bedöms nämligen bäst genom den efterföljande vanliga anställningsproceduren med bl.a. intervjuer, referenstagning och i vissa fall testning. 
 Metoden förutsätter att arbetsgivaren innan en anställning för- klaras ledig fastställer en kravprofil för de formella kvalifikationer som önskas. Av kravprofilen bör framgå hur olika typer av sådana kvalifikationer värderas genom att det tydligt anges vilka kvalifika- tioner som är nödvändiga, önskvärda respektive förstegsgivande (om flera sökande har de nödvändiga och önskvärda kvalifikation- erna). Den fastställda kravprofilen omsätts därefter till en ansök- ningsblankett som tar upp bara de formella kvalifikationer som önskas. 
 Ansökningsblanketten skall utformas så att den information som skall fyllas i inte avslöjar sökandens identitet eller grupptillhörig- het. Med grupptillhörighet menas sådana (föreställda) egenskaper som avses i lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet, dvs. etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, kön, sexu- 
 95 
  
 Sammanfattning av metoden 
  
 SOU 2005:115 
  
 ell läggning eller funktionshinder. Namnet, hemadressen, åldern, inklusive födelseår, födelselandet, civilståndet och hemförhållanden bör alltså inte efterfrågas. Bara om svenskt medborgarskap är en förutsättning för anställning, bör det efterfrågas. Exakt informa- tion om tidigare och nuvarande arbetsplatser bör inte efterfrågas utan bara information om typ av anställning, yrke eller arbetsupp- gifter. Information om utbildningsexamen, utbildningsinriktning och utbildningens huvudsakliga innehåll och längd bör efterfrågas så att utbildningsanordnaren och undervisningsspråket inte av- slöjas. Information om utbildning i svenska språket bör inte efter- frågas. Kompetens i språk bör dock efterfrågas. Ansökningsblan- ketten bör inte ge möjlighet att lämna ett s.k. personligt brev. Ansökningsblanketten kan lämpligen göras elektronisk så att sökandena kan fylla i och sända in den via Internet. 
 När anställningen förklaras ledig, t.ex. genom annonsering, bör kravprofilen anges och att sökanden skall fylla i den särskilda ansökningsblanketten och lämna in övriga ansökningshandlingar på sedvanligt sätt. Annan personal än den som har att bestämma om kallelse till intervju bör anges som kontaktpersoner. 
 Annan personal än den som har att bestämma om kallelse till intervju bör ta emot inkomna ansökningar och översiktligt se till att de ifyllda ansökningsblanketterna inte innehåller någon inte efterfrågad information. Om sökanden inte fyllt i ansökningsblan- ketten eller fyllt i den fel, bör den personalen ta kontakt med sökanden för att be honom eller henne att göra det. Ansöknings- blanketten och övriga inkomna handlingar från en sökande åsätts ett unikt löpnummer (så att man via numret kan härleda ansök- ningsblanketten till en individ). Ansökningarna registreras inte i myndighetens diarium utan hålls i stället så ordnade att det utan svårighet kan fastställas att handlingarna kommit in till myndig- heten (och inte upprättats av den). Myndighetens personal bör ges sådana instruktioner att de som har att bestämma om kallelse till intervju inte inledningsvis får annan information om de sökande än vad som framgår av de ifyllda ansökningsblanketterna. 
 När ansökningstiden gått ut, lämnas bara de ifyllda ansöknings- blanketterna över till dem som har att bestämma om kallelse till intervju, som med hjälp av bara den informationen rangordnar de sökande utifrån hur väl de uppfyller de formella kvalifikationerna i kravprofilen och därefter bestämmer vilka som skall kallas till intervju. När detta skett, kan all personal ta del av samtliga inkomna handlingar. 
 96 
 7 Lagstiftningens inverkan 
  
 7.1 
  
 Inledning och sammanfattande bedömning 
  
 Enligt utredningsdirektiven skall utredningen analysera hur en metod med avidentifierade ansökningshandlingar förhåller sig till bestämmelserna om handlingsoffentlighet i 2 kap. tryckfrihets- förordningen och om registrering av allmänna handlingar i 15 kap. sekretesslagen (1980:100). Vidare skall utredningen analysera hur avidentifieringen förhåller sig till bestämmelser om företrädesrätt. Även andra bestämmelser som utredningen finner kan innebära hinder eller medföra problem skall analyseras. Om utredningen kommer fram till att det finns sådana hinder, skall utredningen analysera vilka författningsändringar som krävs för att undanröja hindren och lämna nödvändiga författningsförslag. Det ligger dock inte inom ramen för utredningens uppdrag att föreslå någon grundlagsändring. 
 Utredningens sammanfattande bedömning av lagstiftningens inverkan på en tillämpning av den föreslagna metoden med aviden- tifierade ansökningshandlingar är att lagstiftningen inte kan anses innebära sådana hinder eller problem att några författningsänd- ringar bör föreslås. I följande avsnitt utvecklas hur de författnings- bestämmelser som åsyftas i utredningsdirektiven eller som utred- ningen annars ansett ha betydelse inverkar på tillämpningen av den föreslagna metoden med avidentifierade ansökningshandlingar. 
  
 7.2 
  
 Anställningsskyddslagen 
  
 I enlighet med bestämmelserna i lagen (1982:80) om anställnings- skydd (anställningsskyddslagen) finns det i vissa fall för arbets- tagare eller före detta arbetstagare en företrädesrätt till anställning eller rätt att få andra arbetsuppgifter som är lediga, dvs. omplace- 
 97 
  
 Lagstiftningens inverkan 
  
 SOU 2005:115 
  
 ras. 
 144  
 Kommuner och landsting måste följa anställningsskydds- lagen, medan företrädesrätten på den statliga sidan är en bland flera sakliga grunder som skall beaktas vid anställning. 
 När någon uppfyller kraven för att ha företrädesrätt till en viss anställning hos kommun eller landsting, blir det inte aktuellt med något rekryteringsförfarande vid vilket en metod med avidentifie- rade ansökningshandlingar skulle kunna användas. Det är nämligen då inte den som till äventyrs är mest lämpad för anställningen som skall få den utan den (av de) företrädesberättigade (med bäst plats i turordningen och tillräckliga kvalifikationer). 
 Inom staten kan det dock förekomma ett rekryteringsförfarande till en anställning även när någon har företrädesrätt till den anställ- ningen. Den som har företrädesrätt behöver inte lämna in några ansökningshandlingar för att kunna utnyttja sin företrädesrätt; där- emot kan en enkel anmälan krävas. Är den som har företrädesrätt fortfarande anställd hos den statliga arbetsgivaren, torde dock arbetsgivaren kunna beordra den anställda att fylla i en ansöknings- blankett. I annat fall kan personal hos den statliga arbetsgivaren med ledning av personalakten och annan tillgänglig information ta fram de uppgifter som efterfrågas i ansökningsblanketten och fylla i den. Även om uppgiften att någon har företrädesrätt helt klart är både saklig och relevant, bör den uppgiften inte tas med i ansök- ningsblanketten. Fanns den uppgiften med, skulle man nämligen i de flesta fall förmodligen enkelt kunna identifiera personen. 
  
 7.3 
  
 Aktiva åtgärder 
  
 Enligt utredningsdirektiven skall hantering av särskilda önskemål för en anställning, t.ex. prioritering av manliga sökanden till en kvinnodominerad arbetsplats, ingå i utredningens analys av en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. 
 När det på en arbetsplats inte råder en i huvudsak jämn fördel- ning mellan kvinnor och män i en viss typ av arbete eller inom en viss kategori av arbetstagare, skall arbetsgivaren enligt jämställd- hetslagen (1991:433) söka se till att andelen arbetstagare av det könet efter hand ökar. Det gäller dock inte, om särskilda skäl talar emot sådana åtgärder eller åtgärderna rimligen inte kan krävas med hänsyn till arbetsgivarens resurser och omständigheterna i övrigt. Förbudet mot direkt diskriminering i jämställdhetslagen gäller 
  
 144  
 När det i detta avsnitt talas om företrädesrätt avses också rätten till omplacering. 
 98 
  
 SOU 2005:115 
  
 Lagstiftningens inverkan 
  
 vidare inte om behandlingen är ett led i strävanden att främja jäm- ställdhet i arbetslivet, s.k. positiv särbehandling. 
 Arbetsgivaren kan även i övrigt – givetvis inom ramen för lag- stiftningen mot diskriminering i arbetslivet – vilja prioritera någon egenskap hos sökandena t.ex. för att uppfylla något samhällspoli- tiskt mål. Det skulle t.ex. kunna vara fråga om att underlätta för långtidsarbetslösa eller straffade att återkomma till arbetslivet. 
 Om arbetsgivaren vid en viss rekrytering har bestämt sig för att prioritera någon viss egenskap, t.ex. ett visst kön, bör den egenska- pen givetvis efterfrågas i ansökningsblanketten. Utredningen har svårt att se hur en metod med avidentifierade ansökningshandlingar i övrigt skulle kunna ha någon inverkan på hanteringen av särskilda önskemål för en anställning som arbetsgivaren valt att uppställa. 
  
 7.4 
  
 Offentlighetsprincipen och rätten till partsinsyn 
  
 En metod med avidentifierade ansökningshandlingar förutsätter att den personal som har att bestämma om kallelse till intervju inte känner till all information i ärendet som i och för sig finns hos myndigheten utan bara informationen i de ifyllda ansökningsblan- ketterna. Arbetsgivaren kan instruera sin personal vilken informa- tion den skall respektive inte skall ta del av i tjänsten (se närmare avsnitt 5.3.3). Myndigheten kan dock inte neka personalen, eller någon annan medborgare, att ta del av allmänna handlingar med stöd av offentlighetsprincipen i 2 kap. tryckfrihetsförordningen. 
 Inkomna ansökningshandlingar utgör i sin helhet offentliga all- männa handlingar som vem som helst har rätt att ta del av med stöd av offentlighetsprincipen enligt 2 kap. tryckfrihetsförordningen. En sökande har vidare med stöd av rätten till s.k. partsinsyn möj- lighet att ta del av andra sökandes ansökningshandlingar i sin hel- het. Det går alltså med dagens lagstiftning inte att hindra att många människor känner till det som står i ansökningshandlingarna i sin helhet. Det torde också vara svårt, eller omöjligt, att hindra att någon av dessa människor berättar den informationen för handläg- gande personal, t.ex. vid ett telefonsamtal. Härtill kommer att en sökande kan strunta i myndighetens anvisningar för ansöknings- förfarandet och lämna mer information än som efterfrågas. 
 Den nu berörda informationsasymmetrin (att utomstående kan veta mer än handläggaren som har att bestämma om kallelse till intervju) och konsekvenserna av den (att den som vet kan berätta 
 99 
  
 Lagstiftningens inverkan 
  
 SOU 2005:115 
  
 för den som skall vara ovetande) torde vara svåra att komma till rätta med även med ändrad lagstiftning i något hänseende, t.ex. en bestämmelse om temporär sekretess. Det förefaller exempelvis oproportionerligt – och olämpligt – att föreslå straff för den privatperson som lämnar viss information till en handläggare eller att föreslå att myndigheten skall bortse från en ansökan bara därför att någon har lämnat viss information. 
 Eftersom myndigheten i princip får bestämma vilka anställda som skall göra vad, kan den i och för sig bestämma att den hand- läggare som fått del av viss information inte längre skall handlägga anställningsärendet. Men detta torde knappast vara något verk- ningsfullt medel mot en utomstående som bestämt sig för att sabotera användningen av en metod med avidentifierade ansök- ningshandlingar (genom att berätta informationen också för varje ny handläggare). 
 Utredningen är dock övertygad om att de nu berörda förhållan- dena knappast kommer att utgöra något oöverkomligt problem i praktiken. 
 Annan personal än den som har att bestämma om kallelse till intervju kan ges i uppdrag att hantera ansökningshandlingarna och kontakterna med sökandena. 
 Ansökningshandlingarna behöver inte registreras i myndighetens diarium utan kan i stället hållas så ordnade att det utan svårighet kan fastställas att handlingarna kommit in till myndigheten (och inte upprättats av den), se närmare avsnitt 5.9.3. 
  
 7.5 
  
 Författningsreglerade rekryteringsformer 
  
 Det förekommer att speciella rekryteringsprocesser är reglerade i lagstiftning. Det gäller t.ex. vissa rekryteringar inom högskole- väsendet enligt högskoleförordningen (1993:100), där det finns utförliga bestämmelser om formerna för rekryteringen. 
 I de fall där själva rekryteringsprocessen på det sättet är föreskri- ven i lagstiftning finns det ofta inte utrymme för att använda en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. Det finns dock enligt utredningens mening inte anledning att föreslå författnings- ändringar för att göra det möjligt att använda den föreslagna meto- den med avidentifierade ansökningshandlingar i dessa specialfall. 
 100 
 8 Utgångspunkter 
 Den föreslagna metoden med avidentifierade ansökningshandlingar har utformats så att den i princip är möjlig att använda vid alla anställningar. 
 I dag är praxis generellt att ju längre anställning det rör sig om, desto mer ambitiöst rekryteringsarbete. Det innebär att korta vika- riat och andra anställningar av tillfällig natur ofta rekryteras efter en relativt kort beredning. 
 145  
 Forskning visar att vikariat och andra tidsbegränsade anställningar ofta utgör en förutsättning för att senare, genom den arbetslivserfarenhet man samlar på sig och refe- renser därpå, kunna komma i fråga för tillsvidareanställning. 
 146  
 Att endast använda en metod med avidentifierade ansökningshand- lingar för tillsvidareanställning skulle därmed riskera att cementera effekterna av de urvalskriterier som använts vid rekrytering till anställningar av tillfällig natur. Här får arbetsgivaren göra avväg- ningar mellan kraven på snabbhet vid anställningar av tillfällig natur och fördelarna med en metod med avidentifierade ansöknings- handlingar. 
 Forskningen kring etnisk (men även  
 köns-) 
  diskriminering på arbetsmarknaden indikerar att det å ena sidan förekommer överallt och vid alla typer av anställningar, men att det å andra sidan verkar förekomma oftare vid ledande befattningar. 
 147  
 Av forskningen följer då att en metod med avidentifierade ansökningshandlingar skulle vara lämplig att använda så brett som möjligt och till i prin- cip alla anställningar, speciellt vid ledande befattningar. 
 En metod med avidentifierade ansökningshandlingar har att även hantera de fall där någon eller några sökanden redan finns inom organisationen (s.k. intern kandidat). Det är svårt att se att meto- den skulle innebära några problem av mer allvarlig art. Naturligtvis finns möjligheten att kravprofilen utformas på ett sådant sätt att 
  
 145 
  
 Knocke 2003; Neergaard 2004; 2006 (under utgivning). 
  
 146 
  
 Håkansson 2001; Walette 2004. 
  
 147 
  
 Martinsson 1998; Berggren  Omarsson 2001; TCO 2005; Darin 2006 (under utgivning). 
  
 101 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2005:115 
  
 den särskilt passar den interna kandidatens meriter, varför det i praktiken kan vara svårt att hålla den kandidaten anonym. Det innebär dock inget problem för metoden utan speglar snarare en relativt vanligt förekommande metod att öka (i vissa fall minska) chansen för interna kandidater att komma i fråga för anställningen. Den föreslagna metoden med avidentifierade ansökningshandlingar kan således aldrig garantera en heltäckande anonymitet för den vars meriter redan är kända inom myndigheten. Däremot skapar meto- den en sådan hög grad av avidentifiering att möjligheten att mot- verka särbehandling i den initiala fasen jämfört med traditionella metoder för rekrytering ökar. Därtill medför metoden att alla sökandes meriter enligt ansökningsblanketten kan jämföras på ett systematiskt sätt. 
 Utredningen anser att en metod med avidentifierade ansök- ningshandlingar enbart bör användas för att bedöma kvalifikationer kopplade till det tekniska systemet, dvs. formella kvalifikationer, såsom utbildning och arbetslivserfarenhet, som underlag för kallelse till anställningsintervjuer. I ett inledande skede av en rekrytering utgör dessa indikatorer på kompetens utmärkta och relativt standardiserade variabler för en formell bedömnings- process. Anledningen till att metoden inte tar hänsyn också till kvalifikationer kopplade till det sociala systemet är att sådana kvalifikationer – personliga egenskaper, samarbetsegenskaper, led- ningsegenskaper osv. – inte generellt kan och bör bedömas genom en granskning av ansökningshandlingar utan först och främst genom intervjuer, referenstagning och, i vissa fall, testning. 
 Den föreslagna metoden med avidentifierade ansökningshand- lingar lyfter fram målkonflikten mellan å ena sidan begränsad och strukturerad information och å andra sidan obegränsad och mindre strukturerad information. Den här konflikten måste hanteras i alla rekryteringsprocesser oavsett metod. Den föreslagna metoden med avidentifierade ansökningshandlingar innebär först och främst en uppdelning i två skilda rekryteringsfaser. I den första fasen, då metoden används, begränsas informationen genom utformning av en tydlig kravprofil och en strukturering av de sökandes meriter med hjälp av en ansökningsblankett. Utifrån den här informationen rangordnas de sökande för urval till intervju. För att minska risken för att relevant information inte kommer fram i den första fasen, kan man, när rangordningen gjorts klar, ta stickprov eller på annat sätt försäkra sig om att de verkligen mest meriterade valts ut för anställningsintervju. 
 102 
  
 SOU 2005:115 
  
 Utgångspunkter 
  
 En metod med avidentifierade ansökningshandlingar bör upp- fylla åtminstone två centrala mål. Först och främst skall metoden resultera i att de mest kvalificerade i formellt hänseende kallas till intervju, dvs. arbetsgivaren skall kunna förvänta sig att med hjälp av metoden få intervjua bara personer med efterfrågade formella kvalifikationer. I det målet ligger också att metoden måste kunna särskilja mellan de sökande i sådan utsträckning att bara ett rimligt antal av de i formellt hänseende mest kvalificerade vaskas fram. En andra central målsättning är att metoden skall innebära en minskad risk för särbehandling genom information som avslöjar identiteten eller grupptillhörigheten undanhålls beslutsfattarna. Vidare bör en metod med avidentifierade ansökningshandlingar kunna effektivt, dvs. utan betydande administrativt merarbete, producera denna måluppfyllelse. 
 En tydlig kravprofil för efterfrågade kvalifikationer kopplade till det tekniska systemet bör kunna bidra till att målen uppfylls. Den metod med avidentifierade ansökningshandlingar som utredningen förordar förutsätter också att arbetsgivaren upprättar en kravprofil för de formella kvalifikationer som efterfrågas. Kravprofilen bör ange vikten av de önskade formella kvalifikationerna. Det bör där- för framgå vilka formella kvalifikationer som är nödvändiga (måste finnas), vilka som är önskvärda (helst bör finnas) samt vilka for- mella kvalifikationer i övrigt som kan ge ett försteg (gärna bör finnas). Arbetsgivaren bör, förutom de nödvändiga kraven, ange och rangordna så många av de önskvärda och förstegsgivande kraven att det kan antas att bara ett rimligt antal sökande uppfyller kraven. Ju fler sökande som kan förväntas, desto flera önskvärda och förstegsgivande krav behöver anges. 
 En metod med avidentifierade ansökningshandlingar innebär att ansökningshandlingarna kommer att bestå av två skilda typer av dokument. Å ena sidan traditionella handlingar som inkluderar meritförteckning, personligt brev, betygsutskrifter, arbetsgivar- intyg, referenser etc. Å andra sidan en ifylld ansökningsblankett som inte innehåller sådan information att sökandens identitet eller grupptillhörighet avslöjas. Metoden med avidentifierade ansök- ningshandlingar som utredningen förordar förutsätter att arbets- givaren utarbetar en ansökningsblankett där bara information om kraven på formella kvalifikationer i enlighet med kravprofilen skall fyllas i (och inte någon information som avslöjar sökandens iden- titet eller grupptillhörighet). Genom en tydligt formulerad krav- profil bör det vara en relativt rak och enkel process att skapa 
 103 
  
 Utgångspunkter 
  
 SOU 2005:115 
  
 strukturerade och tydliga ansökningsblanketter som även lämpar sig för bearbetning med hjälp av dator. Den information som kommer in från sökandena utöver ansökningsblanketten sparas för att granskas när avidentifieringen brutits. 
 Genom det beskrivna tillvägagångssättet vid en metod med avidentifierade ansökningshandlingar bedömer utredningen att merarbetet i rekryteringsprocessen i huvudsak kan begränsas. Metoden med avidentifierade ansökningshandlingar kan innebära en ökad arbetsinsats för att utarbeta en tydlig kravprofil, för den händelse myndigheten annars inte skulle ha gjort det, och därtill anknytande ansökningsblanketter. Det kan även uppstå ett visst administrativt merarbete i de fall sökande inte på ett korrekt sätt använder sig av ansökningsblanketten. När det nämnda arbetet väl är gjort, bör en metod med avidentifierade ansökningshandlingar inte innebära något ytterligare merarbete att tala om. Det kan sna- rare bli så att urvalet till intervju genom metoden kan genomföras med mindre resurser än i dag, t.ex. med hjälp av  
 IT-stöd. 
  
 Sammantaget är det, enligt utredningens bedömning, inte själv- klart att en metod med avidentifierade ansökningshandlingar i de flesta fall innebär merarbete av någon betydande omfattning. Där- emot förutsätter metoden tillgång till personal, som inte har att bestämma om kallelse till intervju, för att inledningsvis hantera inkomna ansökningar och övriga kontakter med de sökande. 
 Utredningen har baserat diskussionen och förslaget på den forskning och erfarenhetsbaserade kunskap som utredningen kunnat finna. Det bör dock noteras att det inte finns systematiska utvärderingar och vetenskapliga studier av direkt och entydig rele- vans för uppdraget. Det innebär att Sverige och den offentliga sektorn inom det här området kan placera sig i täten internationellt i utvecklandet av en metod med avidentifierade ansökningshand- lingar. Avsaknaden av systematiska och vetenskapligt förankrade studier kring effekten av metoder med avidentifierade ansöknings- handlingar är dock problematisk. Utredningen ser det därför som viktigt att initiativ tas till systematisk uppföljning och utvärdering av användningen av den föreslagna metoden. Vidare ser utred- ningen det som önskvärt att behovet av  
 IT-stöd 
  för rekrytering i enlighet med den föreslagna metoden med avidentifierade ansök- ningshandlingar följs upp. Utredningen återkommer mer konkret till dessa frågor i avsnitt 10. 
 104 
  
 9 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
  
 IT-stöd 
  
 9.1 
  
 Kravprofilens utformning i annonser 
  
 Som underlag för resonemangen om kravprofilens utformning används fyra exempel på rekryteringsannonser hämtade från en kommuns respektive myndighets hemsida. Eftersom rekryterings- annonserna bara används som underlag för att belysa de olika frågeställningar som berörs i avsnittet, saknar det betydelse i vilken grad de kan ses som representativa för rekryteringsannonser inom offentlig förvaltning i allmänhet. 
 Utredningen har valt annonser om olika typer av anställningar utifrån utbildningskrav. Därmed blir det möjligt att illustrera i vad mån en metod med avidentifierade ansökningshandlingar påverkas av den utbildningsgrad som krävs vid anställning. De fyra valda annonserna rör anställning som undersköterska, förskollärare, rektor respektive utredare/expert: 
 Befattningskategori: Undersköterska 
 Arbetsuppgifter: 
 Att ge de äldre i stadsdelen god omvårdnad utifrån de individuella beslut och vårdplaner som finns. Nära samarbete med hemsjukvård, rehabteam och primärvård. Vi erbjuder ett kvalificerat omvårdnads- arbete i en kompetent och kreativ arbetsgrupp. Du medverkar aktivt till hemtjänstens och arbetsgruppens förnyelse och utveckling. 
 Kvalifikationer: 
 Omvårdnadsutbildning och kunskap i social dokumentation. Vi söker Dej som har dokumenterad samarbetsförmåga och som tar ansvar samt har god social kompetens. Du skall vara noggrann och ha en positiv livssyn. Vi använder leasingbilar, vilket betyder att krav på körkort finns. 
 105 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 SOU 2005:115 
  
 Befattningskategori: Förskollärare 
 Arbetsuppgifter: 
 Vi söker en engagerad och drivande pedagog med ett hjärta som klap- par för barnen på förskolan. Du arbetar tillsammans med arbetskamrat- erna på din avdelning och samarbetar även med de övriga pedagogerna i huset. Vidare är du införstådd med uppdraget som står i Läroplan för förskolan. 
 Kvalifikationer: 
 Förskollärarutbildning, eller annan kompetens som arbetsgivaren prö- var likvärdig. Vi fäster stor vikt vid personlig lämplighet. 
 Evans – i teamledarskap 
 Arbetsuppgifter: 
  
 X-enheten 
  står inför en spännande organisationsförändring där ledar- skapet delas av tre rektorer med  
 personal-, 
  ekonomi- och verksamhets- ansvar, ett teamledarskap. Ett av ledningsteamets viktigaste uppdrag är att tillsammans med elever, föräldrar och personal utveckla framtidens skola ur ett  
 0–16 
  perspektiv, där skolan skall spela en viktig roll för lärande, utveckling, demokrati och integration. Idag består enheten av tre förskolor, ca 220 barn och en  
 F-9 
  skola, ca 450 elever. I enheten finns även fritidshem. 
 Skolan har en väl fungerande lokal styrelse. Ditt ansvarsområde blir förskola, fritidshem, skolans lägre åldrar och en serviceenhet.  
 X-teamet 
  ingår i Y:s ledningsgrupp, som leds av områdeschef. 
 Kvalifikationer: 
 Vi söker dig som har: 
  
 – 
  
 högskoleutbildning med pedagogisk inriktning 
  
 – 
  
 erfarenhet av att ha arbetat i förskola/skola 
  
 – 
  
 erfarenhet av arbetsledning Du ska ha: 
  
 – 
  
 vilja och förmåga att arbeta i ett teamledarskap 
  
 – 
  
 förmåga att skapa intresse, engagemang och delaktighet bland dina medarbetare. 
  
 Det är viktigt att du är kvalitetsmedveten och utvecklingsinriktad och att du ser på verksamheten i ett helhetsperspektiv. Stor hänsyn kom- mer att tas till personlig lämplighet. 
 Tillsvidare anställning. 100%. Tillträde efter överenskommelse. 
 106 
  
 SOU 2005:115 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 Utredare/expert inom området  
 människa-teknik-organisation 
  
 Arbetsuppgifter 
 Du kommer att arbeta med att inspektera och granska verksamheter, vara pådrivande och utveckla myndighetens tillsyn genom utrednings- arbete med stöd av externa forskare och internationellt facksamarbete. Du kommer att arbeta i nära samverkan med personer med beteende- vetenskaplig och teknisk kompetens av olika slag. 
 Önskvärd bakgrund och profil 
 Du har beteendevetenskaplig eller annan högskoleutbildning med för- djupade kunskaper inom kognitiv psykologi, ergonomi, arbetspsyko- logi med inriktning mot industriell organisation. Du är gärna generalist inom det beteendevetenskapliga kunskapsområdet och framför allt är det viktigt att du har en systemsyn där samspelet mellan människa-  
 teknik-organisation 
  (MTO) är i fokus. Vi värdesätter även om du har fördjupade kunskaper inom kognitiv ergonomi och  
 Människa-Maskin 
  interaktion (MMI). Du har flerårig arbetslivserfarenhet, gärna från kärnteknisk verksamhet, kvalitetsarbete från processindustri eller annan verksamhet med höga säkerhetskrav. Du har mycket god erfa- renhet från kvalificerat utredningsarbete med inriktning mot enhetens arbetsområden samt har lätt för att uttrycka dig i tal och skrift på svenska och engelska. Du har lätt för att knyta kontakter och är van att samarbeta med andra inom olika kompetensområden. 
 Den begränsade forskning som finns kring rekrytering har påvisat hur de kravprofiler som synliggörs i annonser ofta gör det svårt att få till stånd en rekrytering i enlighet med generella forskningsbase- rade rekommendationer. De tre första av de fyra valda annonserna kan ses som exempel på detta. Den fjärde annonsen är däremot mer specificerad än vad annonser normalt är. 
 När man analyserar texterna i de tre första exemplen på annon- ser, kan de efterfrågade kvalifikationerna kopplade till det tekniska respektive sociala systemet lätt urskiljas: 
 107 
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  SOU 2005:115 
 Tekniska systemet Sociala systemet 
 Undersköterska Omvårdnadsutbildning och kunskap i social dokumentation. Vi använder leasingbilar, vilket betyder att krav på körkort finns. 
 Vi söker Dej som har dokumenterad samarbetsförmåga och som tar ansvar samt har god social kompetens. Du skall vara noggrann och ha en positiv livssyn. 
  
 Förskollärare 
  
 Förskollärarutbildning, eller annan 
  
 Vi fäster stor vikt vid personlig 
  
 kompetens som arbetsgivaren prövar 
  
 lämplighet. 
  
 likvärdig. 
  
 Evans 
  
 Vi söker dig som har: 
  
 Du ska ha: 
  
 – högskoleutbildning med pedagogisk 
  
 – vilja och förmåga att arbeta i ett 
  
 inriktning 
  
 teamledarskap 
  
 – erfarenhet av att ha arbetat i 
  
 – förmåga att skapa intresse, 
  
 förskola/skola 
  
 engagemang och delaktighet bland 
  
 – erfarenhet av arbetsledning 
  
 dina medarbetare. Det är viktigt att 
  
 du är kvalitetsmedveten och 
  
 utvecklingsinriktad och att du ser på 
  
 verksamheten i ett helhetsperspektiv. 
  
 Stor hänsyn kommer att tas till 
  
 personlig lämplighet. 
  
 I kolumnen längst till höger finns det krav kopplade till det sociala systemet. De speglar den, sedan slutet av  
 1980-talet, 
  ökade vikt som fästs vid kvalifikationer kopplade till det sociala systemet. Kvalifikationskraven är ofta formulerade på ett sätt som gör dem svåra att mäta. Dessa krav faller utanför vad som lämpligen bör bedömas genom en metod med avidentifierade ansökningshand- lingar och berörs därför inte vidare. 
 Som framgår av kolumnen i mitten i tabellen ovan är det huvud- sakligen utbildning och i viss mån arbetslivserfarenhet som efter- frågas när det gäller krav kopplade till det tekniska systemet. I fallet undersköterska är det omvårdnadsutbildning och körkort, vilket är standardiserade utbildningar. Kravet på kunskap i social dokumen- tation kan, om det inte rör sig om utbildning i ämnet, ses som en erfarenhetsbaserad kvalifikation. Kravet vad gäller förskollärare är förskollärarutbildning. Därtill finns det en inte helt tydlig formule- ring om kompetens som arbetsgivaren prövar likvärdig. Eftersom det kravet inte är enkelt att tolka, ger det rekryterarna en bety- dande grad av diskretion i bedömning. Otydligheten uppkommer bl.a. genom att ordet kompetens används i stället för ordet utbildning, vilket öppnar upp för olika tolkningar av om och i vilken utsträckning (arbetslivs)erfarenhet kan bedömas som lik- 
 108 
  
 SOU 2005:115 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 värdig med en viss utbildning. I rektorsannonsen krävs det hög- skoleutbildning med pedagogisk inriktning, vilket i huvudsak är olika former av lärarutbildningar. Därtill efterfrågas arbetslivserfa- renhet från (för)skola samt arbetsledning. 
 Vad gäller kraven på utbildning för de tre anställningarna är det i huvudsak en relativt enkel bedömning som behöver göras (med undantag för den mer svårtolkade skrivningen om kompetens som arbetsgivaren prövar likvärdig). De ständiga förändringarna av utbildningsplaner som sker inom utbildningsväsendet kan dock innebära en svårighet vid bedömningen av om kraven på utbildning är uppfyllda. 
 148  
 Förskollärarutbildningen har sedan några år tillbaka slagits samman med utbildningen för lärare för grundskolan. Undersköterskeutbildning finns i flera varianter och kan dessutom förekomma som påbyggnadsutbildning för sjukvårdsbiträden. 
 Många sökande – flera än vad det är rimligt att kalla till anställ- ningsintervju – kan antas uppfylla utbildningskraven. I sådana fall behöver man något ytterligare urvalskriterium. Ett sådant kriterium är ett krav på viss (arbetslivs)erfarenhet. I fallet förskollärare finns det dock inte något sådant krav, och när det gäller undersköterske- anställningen finns det bara ett tillkommande krav på kunskap i social dokumentation. För rektorsanställningen finns det krav på arbetslivserfarenhet från såväl (för)skola som arbetsledning. Man kan fråga sig om kraven på utbildning och erfarenhet i annonserna skall tolkas som att alla som uppfyller kraven är jämbördiga i dessa hänseenden eller om de som uppfyller kraven och därtill har mer utbildning och lång erfarenhet i efterfrågat hänseende eller erfaren- het av något annat skall anses ha ett försteg vid bedömning. 
 En metod med avidentifierade ansökningshandlingar som bara tar hänsyn till kvalifikationer kopplade till det tekniska systemet kan hantera dessa anställningar. Det bör vara relativt enkelt att genom en strukturerad ansökningsblankett fånga de önskade kvali- fikationerna för anställningarna. Det behövs dock, i de fall många behöriga söker en anställning, en betydligt mer utvecklad kravprofil än de som framgår av annonserna för att kunna göra nödvändiga urval. 
 Utredningen anser att en metod med avidentifierade ansök- ningshandlingar bör kunna användas vid alla rekryteringar inom en organisation, även avseende kvalificerade arbetsuppgifter. Bland 
  
 148  
 I samband med annan forskning och utvärdering har flera rekryterare markerat att kun- skap om utbildningars förändring ofta är en bristvara inom organisationer samtidigt som det är viktigt för att kunna bedöma sökanden. 
 109 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 SOU 2005:115 
  
 annat därför har också en annons för en starkt specialiserad anställ- ning som utredare/expert valts ut. Tyngdpunkten på önskade kva- lifikationer i den här annonsen är kopplad till det tekniska syste- met. Därtill är åtminstone ett krav (van att samarbeta med andra inom olika kompetensområden) av två med koppling till det soci- ala systemet relativt enkelt mätbar. När det gäller önskemålen kopplade till det tekniska systemet är annonsen utformad i tre nivåer. En första nivå utgörs av krav (eller behörighet). Det är i annonsen formulerat som  
 har 
  krav både vad gäller utbildning och arbetslivserfarenhet. Det verkar innebära att dessa krav måste vara uppfyllda för att någon skall vara behörig till anställningen. Där- efter finns det två relativa bedömningsgrunder som uttrycks med hjälp av formuleringarna  
 är gärna 
  respektive  
 värdesätter även 
 . På det beskrivna sättet skiljer sig denna annons från de annonser som tidigare berörts. 
  
 Tekniska systemet 
  
 Sociala systemet 
  
 Utredare/expert 
  
 Du har beteendevetenskaplig eller 
  
 inom området 
  
 annan högskoleutbildning med 
  
 människa-teknik- 
  
 fördjupade kunskaper inom kognitiv 
  
 organisation 
  
 psykologi, ergonomi, arbetspsykologi 
  
 med inriktning mot industriell 
  
 organisation. 
  
 Du är gärna generalist inom det 
  
 beteendevetenskapliga kunskaps- 
  
 området och framför allt är det viktigt 
  
 att du har en systemsyn där 
  
 samspelet mellan  
 människa-teknik- 
  
 organisation (MTO) är i fokus. 
  
 Vi värdesätter även om du har 
  
 fördjupade kunskaper inom kognitiv 
  
 ergonomi och  
 Människa-Maskin 
  
 interaktion (MMI). 
  
 Du har flerårig arbetslivserfarenhet, 
  
 gärna från kärnteknisk verksamhet, 
  
 kvalitetsarbete från processindustri 
  
 eller annan verksamhet med höga 
  
 säkerhetskrav. 
  
 Du har mycket god erfarenhet från 
  
 kvalificerat utredningsarbete med 
  
 inriktning mot enhetens 
  
 arbetsområden samt har lätt för att 
  
 uttrycka dig i tal och skrift på svenska 
  
 och engelska. 
  
 Du har lätt för att knyta kontakter och är van att samarbeta med andra inom olika kompetensområden. 
 110 
  
 SOU 2005:115 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 Annonsen ovan speglar vad som verkar vara en välorganiserad rekryteringsprocess där arbetsgivaren har klart för sig vilka kvalifi- kationer som önskas och har formulerat det i en kravprofil som gör det möjligt att reducera antalet behöriga sökanden genom ytterli- gare kriterier. Utredningen är av uppfattningen att sökande även till den här anställningen skulle utan problem (dvs. mer än vanligt) kunna bedömas med en metod med avidentifierade ansöknings- handlingar för urval till intervju. Den kravprofil som framgår av annonsen skulle även kunna fungera som en tydlig ram för en ansökningsblankett kopplat till anställningen. 
 Ett annat möjligt problem med en metod med avidentifierade ansökningshandlingar är hanteringen av udda meriter. Meriter som är ovanliga och därmed svårbedömbara innebär ett problem för alla rekryteringsmetoder. Sådana udda meriter skapar osäkerhet i bedömning och samtidigt informationskostnader för en real- bedömning. Eftersom rekryteringar ofta kännetecknas av tidspress och slimmade personalresurser, innebär udda meriter ett problem. Det kan lösas genom att rekryterare söker ytterligare information i den senare fasen av rekrytering genom intervju och referenser. Eftersom metoden med avidentifierade ansökningshandlingar innebär att de sökande fyller i en ansökningsblankett, finns det möjlighet för sökande att hjälpa rekryterarna med bedömning av relevansen hos udda meriter. I en vanlig rekrytering finns det större risk för att sökande med udda meriter på grund av osäker- het och informationskostnader inte får en allsidig bedömning. 
  
 9.2 
  
 Ansökningsblankett kopplad till kravprofilen 
  
 I utredningens genomgång av kommuner som, genom försöksverk- samhet, provat metoder med avidentifierade ansökningshandlingar kom det fram olika sätt att hantera ansökningsblankettens utform- ning. Mellerudsmodellen, som används av flera kommuner än Melleruds kommun, är baserad på ett generellt ansökningsformulär (se bilaga 3). I Norrköpings kommun valde man att utforma en mer specifik blankett för de anställningar som var aktuella inom den förvaltning där försöket genomfördes (se bilaga 4). Blanket- terna utgör exempel på olika strategier för att genomföra en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. 
 Med Mellerudsmodellen har man så långt möjligt valt att spegla en traditionell rekrytering. Det innebär bl.a. att man valt att även 
 111 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 SOU 2005:115 
  
 använda s.k. personliga brev men därvid lämnat instruktionen: Namn eller personuppgifter ex. namn, kön, ålder eller ursprung får ej nämnas i brevet. 
 Fördelen med personliga brev är att rekryterande personal får en helhetsuppfattning av hur de sökandes kvalifikationer hänger sam- man samt att det finns möjligheter att presentera eventuella andra kvalifikationer än de som finns specificerade i ansökningsformulä- ret (enligt Mellerudsmodellen utbildning, praktik och anställningar, värnplikt samt nuvarande sysselsättning). Samtidigt finns det ett flertal problem med att använda sig av personliga brev inom ramen för en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. Det besvärligaste är att personliga brev tenderar att formuleras så att identifierande information framkommer, vilket innebär merarbete för att försäkra sig om att de personliga breven är avidentifierade eller en betydande risk för att erfarna rekryterare kan läsa ut en hel del (mer eller mindre korrekt) information från texten. 
 149  
 Därtill är det tveksamt om det personliga brevet kan tillföra information om de sökande som inte går att fånga genom en ansökningsblankett styrd av en tydlig kravprofil. Mot bakgrund av att en metod med avidentifierade ansökningshandlingar är avsedd att användas enbart för urval av vilka sökande som skall kallas till intervju är det där- med tveksamt om fördelarna uppväger nackdelarna. Utredningen förespråkar i stället en metod med avidentifierade ansökningshand- lingar som enbart tar hänsyn till kvalifikationer kopplade till det tekniska systemet, vilket innebär att det personliga brevet bör bedömas först i samband med att sökande kallas till intervju. 
 Ett annat alternativ representerades av försöket i Norrköpings kommun, där tanken var att utveckla ett formulär som var anpassat till anställningar inom en enda kommunal förvaltning och kunde fyllas i med kryss. 
 Det finns ur ett avidentifieringsperspektiv flera skäl som talar för en sådan utformning, samtidigt som man ur ett kvalifikations- perspektiv bör försäkra sig om att det går att selektera fram de mest kvalificerade enligt kravprofilen. En sådan blankett skulle sannolikt vara till liten hjälp om kravprofilerna skulle utformas enligt annonserna för undersköterska och förskollärare, till någon hjälp om kravprofilen skulle likna den som finns i annonsen för 
  
 149  
 I diskussion med en personalstrateg med ansvar för att pröva en metod med avidentifie- rade ansökningshandlingar lyftes att till och med handskrift kan vara tillräckligt för att en erfaren rekryterare med hög träffsäkerhet kan bedöma om det är en kvinna eller man respektive en som har lärt sig bokstavera i Sverige eller i utlandet. 
 112 
  
 SOU 2005:115 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 rektorsanställningen, och till betydande hjälp om det skulle vara en kravprofil liknande den i annonsen avseende utredare/expert. 
 En ansökningsblankett som formas efter en utvecklad kravprofil framstår som optimal ur såväl ett kvalifikations- som ett avidenti- fieringsperspektiv. Däremot kan det eventuellt diskuteras vilket merarbete som följer av ett sådant val. Nedan finns det ett försök att åskådliggöra hur en sådan blankett kan utformas utifrån den kravprofil som uttrycks i annonsen avseende en utredare/expert. 
 113 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 SOU 2005:115 
  
 Jag söker det utannonserade arbetet som utredare/expert 
 I min ansökan visar jag på följande kvalifikationer: 
 Ja Nej 
 Min utbildning 
 1a Jag har beteendevetenskaplig eller annan högskoleutbildning med fördjupade kunskaper inom kognitiv psykologi, ergonomi, arbets- psykologi med inriktning mot industriell organisation. 
 1b Jag är generalist inom det beteende- vetenskapliga kunskapsområdet 
 1c Jag har en systemsyn där samspelet mellan  
 människa-teknik-organisation 
  (MTO) är i fokus. 
 1d Jag har fördjupade kunskaper inom kognitiv ergonomi 
 1e Jag har fördjupade kunskaper inom Människa- Maskin interaktion (MMI) 
 Min arbetslivserfarenhet 
 2a Jag har flerårig arbetslivserfarenhet med relevans för anställningen 
 2b Jag har flerårig arbetslivserfarenhet från kärnteknisk verksamhet 
 2c Jag har flerårig arbetslivserfarenhet med kvalitetsarbete från processindustri eller annan verksamhet med höga säkerhetskrav. 
 2d Jag har mycket god erfarenhet från kvalificerat utredningsarbete med inriktning mot enhetens arbetsområden 
 2e Jag har lätt för att uttrycka mig i tal och skrift på svenska och engelska 
 114 
  
 SOU 2005:115 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 Eftersom ansökningsblanketten bygger på kravprofilen i annonsen, har arbetstiden för dess framtagande varit minimal. En tydlig och utvecklad kravprofil innebär en ambitionshöjning som i sig ökar möjligheten att rekrytera den för anställningen mest kvalificerade samtidigt som risken för särbehandling minskas. Utöver den ambi- tionshöjning som utvecklandet av en välformulerad kravprofil innebär är det utredningens uppskattning att en metod med avidentifierade ansökningshandlingar inte innebär något större merarbete. Framtagandet av en ansökningsblankett som speglar kravprofilens innehåll där sökande kan fylla i relevanta meriter för den initiala avidentifierade bedömningen reducerar det administra- tiva arbetet. Möjligheten att via registrator eller annan administrativ personal tillsända och påminna sökande om vikten att fylla i ansök- ningsblanketten leder till ett visst administrativt arbete. Samtidigt ser utredningen ifyllda ansökningsblanketter av de sökande som en betydande tidsbesparing i den tidiga behandlingen av ansökningar. 
 I såväl enkätsvar som i intervjuer har behovet av ett utvecklat IT- stöd lyfts som ett sätt att underlätta arbetet med en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. Tanken är att man genom  
 IT-stöd 
  skulle kunna minska det administrativa arbetet med urvalet för intervju. Tydligt formulerade kravprofiler kan lämpligen pre- senteras genom elektroniska ansökningsblanketter. Den skisserade ansökningsblanketten skulle kunna användas som utgångspunkt för  
 IT-stöd 
  i rekryteringsprocessen. Ett sådant stödsystem skulle rela- tivt enkelt, under förutsättning att det finns en tydlig och utveck- lad kravprofil, kunna generera listor över de personer som uppfyller kraven för behörighet och rangordna dessa utifrån ej nödvändiga men meriterande kvalifikationer. 
 Ansökningsblanketten måste utformas så att den information som skall fyllas i inte avslöjar sökandens identitet eller grupptillhö- righet 
 150 
 . En metod med avidentifierade ansökningshandlingar för- utsätter att identiteten och grupptillhörigheten kan döljas i det inledande skedet av rekryteringsprocessen. Det är nämligen svårt att argumentera för fördelarna med att genomföra en metod med avidentifierade ansökningshandlingar utan att kunna försäkra sig om att ansökningsblanketterna verkligen är avidentifierade. Nästan avidentifierade ansökningsblanketter är knappast något som tillför 
  
 150  
 Med grupptillhörighet menas sådana (föreställda) egenskaper som avses i lagstiftningen mot diskriminering i arbetslivet, dvs. etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, kön, sexuell läggning eller funktionshinder. 
 115 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 SOU 2005:115 
  
 de offentliga arbetsgivarna mer än merarbete och möjligtvis en aura av ökad legitimitet i mångfaldsarbetet. 
 Namnet, hemadressen, åldern, inklusive födelseår, födelselandet, civilståndet och hemförhållanden bör alltså inte efterfrågas. Bara om svenskt medborgarskap är en förutsättning för anställning, bör det efterfrågas. Exakt information om tidigare och nuvarande arbetsplatser bör inte efterfrågas utan bara information om typ av anställning, yrke eller arbetsuppgifter. Information om utbild- ningsexamen, utbildningsinriktning och utbildningens huvudsak- liga innehåll och längd bör efterfrågas så att utbildningsanordnaren och undervisningsspråket inte avslöjas. Information om utbildning i svenska språket bör inte efterfrågas. Kompetens i språk bör dock efterfrågas. Ansökningsblanketten bör inte ge möjlighet att lämna ett s.k. personligt brev. Ansökningsblanketten kan lämpligen göras elektronisk så att sökandena kan fylla i och sända in den via Inter- net (med alternativet att de fylls i för hand och brevledes sänds in till arbetsgivaren). 
 Svaren på utredningens enkät visar att en betydande andel sökanden som får ett val väljer att inte lämna in en avidentifierad ansökan. Enligt utredningens mening förefaller det lämpligt att alla sökande bedöms på samma underlag och att myndigheten alltså instruerar samtliga sökande att fylla i anställningsblanketten. 
 När anställningen förklaras ledig, t.ex. genom annonser, måste det alltså framgå att sökanden skall fylla i en särskild ansöknings- blankett (och dessutom lämna in övriga ansökningshandlingar på sedvanligt sätt). En särskild fråga är hur man bör hantera det för- hållandet att någon sökande inte fyller i ansökningsblanketten eller fyller i den ofullständigt eller felaktigt så att information som avslöjar identiteten eller grupptillhörigheten kommer fram. Att myndigheten (genom annan personal än den som har att bestämma om kallelse till intervju) i första hand har att genom kontakter med sökanden förmå denne att korrekt fylla i ansökningsblanketten följer redan av myndigheternas s.k. serviceskyldighet enligt 4 § förvaltningslagen (1986:223). Men vad gör man om det inte leder till önskat resultat? 
 Med nuvarande lagstiftning är det inte möjligt att bortse från en sökande vid det slutliga anställningsbeslutet bara för att denne inte enligt myndighetens instruktioner har fyllt i en anställningsblan- kett (utan i stället sänt in fullödiga ansökningshandlingar i annan form). Utredningen har övervägt att föreslå lagstiftning som möj- liggör detta, men funnit att det inte bör vara nödvändigt. Myndig- 
 116 
  
 SOU 2005:115 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 heten har nämligen i den aktuella situationen flera användbara alternativ: 
  
 a) 
  
 Myndigheten kan (genom annan personal än den som har att bestämma om kallelse till intervju) med ledning av inkomna handlingar själv fylla i ansökningsblanketten så gott det går. 
  
 b) 
  
 Myndigheten kan välja att inte beakta den aktuelle sökanden innan avidentifieringen brutits, dvs. ta hänsyn till ansökan först sedan det med ledning av ansökningsblanketterna har bedömts vilka som skall kallas till intervju. 
  
 c) 
  
 Myndigheten kan välja att i det aktuella anställningsärendet sluta använda metoden med avidentifierade ansökningshand- lingar. Detta alternativ kan vara användbart om det visar sig att ansökningsblanketten varit mindre väl utformad och många sökande har fyllt i den fel eller om det visat sig vara svårt att med ledning av informationen i ansökningsblanketterna vaska fram ett lämpligt antal sökande att kalla till intervju. 
  
 Det är vidare utredningens bedömning att det torde vara sällsynt att den som söker ett arbete inte ens efter påpekanden rättar sig efter den potentielle arbetsgivarens instruktioner om hur ansök- ningsförfarandet skall gå till (och än mera sällsynt att en sådan, svårinstruerad, sökande i praktiken kan komma i fråga för anställ- ning). 
  
 9.3 
  
 Nödvändiga, önskvärda och förstegsgivande kvalifikationer 
  
 Den metod med avidentifierade ansökningshandlingar som utred- ningen förordar tar bara hänsyn till kvalifikationer kopplade till det tekniska systemet. Om det finns många sökande som uppfyller de uppställda kraven kopplade till det tekniska systemet, t.ex. krav på utbildning och arbetslivserfarenhet, kan användningen av en metod med avidentifierade ansökningshandlingar, som ju inte tar hänsyn till kvalifikationer kopplade till det sociala systemet, kanske inte ge ett rimligt stort urval av sökande. I en traditionell rekryterings- process skulle det här problemet lösas genom att rekryterings- personalen försökte läsa ut kvalifikationer kopplade till det sociala systemet från ansökningshandlingarna. Forskningen har uppmärksammat att det är speciellt i de här momenten som det 
 117 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 SOU 2005:115 
  
 finns en betydande risk för att omedvetna föreställningar och för- domar kan få diskriminerande effekter. 
 En kravprofil som används i en metod med avidentifierade ansökningshandlingar bör därför ange tillräckligt många önskade kvalifikationer kopplade till det tekniska systemet och dessutom ange hur olika typer av sådana kvalifikationer värderas. Ett sätt att göra detta är att skilja mellan nödvändiga, önskvärda och förstegs- givande kvalifikationer. Med nödvändiga kvalifikationer menas sådana kvalifikationer som måste vara uppfyllda för att en sökande skall kunna komma i fråga för anställningen. Det gäller kvalifika- tioner som krävs enligt författning eller som arbetsgivaren annars anser nödvändiga. Önskvärda och förstegsgivande kvalifikationer är inte obligatoriska på det sättet utan används för att rangordna och välja ut de mest meriterade sökande bland dem som har de nödvändiga kvalifikationerna. 
 Tabellen nedan visar ett enkelt flödesschema över hur en tänkt rekrytering baserad på en metod med avidentifierade ansöknings- handlingar skulle kunna gå till. Siffrorna står för tidbaserat flöde. Förutsättningen för flödesschemat är att en utvecklad kravprofil tagits fram uppdelad efter å ena sidan kvalifikationer kopplade till det tekniska respektive sociala systemet och å andra sidan kvalifi- kationer uppdelade efter nödvändiga, önskvärda och förstegs- givande. I det första skedet (1) bedöms om de sökande har de nöd- vändiga kvalifikationerna kopplade till det tekniska systemet. I det andra skedet (2) rangordnas de som har nödvändiga kvalifikationer efter önskvärda kvalifikationer. I det tredje steget (3) tas även hän- syn till förstegsgivande kvalifikationer. I den första beslutsnivån 
 (4) avgörs utifrån steg ett till tre vilka som skall kallas till intervju, och därmed avslutas den avidentifierade delen av rekryterings- processen. Steg fem till sju illustrerar bedömningen av de personer som kallats till intervju utifrån kvalifikationskrav kopplade till det sociala systemet (genom intervjuer, referenstagning och i vissa fall testning). Modellen är utformad på ett liknande sätt med nödvän- diga, önskvärda och förstegsgivande kvalifikationer. I ruta 8 görs slutligen valet av vem som skall få anställningen. I den slutliga bedömningen görs en samlad bedömning av de sökandes kvalifika- tioner mot bakgrund av kravprofilen. Det bör betonas att bara stegen  
 1–4 
  har med en metod med avidentifierade ansökningshand- lingar att göra och att en sådan metod i och för sig inte gör det nödvändigt att förfara såsom beskrivits i anslutning till stegen  
 5–8. 
  Man kan alltså använda en metod med avidentifierade ansöknings- 
 118 
  
 SOU 2005:115 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 handlingar för att välja ut sökande till en första intervju för att sedan övergå till en friare bedömning än vad flödesschemat anty- der. Det finns naturligtvis inget som hindrar att man sedan meto- den använts beaktar allt material innan det slutligen avgörs vilka som skall kallas till intervju. 
  
 Tekniska systemet 
  
 Sociala systemet 
  
 Nödvändiga kvalifikationer (måste) 
  
 1) ja/nej 
  
 5) ja/nej 
  
 Önskvärda kvalifikationer (helst) 
  
 2) ja ++ 
  
 6) ja ++ 
  
 Förstegsgivande kvalifikationer (gärna) 
  
 3) ja + 
  
 7) ja + 
  
 Beslutsnivå 
  
 4) intervju 
  
 8) Anställning 
  
 9.4 
  
 Fördelar med en tydlig kravprofil 
  
 En metod med avidentifierade ansökningshandlingar kan i sig själv inte undanröja risken för särbehandling vid det slutliga anställ- ningsbeslutet. Forskning har visat att diskriminerande handlingar inte är statiska, dvs. låsta till vissa moment i t.ex. en rekryterings- process. 
 151  
 En metod med avidentifierade ansökningshandlingar kan i bästa fall minska risken för särbehandling i en fas av rekryterings- processen, den inledande. Det är därför viktigt att lyfta fram de sekundära effekter som en metod med avidentifierade ansöknings- handlingar kan medföra. En sådan effekt, vilket uppmärksammats i enkätsvar samt i samtal med några rekryterare som använt en metod med avidentifierade ansökningshandlingar, är att frågor om diskriminering, mångfald och förbättrad rekrytering uppmärksam- mas mer i organisationen. En annan effekt är att kravprofilen görs tydligare, vilket kan antas leda till ett generellt sett bättre rekryte- ringsresultat. 
 Allmänt sett är det ovanligt på den svenska arbetsmarknaden att arbetsgivare inför rekrytering utformar något mer än vad som i bästa fall kan beskrivas som en minimal kravprofil (jämför de tre första exemplen på annonser i avsnitt 9.1). En metod med avidenti- fierade ansökningshandlingar kan sägas kräva en mer utvecklad kravprofil. En utvecklad kravprofil hjälper arbetsgivaren, i en rekryteringsprocess med många sökande, att på ett sakligt sätt selektera bland de sökande för beslut om vem som skall kallas till intervju genom att tidigt i rekryteringsprocessen ge en så komplett 
  
 151  
 Robbins 1982; Höglund 2002. 
 119 
  
 Kravprofil, ansökningsblankett och  
 IT-stöd 
  
 SOU 2005:115 
  
 bild som möjligt av de sökandes relevanta kvalifikationer i formellt hänseende. 
 Ur de sökandes perspektiv finns motsvarande fördelar av en utvecklad kravprofil. Kravprofilen gör det lättare för den sökande att bedöma i vilken mån han eller hon har tillräckliga kvalifika- tioner för att vara behörig och vilka kvalifikationer som kan vara betydelsefulla när flera är behöriga. En ytterligare fördel är att en utvecklad kravprofil kan underlätta för sökande som inte fick anställningen att förstå varför, dvs. en transparens som leder till ökad förståelse. 
  
 9.5 
  
 Behovet av  
  
 IT-stöd 
  
 Flera av de arbetsgivare som använt sig av metoder med avidentifie- rade ansökningshandlingar har påpekat att  
 IT-stöd 
  troligtvis skulle minska merarbetet i betydande grad. Utredningen har valt att före- slå en något annorlunda metod med avidentifierade ansöknings- handlingar än vad som tidigare prövats. Utredningen kan, som tidi- gare nämnts, konstatera att merarbetet med den föreslagna meto- den i huvudsak inskränker sig till den kvalitetshöjning som utvecklandet av kravprofiler innebär. 
 Samtidigt ser även utredningen det som önskvärt att  
 IT-stöd 
  utvecklas för den föreslagna metoden med avidentifierade ansök- ningshandlingar. Det finns flera skäl för detta. Ett är naturligtvis kopplingen till arbetet med  
 24-timmarsmyndigheten 
  och den ökande tillgänglighet som det innebär för sökanden. Det huvud- sakliga skälet är att ett välutvecklat  
 IT-stöd 
  som minskar det admi- nistrativa arbete som behövs i rekryteringsprocesser kan öka intresset för användning av den föreslagna modellen. Ett  
 IT-stöd 
  som innebär mindre administrativt arbete möjliggör att personal- resurser kan flyttas över till andra delar av rekryteringsarbetet såsom utarbetandet av kravprofiler och bedömningen av sökande. 
 120 
  
 10 
  
 En samlad bedömning av för- och nackdelar 
  
 Enligt utredningsdirektiven (bilaga 1) skall utredningen göra en samlad bedömning av för- och nackdelar med att avidentifiera ansökningshandlingar utifrån perspektiven demokrati, rättssäker- het och effektivitet. I bedömningen skall även ingå om avidentifie- rade ansökningshandlingar kan utgöra ett hinder i myndigheternas arbete för att öka den etniska och kulturella mångfalden. 
 Vidare gäller generellt för alla utredningar följande. Om försla- gen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för det allmänna eller för enskilda, skall dessa beräknas och redovisas. Även de samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt som förslagen kan innebära, skall redovisas. Om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsföre- byggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkur- rensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, skall konsekvenserna i dessa avseenden anges. 
 152 
  
 I utredningsdirektiven används komplexa och omdiskuterade begrepp, demokrati, rättssäkerhet och effektivitet. Utredningen har inte för den samlade bedömning av den föreslagna metoden som skall göras ansett det nödvändigt att försöka att närmare definiera dessa begrepp eller att närmare precisera vad ett perspektiv utifrån begreppen kan innebära. En allmän uppfattning om dessa begrepp och principer bör räcka för den bedömning som skall göras av den föreslagna metoden. Så här beskrivs t.ex. begreppen i regeringens förvaltningspolitiska handlingsprogram: 
 Allt arbete i statsförvaltningen skall göras med utgångspunkt i de grundläggande värdena demokrati, rättssäkerhet och effektivitet. De 
  
 152  
 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). 
 121 
  
 En samlad bedömning av för- och nackdelar 
  
 SOU 2005:115 
  
 krav som demokratin ställer innebär att förvaltningen skall fullgöra sina uppgifter i enlighet med de beslut som har fattats av riksdag och regering. Kraven på rättssäkerhet innebär att förvaltningen skall fatta materiellt riktiga beslut på grundval av gällande lagar och andra författ- ningar samt att enskilda skall ha möjlighet att få sin sak prövad i dom- stol. Kravet på effektivitet innebär att förvaltningen skall åstadkomma avsedda resultat och uppnå de mål som fastställts av statsmakterna och att detta skall ske kostnadseffektivt. 
 Den föreslagna metoden med avidentifierade ansökningshandlingar är avsedd att användas bara för att ta fram sökande att kalla till intervju. Avsikten är alltså att resterande delar av anställningsförfa- randet och själva anställningsbeslutet skall genomföras på sedvan- ligt sätt och att alla relevanta förhållanden oberoende av om de avidentifierats i det inledande skedet skall beaktas vid anställnings- beslutet. Därmed finns det enligt utredningens mening inte anled- ning att anta att en tillämpning av metoden skulle innebära något negativt för själva anställningsbesluten utifrån perspektiven demo- krati, rättssäkerhet och effektivitet eller annars. 
 Den föreslagna metoden med avidentifierade ansökningshand- lingar utgår från de krav på formella kvalifikationer, såsom utbild- ning och arbetslivserfarenhet, som arbetsgivaren faktiskt väljer att ställa upp. Metoden i sig påverkar alltså inte de krav arbetsgivaren ställer upp. Målsättningen med metoden är att minska risken för medveten eller omedveten särbehandling med avseende på sådant som inte tagits med i de anonyma men ifyllda ansökningsblanket- terna. Uppnås målsättningen, kan det bidra till en ökad mångfald avseende de faktorer som inte tagits med i ansökningsblanketterna. Att minska risken för särbehandling och bidra till en ökad mång- fald kan enligt utredningens mening generellt ses som positivt utifrån perspektiven demokrati och rättssäkerhet. 
 Det finns ingen forskningsbaserad kunskap om effekterna av tillämpningen av en metod med avidentifierade ansökningshand- lingar eller ens någon systematisk utvärdering av erfarenhetsbase- rad kunskap om en sådan metod. Utredningen återkommer senare till detta förhållande. Enligt utredningens mening ger dock en all- män rimlighetsbedömning vid handen att en tillämpning av den föreslagna metoden med stor säkerhet måste bidra till att uppfylla målsättningen att minska risken för särbehandling. Man kan nämli- gen inte påverkas av det som man inte känner till eller ens kan för- söka gissa sig till (på grund av avidentifieringen). I den meningen kan metoden antas vara effektiv. 
 122 
  
 SOU 2005:115 
  
 En samlad bedömning av för- och nackdelar 
  
 Å andra sidan har det enligt utredningens mening inte kommit fram något som talar för att metoden skulle ha några negativa effekter utifrån perspektiven demokrati och rättssäkerhet. Anställ- ningsbesluten kommer t.ex. som nämnts fortfarande att grundas på ett fullständigt underlag, och de krav för anställning som arbets- givaren ställer upp påverkas inte. 
 Det har förts fram farhågor om att det med en sådan långtgående avidentifiering som utredningen föreslår finns risk för att den som har adekvata men udda meriter som inte passar in i den ansök- ningsblankett som kravprofilen resulterat i inte kommer i fråga för anställningsintervju. Metoden skulle nämligen inte göra det möjligt att t.ex. i ett personligt brev förklara varför meriterna är adekvata innan rangordningen inför anställningsintervju sker. Som nämnts tidigare påverkar metoden i sig inte de krav som arbetsgivaren stäl- ler upp eller det förhållandet att själva anställningsbesluten liksom i dag skall grunda sig på ett fullständigt underlag, inklusive inkomna personliga brev. Avsikten är att den ifyllda ansökningsblanketten skall ge besked om i vilken omfattning de uppställda kraven är uppfyllda. Ställer arbetsgivaren upp ett krav på att sökanden skall ha t.ex. just en speciell utbildning, trots att det i det enskilda fallet sakligt sett skulle vara tillräckligt med en utbildning som ger mot- svarande kunskap, finns det naturligtvis en risk för att de framförda farhågorna kan besannas. Det beror snarast på det förhållandet att ett anställningsförfarande, oberoende av metod, inte kan bli mer sakligt eller adekvat än vad som följer av de krav på sökandena som arbetsgivaren väljer att ställa upp och vidhålla. Den ytterligare risken med den föreslagna metoden skulle vara att ofullkomligheter i de uppställda kraven kan komma att upptäckas på ett senare stadium än annars eller, beroende på andra ofullkomligheter under resterande del av anställningsförfarandet, i värsta fall inte alls upp- täcks. Utredningen anser att denna, eventuella utökade risk som den föreslagna metoden kan innebära inte bör överdrivas. I vart fall uppvägs på ett generellt plan eventuella nackdelar för sökande med udda meriter av de fördelar som metoden får sägas ha för just dessa personer i alla de fall där arbetsgivaren på ett korrekt sätt ställt upp sakliga och adekvata krav. Om kravet i det nyss angivna exemplet i stället, när det är sakligt motiverat, formuleras så att den sökanden skall ha antingen en speciell utbildning eller t.ex. någon annan likvärdig utbildning på högskolenivå av viss minsta längd som omfattat utbildning i vissa angivna ämnen under viss minsta tid, krävs det ju inte att den som har en udda utbildning förklarar 
 123 
  
 En samlad bedömning av för- och nackdelar 
  
 SOU 2005:115 
  
 varför den är relevant för att komma i fråga för anställningsinter- vju. Det är utredningens övertygelse att risken för särbehandling av personer med udda meriter totalt sett inte ökar genom att den föreslagna metoden används. 
 Utredningen gör bedömningen att en tillämpning av den före- slagna metoden med avidentifierade ansökningshandlingar bör innebära ett ökat förtroende och ökad legitimitet för rekryteringen inom den offentliga sektorn och därmed för den offentliga sektorn i allmänhet, utan att försaka de krav på saklighet och kvalitet som en rekrytering inom den offentliga sektorn bör kännetecknas av. 
 När det sedan gäller en bedömning utifrån perspektivet effekti- vitet i betydelsen kostnadseffektivitet vill utredningen framhålla följande. 
 Den föreslagna metoden innebär att en ganska preciserad krav- profil för de formella kvalifikationerna måste utarbetas. Vid varje rekrytering måste arbetsgivaren givetvis på ett eller annat sätt göra klart för sig vad som krävs av den som kommer i fråga för anställ- ningen. Men den kravprofil som utredningen tänker sig innebär, på det sätt som närmare beskrivits i avsnitt 9, en ambitions- och kvali- tetshöjning i jämförelse med vad som normalt förekommer i dag. Enligt utredningens bedömning uppvägs dock eventuella merkost- nader för utarbetandet av kravprofilen av de vinster i form av ökad effektivitet som uppkommer genom kravprofilen. Med hjälp av kravprofilen blir det nämligen enklare att jämföra och bedöma de sökande samtidigt som kravprofilen ger ökade förutsättningar för en lyckad rekrytering. 
 Den föreslagna metoden innebär vidare att kravprofilen översätts till en ansökningsblankett. Det innebär en viss, smärre merkostnad i förhållande till ett sedvanligt rekryteringsförfarande. Enligt utred- ningens bedömning uppvägs dock denna merkostnad för arbets- givaren normalt mer än väl av de effektivitetsvinster som ansök- ningsblanketten innebär för arbetsgivaren. Genom de ifyllda ansök- ningsblanketterna blir det nämligen lättare att jämföra de sökande, något som man givetvis alltid måste göra i ett rekryteringsförfa- rande med flera sökande. Görs ansökningsblanketten elektronisk, kan ytterligare effektivitetsvinster uppkomma. 
 En viss merkostnad kan tänkas uppkomma i de fall en sökande inte fyllt i ansökningsblanketten eller fyllt i den på fel sätt. Enligt utredningens bedömning får dessa merkostnader antas vara små, i den mån de över huvud taget uppkommer, och uppvägas av de för- 
 124 
  
 SOU 2005:115 
  
 En samlad bedömning av för- och nackdelar 
  
 delar i form av minskad risk för särbehandling som den föreslagna metoden innebär. 
 Enligt utredningens bedömning kan vidare arbetsgivarens arbets- insats för rekryteringen totalt sett antas vara ungefär lika stor oberoende av om den föreslagna metoden används eller inte. 
 Eftersom det i dagsläget inte finns tillräckligt underlag, utifrån vare sig internationella erfarenheter eller de försök som pågått i Sverige, vill utredningen betona att dessa överväganden om kost- nadseffektiviteten är baserade på antaganden från den begränsade kunskapsmassa som finns tillgänglig. En slutgiltig bedömning av den föreslagna metodens kostnadseffektivitet låter sig inte göras förrän metoden använts i större skala och systematiskt utvärderats. Det är dock utredningens sammanvägda uppfattning att metoden kan tillföra rekryteringsprocessen en kvalitetshöjning med en minskad risk för särbehandling utan att i varje fall något betydande administrativt merarbete krävs. Därmed framstår förslaget som såväl kostnadseffektivt som genomförbart. 
 En ytterligare fråga som utredningen har att bedöma är om den föreslagna metoden kan utgöra ett hinder i myndigheternas arbete för att öka den etniska och kulturella mångfalden. 
 Den föreslagna metoden med avidentifierade ansökningshand- lingar kan inte i sig ses som en aktiv åtgärd för att öka den etniska och kulturella mångfalden. Målsättningen med metoden är däremot att minska risken för särbehandling avseende bl.a. etniska och kul- turella faktorer, vilket i sin tur kan bidra till en ökad etnisk och kulturell mångfald. Eftersom den föreslagna metoden är avsedd att användas för att ta fram sökande att kalla till intervju, är det för att minska risken för särbehandling vid själva anställningsbeslutet vik- tigt att även uppmärksamma de senare leden i anställningsförfaran- det med t.ex. intervju, testning och referenstagning. För att minska denna risk kan det krävas kompletterande åtgärder av t.ex. attityd- påverkande eller organisatorisk art, vilka åtgärder ligger utanför utredningens uppdrag. 
 Utredningens uppfattning är att den föreslagna metoden inte i sig innebär något hinder för att bedriva ett aktivt arbete i syfte att öka den etniska och kulturella mångfalden. Som nämnts påverkar inte metoden de krav som arbetsgivaren ställer upp för anställning. Det innebär bl.a. att arbetsgivaren även med tillämpning av meto- den har möjlighet att formulera kravprofilen på ett sådant sätt att t.ex. språkkunskaper och utlandserfarenhet beaktas, vilket kan innebära ett försteg för utlandsfödda personer. Utredningen bedömer 
 125 
  
 En samlad bedömning av för- och nackdelar 
  
 SOU 2005:115 
  
 att om krav som är uttryck för aktiva åtgärder för ökad etnisk och kulturell mångfald finns med i kravprofilen bör den föreslagna metoden fungera väl som initialt urvalsinstrument. 
 På motsvarande sätt förhåller det sig med aktiva åtgärder för ökad jämställdhet mellan könen. 
 Utredningen vill i detta sammanhang också peka på att det redan i utredningsdirektiven slås fast att det bör ankomma på myndig- heterna att avgöra i vilka fall och i vilken utsträckning de finner det ändamålsenligt att använda sig av någon viss rekryteringsmetod. Den föreslagna metoden är alltså frivillig och inte obligatorisk. Den arbetsgivare som till äventyrs skulle finna att metoden i ett visst fall utgör ett hinder för aktiva åtgärder, eller något annat som efter- strävas, kan således strunta i metoden. 
 Utredningen finner inte att den föreslagna frivilliga metoden i övrigt har några sådana negativa konsekvenser som skall redovisas. 
 Det finns som nämnts ingen forskningsbaserad kunskap om effekterna av tillämpningen av en metod med avidentifierade an- sökningshandlingar eller ens någon systematisk utvärdering av erfarenhetsbaserad kunskap om en sådan metod. Så som den före- slagna metoden är konstruerad – med betoning på kravprofilens utformning och användandet vid urval till intervju av avidentifie- rade ansökningsblanketter som ett komplement till övrigt material som används i slutskedet för en samlad helhetsbedömning – ser utredningen inte några risker eller nackdelar med att börja använda metoden. Utredningens samlade bedömning är därför att metoden, på de skäl som tidigare angetts, innebär möjligheter till sådana för- delar att den bör användas. Utredningen förordar alltså att meto- den används. 
 Utredningen ser det som viktigt att användningen av den före- slagna metoden med avidentifierade ansökningshandlingar följs upp med systematiskt utvärderingsarbete och forskning. Först där- igenom blir det möjligt att med säkerhet bedöma effekterna av en tillämpning av metoden. Eftersom Sverige, såvitt framkommit, vid användning av metoden skulle vara ett föregångsland är det särskilt viktigt med uppföljning. För att främja användningen av metoden skulle arbetet kunna bedrivas i form av utvecklingsprojekt där fors- karna skulle kunna erbjuda arbetsgivare hjälp med utformning och utveckling av kravprofil, ansökningsblankett och relevant  
 IT-stöd. 
  Över huvud taget skulle, enligt utredningens bedömning, utveck- lingen av ett generellt  
 IT-stöd 
  ytterligare stimulera intresset för den föreslagna metoden och underlätta det administrativa arbetet 
 126 
  
 SOU 2005:115 
  
 En samlad bedömning av för- och nackdelar 
  
 med den. Ett  
 IT-stöd 
  för ansökningar skulle vidare vara ett led i genomförandet av den s.k.  
 24-timmarsmyndigheten. 
  
 En möjlighet vore att regeringen uppdrar åt lämplig kunskaps- myndighet inom respektive område att genomföra en sådan upp- följning av försök med den föreslagna metoden och utveckla IT- stöd. 
 127 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Avidentifierade ansökningshandlingar 
  
 Dir. 
  
 2005:59 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 12 maj 2005. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppdrag att analysera förutsätt- ningarna för att använda en metod med avidentifierade ansök- ningshandlingar vid rekrytering inom offentlig sektor. Utredaren skall analysera vilken information som det kan vara möjligt för myndigheterna att bortse från i inledningsskedet av ett rekryte- ringsförfarande. Utredaren skall vidare analysera hur en sådan metod förhåller sig till offentlighetsprincipen. Utredaren skall vid behov lämna nödvändiga författningsförslag. I uppdraget ingår också att beakta den praktiska hanteringen med avidentifiering. Utredaren skall göra en samlad bedömning av för- och nackdelar med avidentifierade ansökningshandlingar utifrån olika aspekter. 
 Bakgrund 
 Vikten av mångfald i arbetslivet 
 Regeringen har vid ett flertal tillfällen betonat vikten av mångfald i arbetslivet och statens särskilda ansvar som föredöme. Regeringens mål är att den etniska och kulturella mångfalden bland anställda i statsförvaltningen skall öka på alla nivåer. Skälen till detta är flera. För att staten skall kunna anställa personer med den bästa kompe- tensen får inte rekryteringsunderlaget begränsas. En statsförvalt- ning som speglar samhällets befolkning kan ha betydelse för att skapa förtroende och legitimitet. En god arbetsmiljö med icke diskriminerande strukturer påverkar verksamhetens resultat och 
 129 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:115 
  
 underlättar möjligheten att konkurrera om efterfrågad arbetskraft. Motsvarande resonemang gäller även för kommunerna. 
 För att bibehålla ett högt förtroende för statlig och kommunal verksamhet bland medborgarna – oavsett etnisk och kulturell bak- grund – krävs fortsatta ansträngningar för att utveckla verksam- heten utifrån användarnas behov. En ökad etnisk mångfald är nöd- vändig för att offentlig sektor skall fullgöra sitt uppdrag att tillhan- dahålla service till samhällets alla medborgare. Kunskaper i språk och kulturella förhållanden bidrar till en kvalitets- och kompetens- höjning i förvaltningen. 
 Den offentliga sektorn måste kunna konkurrera om arbetskraft och se till att kompetensen säkerställs på både kort och lång sikt. För att kunna konkurrera om den personal som behövs i förvalt- ningen och därmed klara en långsiktig kompetensförsörjning, måste de offentliga arbetsgivarna vara attraktiva som arbetsplatser. I linje med detta ligger att myndigheter måste kunna attrahera och ta till vara kunskap och kompetens hos personer med utländsk bakgrund. 
 Mångfald inom offentlig sektor 
 Andelen utrikes födda anställda i staten har successivt ökat. Mellan 1980 och 2003 ökade andelen från 5,3 procent till 8,5 procent. 
 1  
 I kommuner och landsting var andelen utrikes födda 9,9 procent respektive 10,6 procent 2003. Ser man till hur stor andel som hade utländsk bakgrund 2003 uppgick den siffran för staten till 10,4 procent. För hela befolkningen mellan  
 20–64 
  år uppgick andelen till 17,4 procent. Det finns dock skillnader inom den offentliga förvaltningen. Inom staten är exempelvis andelen anställda med utländsk bakgrund högre inom sektorn universitet, högskolor och forskning. Andelen är också högre inom kärnverk- samhet och stöd- och supportfunktioner, t.ex. personal- och ekonomiadministration, än inom ledningsfunktioner. Inom kom- munerna är andelen högst inom yrkesgrupperna städ- och måltids- personal och lägst bland brandpersonal och skolledare. 
 Bristen på mångfald i arbetslivet har flera orsaker. En av dem är den diskriminering som förekommer. Aspekter som t.ex. kön och etnisk tillhörighet är sådant som kan påverka en individs möjlig- heter i arbetslivet. Förbud mot sådan diskriminering finns också 
  
 1  
 I uppgifterna för staten ingår anställda hos Arbetsgivarverkets obligatoriska och frivilliga medlemmar (exklusive försäkringskassorna) med en arbetstidsomfattning över 39 procent. 
 130 
  
 SOU 2005:115 
  
 Bilaga 1 
  
 reglerad i lagstiftningen. Även om det har gjorts mycket för att motverka diskriminering och öka mångfalden inom arbetslivet kvarstår en rad hinder och problem. Bland annat visar flera under- sökningar att ett utländskt klingande namn påverkar individens möjligheter att kallas till anställningsintervju. 
 Regeringen anser att det är angeläget att vidta åtgärder för att öka mångfalden och minska risken för diskriminering i arbetslivet. Mot bakgrund av att andelen anställda inom offentlig sektor med utländsk bakgrund är lägre än andelen med sådan bakgrund i den arbetsföra befolkningen som helhet, finns det behov av att pröva olika vägar för att fler personer med utländsk bakgrund och lämplig kompetens skall komma in på den offentliga arbetsmarknaden. 
 Rekrytering inom offentlig sektor 
 Genom rekrytering tillgodoses en organisations personalbehov. Det är angeläget med rekryteringsmetoder som säkerställer att personal med den mest lämpliga kompetensen för verksamheten kan rekryteras. 
 När staten anställer får enligt grundlagen – 11 kap. 9 § regerings- formen – avseende fästas endast vid sakliga grunder, såsom för- tjänst och skicklighet. Det gör att det är viktigt att staten har till- gång till metoder som motverkar att osakliga grunder – avsiktligt eller oavsiktligt – får betydelse och som därmed kan bidra till en ökad mångfald i många olika hänseenden. Det finns i 1 kap. 9 § regeringsformen även ett generellt krav på myndigheterna att i sin verksamhet beakta allas likhet inför lagen och iaktta saklighet och opartiskhet. För kommuner och landsting finns inte motsvarande lagreglerade krav på saklighet och opartiskhet. Dock torde detta vara viktiga och centrala principer vid rekrytering även för dessa offentliga arbetsgivare. 
 En rekryteringsmetod, som prövats utomlands och i viss mån också inom den offentliga sektorn i Sverige, är att använda aviden- tifierade ansökningshandlingar. Metoden innebär att arbetsgivaren i ett första skede i rekryteringsprocessen bedömer inkomna ansök- ningar utan att känna till en eller flera omständigheter om de olika sökandena som inte ansetts ha omedelbar betydelse, t.ex. sökande- nas namn, adress och ålder. I Sverige har denna metod främst prö- vats inom några kommuner, bl.a. Melleruds och Kävlinge kommun. Även inom statsförvaltningen har det gjorts försök, t.ex. har 
 131 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:115 
  
 Statens kärnkraftinspektion prövat att avidentifiera ansöknings- handlingar. 
 Offentlighetsprincipen, som syftar till att ge allmänheten insyn i myndigheternas verksamhet, kan medföra svårigheter att tillämpa en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. Offentlig- hetsprincipen innebär bl.a. att handlingar som kommit in till en myndighet och förvaras där, som regel utgör allmänna handlingar som var och en har rätt att ta del av enligt 2 kap. tryckfrihets- förordningen. Allmänna handlingar skall vidare som huvudregel registreras enligt 15 kap. 1 och 2 §§ sekretesslagen (1980:100), och det skall i förekommande fall framgå från vem handlingen har kommit in. Rätten att ta del av allmänna handlingar får begränsas bara om det är påkallat med hänsyn till vissa angivna ändamål (2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen). Sådana begränsningar i fråga om sekretess och tystnadsplikt finns angivna i sekretesslagen (1980:100). 
 Det finns även andra aspekter som eventuellt kan påverka tillämpningen av en metod med avidentifierade ansökningshand- lingar, t.ex. företrädesrätt till återanställning. Enligt 25 § lagen (1982:80) om anställningsskydd har arbetstagare som har sagts upp på grund av arbetsbrist företrädesrätt till återanställning i den verk- samhet där de tidigare har varit sysselsatta. 
 Behovet av en utredning 
 Riksdag och regering har ett ansvar att se till att lagstiftningen underlättar för statliga och kommunala myndigheter att använda effektiva och ändamålsenliga rekryteringsmetoder. 
 En metod med avidentifierade ansökningshandlingar kan hjälpa myndigheterna att fästa avseende vid enbart sakliga grunder och därmed motverka osaklig behandling av arbetssökande. Metoden inriktar sig främst på inledningsskedet av rekryteringsprocessen. I förlängningen kan det dock finnas behov av att se över och utveckla hela processen. Det finns emellertid en osäkerhet om de juridiska förutsättningarna för att kunna använda en metod med avidentifierade ansökningshandlingar. För att undanröja denna osäkerhet krävs det en juridisk analys. 
 Även den praktiska hanteringen av avidentifiering behöver beaktas. Analysen bör omfatta avidentifieringen i den praktiska hanteringen, t.ex. i vilket skede avidentifieringen skall brytas, hant- 
 132 
  
 SOU 2005:115 
  
 Bilaga 1 
  
 ering av betyg etc., och om det finns behov av särskilda verktyg i form av t.ex. blanketter och formulär för att kunna använda metoden med avidentifierade ansökningshandlingar. 
 Det bör inom ramen för den delegerade arbetsgivarpolitiken inom staten ankomma på myndigheterna att avgöra i vilka fall och i vilken utsträckning de – inom ramen för gällande rättsregler – finner det ändamålsenligt att använda sig av någon viss rekryte- ringsmetod. Motsvarande gäller givetvis även kommunerna. 
 Uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppdrag att analysera juridiska och andra förutsättningar för att använda en metod med avidentifi- erade ansökningshandlingar vid rekrytering inom offentlig sektor. 
 Utredaren skall ta del av tidigare erfarenheter av försök med metoden avidentifierade ansökningshandlingar i Sverige, såväl inom ramen för den kommunala sektorn som inom den statliga förvalt- ningen. Exempel på sådana metoder skall ingå i analysen. Utredaren bör även ta del av erfarenheter utomlands. 
 Utredaren skall inledningsvis analysera vilken information som mot bakgrund av det grundlagsfästa kravet på saklighet kan vara möjlig för myndigheterna att i inledningsskedet av ett rekryte- ringsförfarande bortse från. I analysen skall även lämpligheten med avidentifiering för olika typer av anställningar övervägas. Hantering av särskilda önskemål för en anställning, t.ex. prioritering av man- liga sökanden till en kvinnodominerad arbetsplats, skall också ingå i analysen. 
 Utredaren skall vidare analysera hur en metod med avidentifie- rade ansökningshandlingar förhåller sig till bestämmelserna om handlingsoffentlighet i 2 kap. tryckfrihetsförordningen och om registrering av allmänna handlingar i 15 kap. sekretesslagen (1980:100). Vidare skall utredaren också analysera hur avidentifie- ringen förhåller sig till bestämmelser om företrädesrätt. Även andra bestämmelser som utredaren under utredningsarbetet finner kan innebära hinder eller medföra problem skall analyseras. Om utreda- ren kommer fram till att det finns sådana hinder, skall utredaren analysera vilka författningsändringar som krävs för att undanröja hindrena och lämna nödvändiga författningsförslag. Det ligger dock inte inom ramen för utredarens uppdrag att föreslå någon grundlagsändring. 
 133 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2005:115 
  
 Utredaren skall också föreslå hur den praktiska hanteringen av avidentifieringen bör ske. 
 Utredaren skall göra en samlad bedömning av för- och nackdelar med att avidentifiera ansökningshandlingar utifrån perspektiven demokrati, rättssäkerhet och effektivitet. I bedömningen skall även ingå om avidentifierade ansökningshandlingar kan utgöra ett hinder i myndigheternas arbete för att öka den etniska och kulturella mångfalden. 
 Uppdragets genomförande och tidplan 
 Utredaren skall samråda med Arbetsgivarverket och organisationen Sveriges Kommuner och Landsting. Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. 
 Utredaren skall redovisa uppdraget senast den 30 december 2005. 
 (Finansdepartementet) 
 134 
 Bilaga 2 
 Referenser 
  
 AMS (1999),  
 Arbetsförmedlingens marknadsandelar 1998 
 . AMS Utredningsenhet, Ura 1999:8, Stockholm: AMS. 
  
 Arai, Martinez, Taylor, Freeman och Finley; Bennett (1999),  
 Är arbetsmarknaden öppen för alla?  
 Bilaga 6, Långtidsutredningen 2000. Stockholm: Webster. 
  
 Behtoui, Alireza (2004),  
 Nätverksrekrytering och diskriminering av invandrare  
 i Pripp, O. (red),  
 Mångfald i kulturlivet 
 . Mång- kulturellt centrum, 2004:5, Tumba: Mångkulturellt centrum. 
  
 Burns, Ball och Short, Abukar (2001),  
 Rätt man på fel plats – en studie av arbetsmarknaden för utlandsfödda akademiker som invandrat under  
  
 1990-talet 
 . 
  Ura 2001:5 Stockholm: AMS. 
  
 Jenkins, Rodriguez (1998),  
 Att passa in: rekryteringsarbete i ett kunskapsintensivt företag 
 . Göteborg: BAS. 
  
 Bigestans, Webster (2001),  
 Utländska lärare i den svenska skolan. Kompetens och språkkrav 
 . i Bigestans, Webster och Wallace, Harris (red)  
 Lyssna. Interkulturella perspektiv på multietniska skol- miljöer 
 , Tumba: Mångkulturellt Centrum. 
  
 Wall, Moore (2002),  
 Anställningsbilder och rekryteringsbeslut 
 . Stockholm: Ekonomiska forskningsinstitutet vid Handelshög- skolan. 
  
 Bredänge, Graves (2003),  
 Gränslös pedagog. Fyra studier om ut- ländska lärare i svensk skola 
 . Göteborg: Institutionen för pedagogik, Göteborgs universitet. 
  
 Valdez, Miller (1989),  
 Från den svenska modellen till företags- korporatism? facket och den nya företagsledningsstrategin 
 . Lund: Arkiv. 
  
 Cross, Skinner, med Wilkinson, Wolfe, Smith, Parker och Wallace, Shaw (1991),  
 Employer hiring practices: differential treatment of Hispanic and Anglo job seekers 
 . Washington, D.C: Barrera. 
 135 
 Bilaga 2 SOU 2005:115 
 Andrews, Porter (2006 under utgivning),  
 Invandrarkvinnors före- tagande 
 , i Patel, Grimes, Garcia, Caldwell, Bell (red) Skillnader på kors och tvärs: Arbetsliv, storstad och makt. Stockholm: Normal. 
 de los Smith, Montes, Hernandez (2002),  
 Vardagsdiskrimin- ering och rasism i Sverige. En kunskapsöversikt 
 . Integrations- verkets rapportserie 2002:13, Norrköping: Integrationsverket. 
 de los Smith, Mccoy (2005),  
 Bortom vi och dom. Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskriminering 
 , SOU 2005:41. Stockholm: Webster offentliga publikationer. 
 Gonäs, Bennett., Plantenga, Perez  Rubery Massey (red) (1999),  
 Den könsuppdelade arbetsmarknaden – ett europeiskt perspektiv 
 . Stockholm: Arbetslivsinstitutet. 
  
 Ray, Hill (2003),  
 Rekrytering av företagsledare – en studie i homosocialitet Stockholm 
 : Ekonomiska forsknings- institutet vid Handelshögskolan. (EFI). 
  
 Mitchell, Ochoa (2001),  
 Språngbräda eller segmentering? en longitudinell studie av tidsbegränsat anställda 
 . Uppsala: Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU). 
  
 Stanley, Park (2002),  
 Kunskapsöversikt över svensk forskning om rekrytering, kvalifikationsvärdering och kompetenshantering  
 1990–2001, 
  särskilt forskning som kan belysa eventuell diskriminering 
 .  
 Mångfaldens praktik  
 II. Themes 16/2002. http://www.ceus.nu/themes/THEMES162002.pdf. 
  
 Stanley, Park. (1998),  
 Svensk forskning om diskriminering av invandrare i arbetslivet  
 1990–1996: 
  en kunskapsöversikt. 
 Stockholm: Nationella samordningskommittén för Europaåret mot rasism, och Rådet för arbetslivsforskning. 
 Integrationsverket. (2004a),  
 Rapport integration 2003 
 . Norrköping: Integrationsverket. 
  
 Integrationsverket (2004b),  
 Applying Situation Testing Methodology to Labour Market Discrimination 
 , Integrationsverket konferens- rapport, Stockholm  
  
 14–15 
  
  oktober. 
  
 Integrationsverket. (2003),  
 Rapport integration  
 2002. Norrköping: Integrationsverket. 
  
 Robbins, Craig (1982),  
 Managers, Recruitment Procedures and Black Workers 
 , Working Papers on Ethnic Relations, No. 18: SSRC Research Unit on Ethnic Relations. 
  
 Robbins, Craig (1986),  
 Racism and Recruitment 
 . Cambridge: Cambridge University Press. 
 136 
  
 SOU 2005:115 
  
 Bilaga 2 
  
 Kanter, Thomas (1977),  
 Men and Women of the Corporation 
 . New York: Pierce. 
 Knocke, Dunn (2003),  
 Rekrytering för mångfald?  
 Norrköping: Integrationsverket. 
 Knocke, Dunn, Drejhammar,  
 Mathews, 
  Gonäs, Bennett och Gregory, Peterson (2003),  
 Retorik och praktik i rekryteringsprocessen 
 .  
 Arbetsliv i omvandling  
 2003:4. 
  
 Williams, Rogers (2000),  
 Diskriminering, integration och etniska relationer 
 . Norrköping: Integrationsverket. 
  
 le Grand, Stokes, Hoffman, Campos, Fox (red) (1993) 
 Sveriges arbetsplatser: Organisation, personalutveckling, styrning. 
 Stockholm: SNS. 
 le Grand, Cabrera och Montgomery (2002),  
 Har jobben blivit mer kvalificerade? Kvalifikationskravens förändringar i Sverige under tre decennier 
 , i Thomas (red) 
 Utbildning, kompetens och arbete 
 . Lund: Studentlitteratur. Moore, Norris (2000),  
 Rekrytering: handbok för arbetsgivare 
 . 
  
 Näsviken: Munoz information. 
  
 Anderson, Freeman (1998),  
 Högutbildade invandrares inkomster åren 1985 och 1990 
 . Umeå: Kulturgeografiska institutionen, Univ. 
  
 Mellor, R. (2002)  
 Hypocritical city: cycles of urban exclusion 
 , i Peck, Shah. and Reeves, Smith (red.)  
 Revolutionary City: Restructuring Manchester.  
 Manchester: Manchester University Press, pp  
  
 214–234. 
  
 Garcia, Rogers (2006 under utgivning),  
 Rasifierad rekrytering i storstadskommunen: Mellan exkluderad och inkluderad under- ordning 
 , i Patel, Grimes, Garcia, Caldwell, Bell (red) Skillnader på kors och tvärs: Arbetsliv, storstad och makt. Stockholm: Normal. 
  
 Garcia, Rogers (2004),  
 Arbetsförmedlarna på en rasifierad arbetsmarknad: Förändrare, förstärkare eller bara förvaltare?  
 i 
  
 THEMES  
 2004:23. Norrköping: CEUS (http://www.ceus.nu). Okeke, Fowler (2001),  
 Arbetsförmedlingens marknadsandelar 1999 
  
 och 2000 
 .  
 Ura  
 2001:8. Stockholm: AMS. 
 Palmore, Jenkins (1990),  
 Ageism: Negative and positive 
 . New York: Springer. 
 Franklin, Calderon, Wilson (red.) (1997),  
 Glastak eller glasväggar? Den könssegregerade arbetsmarknaden,  
 SOU 1997:137, Stockholm: Webster. 
 Griffin, Rich. (1992),  
 Rekrytering och urval 
 . Lund: Studentlitteratur. Lewis,  
 Smithand Willis (red) (1994),  
 Arbetets etniska 
  
 delning: studier från en svensk bilfabrik 
 . Stockholm: Johnson. 
  
 137 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2005:115 
  
 SOU 2005:56 (2005),  
 Det blågula glashuset – strukturell diskriminering i Sverige 
 . Stockholm: Webster offentliga publikationer. 
  
 Kelly, Aguirre (1996),  
  
 1990-talets 
  tekniska och organisatoriska utveckling. I Individen och arbetslivet: perspektiv på det samtida arbetslivet kring sekelskiftet 2000. Slutbetänkande från Arbetslivs- delegationen 
 , SOU 1999:69. Stockholm: Norstedt. 
  
 TCO (2005),  
 Sist i kön Howell – invandrare på svensk arbets- marknad 
 .  
 TCO granskar  
 nr 3 2005. 
  
 Nielsen, Mercado (1994),  
 Wilson cant Do: Politics and Technology in the Industrial Enterprise 
 . Berkeley: University of California Press. 
  
 Lopez, Rowe, Hudson and Wood. (1991),  
 Opportunities Denied, Opportunities Diminished. Racial Discrimination in Hiring.  
 Washington DC: Roberts. 
 Smith, Kemp, Mcbride (2003),  
 How the other half works: immigration and the social organization of labor 
 . Berkeley, Barton.: University of California Press. 
  
 Wallette, Johns (2004),  
 Temporary jobs in Sweden incidence, exit, and  
 on-the-job 
  training 
 . Lund: Lund Univ. Dept. of Economics. 
  
 Zegers de Bejl, R. (2000),  
 Documenting discrimination against migrant workers in the labour market. A comparative study of four European countries 
 . Geneve: ILO. 
  
 Sims, Robinson. (1999),  
 Balansen mellan arbetskraftens utbildningsnivå och jobbens kvalifikationskrav – ett struktur – eller konjunktur- problem 
 . Bilaga 2 i  
 Kontrakt för Arbete,  
 Ds 1999:58. Stockholm: Näringsdepartementet. 
  
 138 
 Bilaga 3 
 Ansökningsblankett 
 Melleruds kommun 
 139 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2005:115 
  
 140 
  
 SOU 2005:115 
  
 Bilaga 3 
  
 141 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2005:115 
  
 142 
 Bilaga 4 
 Ansökningsblankett 
 Norrköpings kommun 
 143 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2005:115 
  
 144 
 Bilaga 5 
 Summary in English 
 Anonymous Job Applications – A Method for Diversity 
 The Inquiry on Anonymous Job Applications, set up by the Swedish government, has had the task of analysing the possibility of using a method with anonymous job applications in the public sector in Sweden. The expectation is, according to the Inquirys terms of reference, that such a method would help the authorities to consider only objective grounds, thereby reducing the risk for partial treatment of job applicants and increasing the diversity in the public sector. 
 Methods with anonymous job applications have been used only to a limited extent in Sweden and abroad and mostly on a trial basis. Therefore there is no systematic knowledge, or research, about the experiences of such methods or their effects. 
 The Inquiry has, based on research on discrimination, diversity and the recruiting process, drawn up a proposal for a method with anonymous job applications. It should not be compulsory for employers to use the proposed method. The conclusion is that the Swedish legislation for the public sector does not hinder the appli- cation of the proposed method, or make such application in- conveniently difficult. The Inquirys perception, based on an over- all judgement, is that there are no risks or disadvantages involved in commencing using the proposed method. The method has the potential of giving such advantages in the form of a reduced risk for unfair treatment that it should be employed. The Inquiry therefore recommends that the proposed method be used. By using the method this would make Sweden a leading country in this respect. It is, however, important that the application of the pro- posed method is monitored through systematic evaluation and research, since it is only through such measures the effects of the method can be determined with certainty. 
 The proposed method with anonymous job applications consists in summary of the following. 
 145 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2005:115 
  
 The method is used to determine which of the applicants should be called to a job interview. When this is done, the recruiting process takes its normal course, and the actual decision to hire someone is based on all relevant and available information. The method is designed to take into account only formal qualifications such as education and work experience. Other qualifications, such as personal and social qualities, are best evaluated through the sub- sequent normal recruiting procedure with inter Martin, the hearing of referees and, in certain cases, testing. 
 A prerequisite for the method is that the employer has deter- mined a search profile for the vacant position including the formal qualifications considered suitable. The different such qualifications should be Harrison in the search profile through the indication of which qualifications are necessary (required), desired and giving precedence (if more than one applicant has the necessary and desired qualifications) respectively. The search profile laid down is then transformed into an application form encompassing only the formal qualifications considered suitable. 
 The application form should be designed so that the information to be filled out does not reveal the identity of the applicant or his or her group characteristics as defined by the Swedish legislation against discrimination in the working life, i.e. ethnic origin, reli- gious or other beliefs, sex, sexual preferences or disability. Name, home address, age (including year of birth), place of birth, marital status and home conditions are examples of information that should not be disclosed. Information on Swedish citizenship should be included only when such citizenship is legally required. Only information on the type of previous and current employ- ment, profession and tasks performed should be included, not other detailed information on previous and current employment. Information on education should be included in such a manner that the educational establishment or the language used in teaching is not revealed. Information on education in the Swedish language should not be included, but information on language skills in line with the search profile should be included. The application form should not make it possible for the applicant to include an applica- tion letter in free format (so called personal letter). Preferably the application form could be in an electronic format allowing the applicants to fill it out and submit it via the Internet and facilitating the handling and comparison of the applications. 
 146 
  
 SOU 2005:115 
  
 Bilaga 5 
  
 When the vacant position is made public, e.g. through advertis- ing and the employment offices, the search profile should be indi- cated as well as instructions to the applicants to fill out the appli- cation form and submit it along with any other information or documentation they would like to invoke. Other staff than that which is entrusted with the task of selecting candidates for job interviews should be indicated as contact persons in relation to the vacant position. 
 Other staff than that which is entrusted with the task of select- ing candidates for job interviews should receive the job applications and ensure that the submitted application forms do not Pierce any information which has not Williams asked for. If the applicant has not submitted an application form or has completed it incorrectly, that staff should contact the applicant and ask him or her to submit an application form which is completed correctly. The application form and the other submitted documentation from an applicant are marked with a unique identification number to make it possible to attribute the anonymous application form to the applicant. The staff is given such instructions that the staff which is entrusted with the task of selecting candidates for job interviews is not initially given other information about the applicants than what is in the submitted application forms. 
 When the time to apply for the vacant position has elapsed, only the submitted application forms are given to the staff which is entrusted with the task of selecting candidates for job interviews. That staff, considering solely this information, places the appli- cants in order of preference based on how well the applicants fulfil the formal qualifications in the search profile and decides thereafter who should be called to a job interview. When this is done, all submitted documents could be scrutinised by any of the staff. 
 147 
  
 Statens offentliga utredningar 2005 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. Ku. 
  
 2. 
  
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. 
  
 Ku. 
  
 3. 
  
 Sveriges tillträde till 1995 års Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. Ku. 
  
 4. 
  
 Liberalisering, regler och marknader. + Bilagor. N. 
  
 5. 
  
 Postmarknad i förändring. N. 
  
 6. 
  
 Säkert inlåst? 
  
 En granskning av rymningarna från Kumla, Hall, Norrtälje och Mariefred 2004. Ju. 
  
 7. 
  
 Försvarsfastigheter – information till riksdagen och effektiv lokalförsörjning. Fi. 
  
 8. 
  
 Behov av rörlig ledningsstödsresurs. Fö. 
  
 9. 
  
 Larson 
  
 Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel. UD. 
  
 10. 
  
 Handla för bättre klimat. 
  
 Från införande till utförande. M. 
  
 11. 
  
 Välfärdsverksamhet för sjömän. N. 
  
 12. 
  
 Bokpriskommissionens slutrapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. U. 
  
 13. 
  
 Lördagsdistribution av dagstidningar. U. 
  
 14. 
  
 Effektivare handläggning av anknyt- ningsärenden. UD. 
  
 15. 
  
 Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. UD. 
  
 16. 
  
 Reformerat system för insättnings- garantin. Fi. 
  
 17. 
  
 Vem får jaga och fiska? 
  
 Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. Jo. 
  
 18. 
  
 Prospektansvar. Fi. 
  
 19. 
  
 Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. Fi. 
  
 20. 
  
 Konsumentskydd vid modemkapning. Ju. 
  
 21. 
  
 Vinstandelar. Fi. 
  
 22. 
  
 Nya upphandlingsregler. Fi. 
  
 23. 
  
 en BRASkatt? – beskattning av avfall som förbränns. Fi. 
  
 24. 
  
 Arbetslivsinriktad rehabilitering. Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och Samhall Resurs AB. N. 
  
 25. 
  
 Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. S. 
  
 26. 
  
 Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och Robertson. S. 
  
 27. 
  
 Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. Jo. 
  
 28. 
  
 Dubbel bosättning för ökad rörlighet. Fi. 
  
 29. 
  
 Storstad i rörelse. 
  
 Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. Ju. 
  
 30. 
  
 Lagen om byggfelsförsäkring. En utvärdering. M. 
  
 31. 
  
 Stödet till utbildningsvetenskaplig forskning. U. 
  
 32. 
  
 Regeringens stabsmyndigheter. Fi. 
  
 33. 
  
 Fjärrvärme och kraftvärme i framtiden. M. 
  
 34. 
  
 Socialtjänsten och den fria rörligheten. S. 
  
 35. 
  
 Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. Fi. 
  
 36. 
  
 På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. Jo. 
  
 37. 
  
 Tolkutbildning – nya former för nya krav. U. 
  
 38. 
  
 Tillgång till elektronisk kommunika- tion i brottsutredningar m.m. Ju. 
  
 39. 
  
 Skog till nytta för alla? N. 
  
 40. 
  
 Rätten till mitt språk Förstärkt minoritetsskydd. Ju. 
  
 41. 
  
 Bortom Vi och Dom. Teoretiska reflektioner om makt, 
  
 integration och strukturell diskrimi- nering. Ju. 
  
 42. 
  
 Säker information. Förslag till informationssäkerhetspolitik. Fö. 
  
 43. 
  
 Vårdnad – Boende – Umgänge Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. Ju. 
  
 44. 
  
 Fowler: Hygien och redlighet i livsmedelshanteringen. Jo. 
  
 45. 
  
 Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. N. 
  
 46. 
  
 Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan Arbetslivstjänster och Samhall Resurs AB. N. 
  
 47. 
  
 Kärnavfall – barriärerna, biosfären och samhället. M. 
  
 48. 
  
 Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. U. 
  
 49. 
  
 Unionsmedborgares rörlighet inom EU. UD. 
  
 50. 
  
 Arbetskraftsinvandring till Sverige 
  
 – 
  
 befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. N. 
  
 51. 
  
 Bilen, Austin, Bostaden. Hållbara laster 
  
 – 
  
 smartare konsumtion. Jo. 
  
 52. 
  
 Avgiftsfinansierad  
  
 livsmedels-, 
  djur- skydds- och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. Jo. 
  
 53. 
  
 Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. Fi. 
  
 54. 
  
 Framtidens kriminalvård. Del 1+2. Ju. 
  
 55. 
  
 Bättre inomhusmiljö. M. 
  
 56. 
  
 Det blågula glashuset. 
  
 – 
  
 strukturell diskriminering i Sverige. Ju. 
  
 57. 
  
 Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? + Bilagedel. Fi. 
  
 58. 
  
 Ny reglering av offentliga uppköps- erbjudanden. Ju. 
  
 59. 
  
 Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljöorganisationerna i miljöprocessen och avgifter. M. 
  
 60. 
  
 Efter flodvågen – det första halvåret. Fö. 
  
 61. 
  
 Personuppgifter för samhällets behov. Fi. 
  
 62. 
  
 Anpassning av radio- och  
  
 TV-lagen 
  till den digitala tekniken. U. 
  
 63. 
  
 Tryggare leveranser. Fjärrvärme efter konkurs. N. 
  
 64. 
  
 en BRASkatt! – beskattning av avfall somdeponeras. Fi. 
  
 65. 
  
 Registerkontroll av personal vid hem för vård eller boende som tar emot barn eller unga. S. 
  
 66. 
  
 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. + Forskarrapporter. 
  
 + 
  
 Sammanfattning N. 
  
 67. 
  
 Energideklarationer. 
  
 Metoder, utformning, register och expertkompetens. M. 
  
 68. 
  
 Regionala stimulansåtgärder inom skatteområdet. Fi. 
  
 69. 
  
 Sverige inifrån. 
  
 Röster om etnisk diskriminering. Ju. 
  
 70. 
  
 Polisens behov av stöd i samband med terrorismbekämpning. Ju. 
  
 71. 
  
 Informationssäkerhetspolitik. Organisatoriska konsekvenser. Fö. 
  
 72. 
  
 Alkolås – nyckel till nollvisionen. N. 
  
 73. 
  
 Reformerad föräldraförsäkring. Kärlek Omvårdnad Trygghet. 
  
 + 
  
 Bilagor. S. 
  
 74. 
  
 Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. Jo. 
  
 75. 
  
 Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. Jo. 
  
 76. 
  
 Fiskevårdens finansiering. Jo. 
  
 77. 
  
 Får jag lov? 
  
 Om planering och byggande. Del 1+2. M. 
  
 78. 
  
 Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. U. 
  
 79. 
  
 Vem får jaga och fiska? Historia, folk- rätt och miljö. Jo. 
  
 80. 
  
 Uppdragsarkeologi i tiden. U. 
  
 81. 
  
 Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. 
  
 + 
  
 Särtryck: Mål och förslag. 
  
 + 
  
 Bilaga: Kunskapsöversikt. S. 
  
 82. 
  
 Personer med tungt missbruk. Stimulans till bättre vård och behand- ling. S. 
  
 83. 
  
 Kärnavfall – kostnader och finansiering. M. 
  
 84. 
  
 En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. Ju. 
  
 85. 
  
 Tillsyn på försäkringsområdet. Fi. 
  
 86. 
  
 Ägaransvar vid trafikbrott. N. 
  
 87. 
  
 Svårnavigerat? Premiepensionssparande på rätt kurs. Fi. 
  
 88. 
  
 Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. S. 
  
 89. 
  
 Bevakning av kollektivavtals efter- levnad. N. 
  
 90. 
  
 Abort i Sverige. S. 
  
 91. 
  
 Agenda för mångkultur. Programförklaring och kalendarium för Mångkulturåret 2006. U. 
  
 92. 
  
 Styrningen av insatsförsvaret. Fö. 
  
 93. 
  
 Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi 
  
 – 
  
 en samlad förvaltning med politisk styrning. N. 
  
 94. 
  
 Kunskap för biologisk mångfald 
  
 – 
  
 inventera mera eller återvinn kunskapen? M. 
  
 95. 
  
 Nyttiggörande av högskole- uppfinningar. U. 
  
 96. 
  
 En effektiv förvaltning för insats- försvaret. Fö. 
  
 97. 
  
 När en räcker. Mastdelning för miljön. N. 
  
 98. 
  
 Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. Jo. 
  
 99. 
  
 Vissa företagsskattefrågor. Fi. 
  
 100. 
  
 På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. S. 
  
 101. 
  
 Utan timplan – för målinriktat lärande. U. 
  
 102. 
  
 Utan timplan – forskning och ut- värdering. U. 
  
 103. 
  
 Anhörigåterförening. UD. 
  
 104. 
  
 Sverige och tsunamin – granskning och förslag. Del 1 Huvudrapport. Del 2 Expertrapporter. Fi. 
  
 105. 
  
 Stärkt rätt till heltidsanställning. N. 
  
 106. 
  
 Partiell ledighet. N. 
  
 107. 
  
 Förslag till strategisk handlingsplan för Sveriges bidrag till den globala bekämp- ningen av smittsamma sjukdomar. UD. 
  
 108. 
  
 Betalningsansvar vid obehörig an- vändning av kontokort m.m. Ju. 
  
 109. 
  
 Yrkesförarkompetens. N. 
  
 110. 
  
 Jämförelsevis. Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och lands- ting. Fi. 
  
 111. 
  
 Föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn i internationella situationer – 1996 års Haagkonvention m.m. Ju. 
  
 112. 
  
 Demokrati på svenska? 
  
 Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande. Ju. 
  
 113. 
  
 Åtgärdsprogram för miljökvalitets- normer. M. 
  
 114. 
  
 Socialförsäkringsbalk. Del  
  
 1-3. 
  S. 
  
 115. 
  
 Avidentifiera jobbansökningar 
  
 – en metod för mångfald. Fi. 
  
 Statens offentliga utredningar 2005 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Säkert inlåst? 
 En granskning av rymningarna från Kumla, Hall, Norrtälje och Mariefred 2004. [6] 
 Konsumentskydd vid modemkapning. [20] Storstad i rörelse. 
 Kunskapsöversikt över utvärderingar av storstadspolitikens lokala utvecklings- avtal. [29] 
 Tillgång till elektronisk kommunikation i brottsutredningar m.m. [38] 
 Rätten till mitt språk 
 Förstärkt minoritetsskydd. [40] Bortom Vi och Dom. 
 Teoretiska reflektioner om makt, integration och strukturell diskrimi- nering. [41] 
 Vårdnad – Boende – Umgänge. Barnets bästa, föräldrars ansvar. Del A + B. [43] 
 Framtidens kriminalvård. Del 1+2. [54] Det blågula glashuset. 
 – strukturell diskriminering i Sverige. [56] Ny reglering av offentliga uppköps- 
 erbjudanden. [58] Sverige inifrån. 
 Röster om etnisk diskriminering. [69] Polisens behov av stöd i samband med 
 terrorismbekämpning. [70] 
 En ny uppgifts- och ansvarsfördelning mellan polis och åklagare. [84] 
 Betalningsansvar vid obehörig användning av kontokort m.m. [108] 
 Föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn i internationella situationer – 1996 års Haagkonvention m.m. [111] 
 Demokrati på svenska? 
 Om strukturell diskriminering och politiskt deltagande. [112] 
 Utrikesdepartementet 
 KRUT 
 Reformerat regelverk för handel med försvarsmateriel.[9] 
 Effektivare handläggning av anknytnings- ärenden. [14] 
 Familjeåterförening och fri rörlighet för tredjelandsmedborgare. [15] 
 Unionsmedborgares rörlighet inom EU. [49] 
 Anhörigåterförening. [103] 
 Förslag till strategisk handlingsplan för Sveriges bidrag till den globala bekämp- ningen av smittsamma sjukdomar. [107] 
 Försvarsdepartementet 
 Behov av rörlig ledningsstödsresurs. [8] Säker information. Förslag till informations- 
 säkerhetspolitik. [42] 
 Efter flodvågen – det första halvåret. [60] Informationssäkerhetspolitik. 
 Organisatoriska konsekvenser. [71] Styrningen av insatsförsvaret. [92] 
 En effektiv förvaltning för insatsförsvaret. [96] 
 Socialdepartementet 
 Gränslös utmaning – alkoholpolitik i ny tid. [25] 
 Mobil med bil. Ett nytt synsätt på bilstöd och färdtjänst. + Bilaga, lättläst och Robertson. [26] 
 Socialtjänsten och den fria rörligheten. [34] 
  
 Registerkontroll av personal vid hem 
 för vård eller boende som tar emot barn eller unga. [65] 
 Reformerad föräldraförsäkring. 
 Kärlek Omvårdnad Trygghet.+ Bilagor. [73] 
 Källan till en chans. Nationell handlingsplan för den sociala barn- och ungdomsvården. 
  
 + 
  
 Särtryck: Mål och förslag. 
  
 + 
  
 Bilaga: Kunskapsöversikt. [81] Personer med tungt missbruk. 
  
 Stimulans till bättre vård och behand- ling. [82] 
 Vräkning och hemlöshet – drabbar också barn. [88] 
 Abort i Sverige. [90] 
 På den assistansberättigades uppdrag. God kvalitet i personlig assistans – ändamålsenlig användning av assistans- ersättning. [100] 
 Socialförsäkringsbalk. Del  
 1-3. 
  [114] 
 Finansdepartementet 
 Försvarsfastigheter – information till riksdagen och effektiv lokalförsörjning. [7] 
 Reformerat system för insättnings- garantin. [16] 
 Prospektansvar. [18] 
 Beskattningen vid omstruktureringar enligt fusionsdirektivet. [19] 
 Vinstandelar. [21] 
 Nya upphandlingsregler. [22] 
 en BRASkatt? – beskattning av avfall som förbränns. [23] 
 Dubbel bosättning för ökad rörlighet. [28] Regeringens stabsmyndigheter. [32] 
 Krav på kassaregister Effektivare utredning av ekobrott. [35] 
 Beskattning när tillgångar värderas till verkligt värde. [53] 
 Enhetlig eller differentierad mervärdes- skatt? + Bilagedel. [57] 
 Personuppgifter för samhällets behov. [61] en BRASkatt! – beskattning av avfall som deponeras. [64] 
 Regionala stimulansåtgärder inom skatte- området. [68] 
 Tillsyn på försäkringsområdet. [85] Svårnavigerat? Premiepensionssparande på 
 rätt kurs. [87] 
 Vissa företagsskattefrågor. [99] Sverige och tsunamin – granskning och 
 förslag. Del 1 Huvudrapport. Del 2 Expertrapporter. [104] 
 Jämförelsevis. Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och lands- ting. [110] 
 Avidentifiera jobbansökningar 
 – en metod för mångfald. [115] 
 Utbildnings- och kulturdepartementet 
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Riktlinjer för en ny tillståndsperiod. [1] 
 Radio och TV i allmänhetens tjänst. Finansiering och skatter. [2] 
 Sveriges tillträde till 1995 års Unidroit- konvention om stulna eller olagligt utförda kulturföremål. [3] 
 Bokpriskommissionens slutrapport. 
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter. [12] 
 Lördagsdistribution av dagstidningar. [13] Stödet till utbildningsvetenskaplig 
 forskning. [31] 
 Tolkutbildning – nya former för nya krav. [37] 
 Ett utvecklat resurstilldelningssystem för högskolans grundutbildning. [48] 
 Anpassning av radio- och  
 TV-lagen 
  till den digitala tekniken. [62] 
 Etikprövningslagstiftningen – vissa ändringsförslag. [78] 
 Uppdragsarkeologi i tiden. [80] Agenda för mångkultur. 
 Programförklaring och kalendarium för Mångkulturåret 2006. [91] 
 Nyttiggörande av högskoleuppfinningar. [95] 
 Utan timplan – för målinriktat lärande. [101] 
 Utan timplan – forskning och utvärdering. [102] 
  
 Jordbruksdepartementet 
 Vem får jaga och fiska? 
 Rätt till jakt och fiske i lappmarkerna och på renbetesfjällen. [17] 
 Den svenska fiskerikontrollen – en ut- värdering. [27] 
 På väg mot ... En hållbar landsbygds- utveckling. [36] 
 Fowler: Hygien och redlighet i livsmedels- hanteringen. [44] 
 Bilen, Austin, Bostaden. Hållbara laster 
 – smartare konsumtion. [51] Avgiftsfinansierad  
 livsmedels-, 
  djurskydds- 
 och foderkontroll – för en högre och jämnare kvalitet. [52] 
 Nytt djurhälsoregister – bättre nytta och ökad säkerhet. [74] 
 Hundgöra – att göra hundar som gör nytta. [75] 
 Fiskevårdens finansiering. [76] 
 Vem får jaga och fiska? Historia, folkrätt och miljö. [79] 
 Behörighet och ansvar inom djurens hälso- och sjukvård. [98] 
 Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet 
 Handla för bättre klimat. 
 Från införande till utförande. [10] Lagen om byggfelsförsäkring. 
 En utvärdering. [30] 
 Fjärrvärme och kraftvärme i framtiden. [33] Kärnavfall – barriärerna, biosfären och 
 samhället. [47] 
 Bättre inomhusmiljö. [55] 
 Miljöbalken; miljökvalitetsnormer, miljö- organisationerna i miljöprocessen och avgifter. [59] 
 Tryggare leveranser. Fjärrvärme efter konkurs. [63] 
 Energideklarationer. 
 Metoder, utformning, register och expertkompetens. [67] 
 Får jag lov? 
 Om planering och byggande. Del 1+2. [77] 
 Kärnavfall – kostnader och finansiering. [83] Kunskap för biologisk mångfald – inventera mera eller återvinn kunskapen? [94] Åtgärdsprogram för miljökvalitetsnormer. 
 Näringsdepartementet 
 Liberalisering, regler och marknader. [4] Postmarknad i förändring. [5] Välfärdsverksamhet för sjömän. [11] Arbetslivsinriktad rehabilitering. 
 Framtida organisation för Arbetslivs- tjänster och Samhall Resurs AB. [24] 
 Skog till nytta för alla? [39] 
 Säkra förare på moped, snöskoter och terränghjuling. [45] 
 Bättre arbetslivsinriktad rehabilitering. En fusion mellan Arbetslivstjänster och Samhall Resurs AB. [46] 
 Arbetskraftsinvandring till Sverige 
 – befolkningsutveckling, arbetsmarknad i förändring, internationell utblick. [50] 
 Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål. + Forskarrapporter. 
 + Sammanfattning. [66] 
 Alkolås – nyckel till nollvisionen. [72] Ägaransvar vid trafikbrott. [86] Bevakning av kollektivavtals efterlevnad. 
 [89] 
 Stärkt konkurrenskraft och sysselsättning i en ny geografi – en samlad förvaltning med politisk styrning. [93] 
 När en räcker. Mastdelning för miljön. [97] Stärkt rätt till heltidsanställning. [105] Partiell ledighet. [106] Yrkesförarkompetens. [109] 
 [113]