Patent och innovationer för tillväxt och välfärd 
 Till statsrådet och chefen för 
 Näringsdepartementet 
 Genom beslut den 15 april 2004 bemyndigade regeringen statsrådet och dåvarande chefen för Näringsdepartementet Wood att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt. 
 Med verkan från och med den 20 juli 2004 förordnade statsrådet och vikarierande chefen för Näringsdepartementet Hatfield professorn i industriell organisation och ekonomi vid Chalmers tekniska högskola Rodriguez som särskild utredare. Som ex- perter förordnades den 12 oktober 2004: 
  
 Namn 
  
 Titel/företag (huvudsaklig tillhörighet 
  
 under utredningsarbetet) 
  
 Hobbs 
  
 Jurist, Biovitrum AB 
  
 Willis Jiffer 
  
 Civ.ing., VD, Hampton 
  
 Davis 
  
 Higgins, Justitiedepartementet 
  
 Orozco 
  
 Jur. Wright, docent, Kungliga tekniska hög- 
  
 skolan (KTH) 
  
 Perez 
  
 Tekn.dr.,  
 FoU-chef, 
  ABB AB 
  
 Barnes 
  
 Vice VD, jurist, Företagarna 
  
 Mccullough 
  
 Förbundsekonom, Svenska industri- 
  
 tjänstemannaförbundet (SIF) 
  
 Floyd 
  
 Civ.ing., överdirektör, Patent- och regi- 
  
 streringsverket (PRV) 
  
 Allen 
  
 Departementssekreterare, Närings- 
  
 departementet 
  
 Olson 
  
 Fil.kand., direktör, Startupfactory AB 
  
 Conway 
  
 Dr.(fysik), patentchef, Volvo 
  
 Technology Corporation AB 
  
 Efter detta har ytterligare en expert kallats att ingå i kommittén, jur.kand. Thompson, Svenskt Näringsliv, den 30 november 2004. 
  
 Till statsrådet och chefen för Näringsdepartementet 
  
 SOU 2006:80 
  
 Departementssekreteraren, jur.kand. Stewart, När- ingsdepartementet, förordnades som expert den 2 maj 2005. Pro- fessorn i juridik vid Stockholms universitet och ordförande i ut- redningen om rätten till resultaten av högskoleforskningen (SOU 2005:95) Boyd adjungerades dessutom till expertkom- mittén. 
 Utredningen, som antagit namnet  
 Patent/tillväxt-utredningen, 
  får härmed till statsrådet och nuvarande chefen för Näringsdepar- tementet överlämna betänkandet Patent och innovationer för till- växt och välfärd. 
 Stockholm i december 2005 
 Rodriguez 
 Innehåll 
  
 Tabellförteckning ............................................................... 
  
 13 
  
 Figurförteckning ................................................................ 
  
 17 
  
 Textruteförteckning ............................................................ 
  
 19 
  
 Förteckning över förkortningar ............................................. 
  
 21 
  
 Förord............................................................................... 
  
 25 
  
 Översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för 
  
 företags tillväxt – sammanfattning och rekommendationer...... 
  
 29 
  
 Review of the economic aspects of patenting for company 
  
 growth – summary and recommendations ............................. 
  
 51 
  
 Del I Utredningens uppdrag, bakgrund, referensram, uppläggning och metod 
  
 1 
  
 Uppdraget ................................................................. 
  
 77 
  
 1.1 
  
 Utredningens direktiv.............................................................. 
  
 77 
  
 1.2 
  
 Utredningens bedrivande ........................................................ 
  
 78 
  
 2 
  
 Inledning................................................................... 
  
 81 
  
 2.1 
  
 Allmänt ..................................................................................... 
  
 81 
  
 2.2 
  
 Bakgrund enligt utredningsdirektivet..................................... 
  
 82 
  
 2.3 
  
 Behov av en översyn enligt utredningsdirektivet................... 
  
 82 
  
 5 
  
 Innehåll SOU 2006:80 
  
 2.4 
  
 Tolkningar för uppdragets genomförande.............................. 
  
 83 
  
 3 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod........... 
  
 85 
  
 3.1 
  
 Uppdragets referensram .......................................................... 
  
 85 
  
 3.1.1 
  
 Grundläggande samband .............................................. 
  
 85 
  
 3.1.2 
  
 Grundläggande begrepp................................................ 
  
 86 
  
 3.1.3 
  
 Patent/tillväxt-spiraler.................................................. 
  
 86 
  
 3.1.4 
  
 Innovationstyper........................................................... 
  
 90 
  
 3.1.5 
  
 Entreprenörskap............................................................ 
  
 90 
  
 3.2 
  
 Sammanfattning av uppdragets uppläggning och metod ....... 
  
 93 
  
 3.3 
  
 Läsanvisningar .......................................................................... 
  
 96 
  
 3.4 
  
 Sammanfattning........................................................................ 
  
 97 
  
 Del II Introduktion till  
 kunskaps-, 
 patent-, 
  innovations- och tillväxtekonomi och samband mellan patentering och tillväxt 
  
 4 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP- 
  
 regim växer fram....................................................... 
  
 101 
  
 4.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 101 
  
 4.2 
  
 Det intellektuella kapitalets nya dominans........................... 
  
 102 
  
 4.3 
  
 Framväxten av en ny  
 IP-regim .............................................. 
  
 103 
  
 4.3.1 En ny immaterialrättsordning och en  
 pro-patent- 
  
 era utvecklas ................................................................ 
  
 103 
  
 4.3.2 Nya skyddsteknologier utvecklas .............................. 
  
 106 
  
 4.4 
  
 Vad blir då effekterna av en alltmer kunskapsbaserad 
  
 ekonomi med en ny  
 IP-regim? .............................................. 
  
 107 
  
 4.5 
  
 Asiatisk patentpolitik – ett tänkvärt scenario....................... 
  
 108 
  
 4.6 
  
 Sammanfattning...................................................................... 
  
 110 
  
 5 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion ....... 
  
 111 
  
 5.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 111 
  
 6 
 Innehåll SOU 2006:80 
  
 5.2 
  
 Grundläggande begrepp......................................................... 
  
 111 
  
 5.3 
  
 Grundläggande modeller ....................................................... 
  
 113 
  
 5.3.1 
  
 Produktlivscykelmodellen.......................................... 
  
 113 
  
 5.3.2 
  
 Aktivitetsmodeller...................................................... 
  
 116 
  
 5.4 
  
 Teknikstrategier, licensiering och finansiering .................... 
  
 118 
  
 5.4.1 
  
 Investering och exploatering...................................... 
  
 118 
  
 5.4.2 
  
 Finansiering................................................................. 
  
 120 
  
 5.4.3 
  
 Licensiering ................................................................. 
  
 122 
  
 5.5 
  
 Patentsystemets struktur och processer............................... 
  
 125 
  
 5.5.1 
  
 Struktur ....................................................................... 
  
 125 
  
 5.5.2 
  
 Processer ..................................................................... 
  
 127 
  
 5.6 
  
 Samhällsekonomiska motiv för patentsystemet................... 
  
 130 
  
 5.7 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 135 
  
 6 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning...................... 
  
 137 
  
 6.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 137 
  
 6.2 
  
 Makronivå............................................................................... 
  
 138 
  
 6.3 
  
 Anderson ............................................................................... 
  
 139 
  
 6.4 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 149 
  
 7 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för 
  
 innovationer och patent ............................................ 
  
 151 
  
 7.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 151 
  
 7.2 
  
 Utländska studier................................................................... 
  
 151 
  
 7.3 
  
 Svenska studier....................................................................... 
  
 152 
  
 7.4 
  
 Utländska utredningar........................................................... 
  
 156 
  
 7.4.1 Varför så många nu? ................................................... 
  
 156 
  
 7.4.2 
  
 Europa ......................................................................... 
  
 157 
  
 7.4.3 
  
 Japan ............................................................................ 
  
 159 
  
 7.4.4 
  
 Korea ........................................................................... 
  
 160 
  
 7.4.5 
  
 USA ............................................................................. 
  
 161 
  
 7.5 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 162 
  
 7 
  
 Innehåll SOU 2006:80 
 Del III Utredningens empiriska studier 
  
 8 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en 
  
 beskrivning och analys .............................................. 
  
 167 
  
 8.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 167 
  
 8.2 
  
 Sveriges största innovationer  
 (SSI-studien) ......................... 
  
 168 
  
 8.2.1 
  
 Perioden  
 1945–1980.................................................... 
  
 168 
  
 8.2.2 Sammanfattning av resultat angående Sveriges 
  
 största innovationer  
 1945–1980 ................................. 
  
 170 
  
 8.2.3 
  
 Perioden  
 1980–2005.................................................... 
  
 171 
  
 8.3 
  
 Viktiga svenska patents tillväxteffekter  
 (PEST-studien)..... 
  
 176 
  
 8.4 
  
 Produkt- och processpatent  
 (PPP-studien) ......................... 
  
 180 
  
 8.5 
  
 Sveriges snabbväxande småföretag i allmänhet (GAZ- 
  
 studien) ................................................................................... 
  
 182 
  
 8.6 
  
 Sveriges snabbväxande teknikbaserade SMF (HIT- 
  
 studien) ................................................................................... 
  
 182 
  
 8.7 
  
 Sveriges små och medelstora företag i en viktig 
  
 tillväxtregion  
 (GGVV-studien)............................................. 
  
 186 
  
 8.8 
  
 Innovations- och patentfrågor i mjukvaru- och IT- 
  
 företag  
 (IT-SMF-studien) ..................................................... 
  
 187 
  
 8.9 
  
 Stora företags patent, innovationer och tillväxt (PEX4- 
  
 L-studien) ............................................................................... 
  
 193 
  
 8.10 
  
 Patentbyråstudien  
 (PEX4-PB) .............................................. 
  
 197 
  
 8.11 
  
 Utbud av patent- och  
 IP-utbildning 
  i Sverige (IPE- 
  
 studien) ................................................................................... 
  
 199 
  
 8.12 
  
 Sammanfattning...................................................................... 
  
 202 
  
 9 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, 
  
 varför? ..................................................................... 
  
 205 
  
 9.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 205 
  
 9.2 
  
 Förändringar i patenteringsfrekvens ..................................... 
  
 205 
  
 8 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2006:80 
  
 9.2.1 
  
 Allmänt........................................................................ 
  
 205 
  
 9.2.2 
  
 Patenteringsfrekvens och konjunktursvängningar... 
  
 207 
  
 9.3 
  
 Förändringar i antal ansökningar inlämnade till svenska 
  
 PRV 
  
 ......................................................................................... 
  
 209 
  
 9.3.1 
  
 Syfte och bakgrund ..................................................... 
  
 209 
  
 9.3.2 ............................................................. 
  
 Datainsamling 
  
 212 
  
 9.3.3 .......................................................... 
  
 Databeskrivning 
  
 213 
  
 9.4 
  
 Förklaringsfaktorer .............................bakom förändringar 
  
 222 
  
 9.4.1 ....................................................................... 
  
 Metodik 
  
 222 
  
 9.4.2 ........................................................................ 
  
 Resultat 
  
 224 
  
 9.5 
  
 Svenska ...............................storföretags patentering i USA 
  
 233 
  
 9.6 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 234 
  
 Del IV Utredningens rekommendationer 
  
 10 
  
 Diskussion ...............och allmänna rekommendationer 
  
 239 
  
 10.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 239 
  
 10.2 
  
 Förändrad ...............................ekonomi – förändrade roller 
  
 241 
  
 10.3 
  
 Bygg upp en nationell kultur för IP och 
  
 affärsutveckling/entreprenörskap......................................... 
  
 242 
  
 10.4 
  
 Stärk ..............................det svenska entreprenörssystemet 
  
 245 
  
 10.4.1 ..........................Stärk det statliga entreprenörskapet 
  
 245 
  
 10.4.2 Stärk det innovationsbaserade företagandet i små- 
  
 ............................................... 
  
 och medelstora företag 
  
 249 
  
 10.4.3 
  
 Värna om svenska storföretags vilja och förmåga att skapa nya affärsområden utöver att förnya 
  
 existerande................................................................... 
  
 253 
  
 10.4.4 
  
 Stärk samverkan mellan innovationsverksamheterna i svenska stora och 
  
 små företag.................................................................. 
  
 256 
  
 10.4.5 Stärk det regionala entreprenörskapet....................... 
  
 259 
  
 10.4.6 
  
 Höj den ekonomiska kompetensen i det svenska entreprenörssystemet och renodla dess 
  
 stödstruktur ................................................................ 
  
 260 
  
 10.5 Värna om den svenska tillväxtapproprieringen.................... 
  
 261 
  
 9 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2006:80 
  
 10.6 
  
 Stärk det nordiska samarbetet inom området för IP och 
  
 affärsutveckling ...................................................................... 
  
 262 
  
 10.7 
  
 Befrämja engelska som internationellt språk, parallellt 
  
 med svenska ............................................................................ 
  
 264 
  
 10.8 
  
 Verka för effektivisering av det internationella 
  
 patentsystemet........................................................................ 
  
 266 
  
 10.8.1 Inledning...................................................................... 
  
 266 
  
 10.8.2 Harmonisera det internationella patentsystemet...... 
  
 267 
  
 10.8.3 Rationalisera den internationella 
  
 patentverksorganisationen.......................................... 
  
 268 
  
 10.8.4 Stöd utvecklingen av  
 PCT-systemet.......................... 
  
 269 
  
 10.8.5 Stöd utvecklingen av ett europeiskt 
  
 gemenskapspatent ....................................................... 
  
 270 
  
 10.8.6 Stöd utvecklingen av ett enhetligt europeiskt 
  
 domstolsförfarande med specialinriktning på 
  
 patentmål ..................................................................... 
  
 271 
  
 10.8.7 Förändra patenterbarhetsbedömningen i några 
  
 avseenden..................................................................... 
  
 274 
  
 10.9 
  
 Omvandla PRV offensivt mot internationalisering, 
  
 diversifiering och rationalisering ........................................... 
  
 280 
  
 10.10Tillskapa en interministeriell strategiberedning för IP 
  
 och innovationer..................................................................... 
  
 285 
  
 10.11Sammanfattning...................................................................... 
  
 287 
  
 11 
  
 Speciella rekommendationer för att öka 
  
 patentförståelse och benägenhet att patentera............. 
  
 291 
  
 11.1 
  
 Inledning................................................................................. 
  
 291 
  
 11.2 
  
 Hur kan förståelse och insikt om patentekonomi skapas 
  
 hos företagen? ........................................................................ 
  
 292 
  
 11.2.1 Grundläggande svårigheter......................................... 
  
 292 
  
 11.2.2 Brister i patenteringskompetens ................................ 
  
 293 
  
 11.2.3 Hur har förståelse och insikt skapats hittills?........... 
  
 294 
  
 11.2.4 Nya redovisningskrav för immateriella tillgångar..... 
  
 296 
  
 11.2.5 Rekommendationer för att höja medvetenhet, 
  
 förståelse och insikt om patentekonomi ................... 
  
 298 
  
 10 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2006:80 
  
 11.3 
  
 Hur kan företagens möjligheter och vilja att patentera 
  
 stimuleras/ökas?..................................................................... 
  
 305 
  
 11.3.1 Inledning ..................................................................... 
  
 305 
  
 11.3.2 Rekommendationer för att stimulera företagens 
  
 patentering .................................................................. 
  
 307 
  
 11.4 
  
 Sammanfattning ..................................................................... 
  
 320 
  
 Del V Bilagor 
  
 Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. 
  
 327 
  
 Bilaga 2 
  
 Tilläggsdirektiv................................................................. 
  
 331 
  
 Bilaga 3 Kronologi över utredningen............................................ 
  
 333 
  
 Bilaga 4 Medlemmar i expertkommittén och kommittémöten... 
  
 335 
  
 Bilaga 5 
  
 Hearings och studiebesök (agendor, deltagare, 
  
 sammanfattningar)........................................................... 
  
 337 
  
 Bilaga 6 
  
 Konferensdeltagare .......................................................... 
  
 345 
  
 Bilaga 7 
  
 Lista över personer som intervjuats för utredningen..... 
  
 347 
  
 Bilaga 8 
  
 Patentlagen (1967:837) .................................................... 
  
 351 
  
 Bilaga 9.1 Förteckning över svenska SOU med anknytning 
  
 till patentfrågor åren  
 1930–2005 .................................. 
  
 367 
  
 Bilaga 9.2 Övriga SOU åren  
 2003–2005 
  med anknytning till 
  
 innovationer och ekonomisk tillväxt ........................... 
  
 371 
  
 Bilaga 9.3 Förteckning över departements PM med 
  
 anknytning till patentfrågor åren  
 1960–2005 .............. 
  
 373 
  
 Bilaga 9.4 Övriga departements PM åren  
 2003–2005 
  med 
  
 anknytning till innovationer och ekonomisk 
  
 tillväxt ............................................................................ 
  
 375 
  
 Bilaga 10 
  
 Väsentliga svenska innovationspolitiska dokument 
  
 sedan år 2000 ................................................................. 
  
 377 
  
 Bilaga 11 
  
 Några betydelsefulla händelser i det svenska 
  
 patentsystemets historia ............................................... 
  
 379 
  
 11 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 12.1 Förfaranden med kirurgisk, terapeutisk eller 
  
 diagnostisk effekt, Orozco .............................. 
  
 381 
  
 Bilaga 12.2 Nämnd för bedömning av svenska patentfrågor, 
  
 Orozco .............................................................. 
  
 385 
  
 Bilaga 13 Om begreppet teknisk karaktär, Floyd........ 
  
 391 
  
 Bilaga 14 Övriga inkomna rekommendationer och enkät- och 
  
 intervjusvar..................................................................... 
  
 401 
  
 Bilaga 15 
  
 Förteckning över särskilda bakgrundsrapporter och 
  
 PM .................................................................................. 
  
 417 
  
 Bilaga 16 
  
 Statistikuppgifter ............................................................ 
  
 421 
  
 Bilaga 17 Ekonomisk konsekvensberäkning................................. 
  
 439 
  
 Litteraturreferenser........................................................... 
  
 441 
  
 Index .............................................................................. 
  
 451 
  
 12 
 Tabellförteckning 
 Tabell 3.1 Övergripande metod och design av utredningens delstudier 
 Tabell 3.2 Olika delstudier i utredningen 
 Tabell 5.1 Huvudsakliga fördelar och nackdelar med patent- systemet 
 Tabell 5.2 Ekonomiskt teoretiska skäl för ett patentsystem Tabell 6.1 Inverkan av olika slags innovationer på olika slags 
 tillväxt 
 Tabell 7.1 Firmors patentering av produktteknologi i förhål- lande till försäljningstillväxt i ett urval av mindre svenska firmor 
 Tabell 7.2 Den empiriska huvudstudiens allmänna utformning och delstudiernas syften inom  
 IVA/PRV-studien 
 1992–1993 
  
 Tabell 7.3 The development of international patenting in various countries 1) 2) (average annual percentage change) 
 Tabell 8.1 Strategier för exploatering av en innovationstek- nologi 
 Tabell 8.2 Faktorer av betydelse för FoU och kommersialise- ring 
 Tabell 8.3 Intervjuade företag av typ tillväxt  
 Pest-studien 
  Tabell 8.4 Översikt över studerade uppfinningar 
 Tabell 8.5 Karaktäristik av 80 plus 80 kemiuppfinningar som patenterats vid EPO år 1990 och år 2000 
 Tabell 8.6 Översikt av intervjuresultat I  
 HIT-studien 
  (N=12) Tabell 8.7 Innovationers och patents betydelse för företags 
 tillväxt 
 Tabell 8.8 Hur patenterings respektive Cooper betydelse för företag förväntas förändras i framtiden 
 Tabell 8.9 Andel studerade företag som bedriver licenshandel 
 13 
  
 Tabellförteckning 
  
 SOU 2006:80 
  
 respektive utnyttjar information om andras patent Tabell 8.10 Medvetenhet om och tilltro till patent samt patent 
 som konkurrens- och marknadsföringsmedel Tabell 8.11 Programvarupatent 
 Tabell 8.12 Patentbyråer och patentkonsulter 
 Tabell 8.13 Produktutvecklingstakt och patentskydd i svenska storföretag 
 Tabell 8.14a Kommersialiseringsstrategier för nya produkter Tabell 8.14b Kommersialiseringsstrategier för nya produkter 
 enligt tidigare studier 
 Tabell 8.15 Bedömningar av relative styrkan i olika kopplingar i patent/tillväxtspiralen 
 Tabell 8.16 Påverkan på företagens FoU av andras patentering Tabell 8.17 Patentsystemets påverkan på företagens FoU, nya 
 produkter och tillväxt 
 Tabell 8.18a Förändringar i patentbyråernas uppdragsverksam- het 
 Tabell 8.18b PRVs andel av förstagångsansökningar 
 Tabell 8.18c Anledningar enligt patentbyråerna till PRVs mins- kade andel av förstagångsansökningar 
 Tabell 9.1 Antal SFA, dvs. nationella förstagångsansökningar mottagna av PRV under åren  
 1998–2004 
  
 Tabell 9.2 SFA fördelade på sökandens nationalitet åren  
 1998–2004 
  
 Tabell 9.3 SFA fördelade på företag och individuella sökande åren  
 1998–2004 
  
 Tabell 9.4 SFA fördelade på företag med olika patenterings- frekvens 
 Tabell 9.5 Totala patentansökningar från de 20 främsta svenska patentinnehavarna  
 (1998–2004) 
  
 Tabell 9.6 20 främsta patenterare i Sverige  
 1969–1971 
  efter antal beviljade patent 
 Tabell 9.7 Rangordning av enkätsvarande efter absolut storlek på nedgång (rang 1) och relativ storlek på nedgång (rang 2) i FA från år 2000 till år 2004 
 Tabell 9.8a Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en ned- gång av FA under åren  
 1998–2004 
  
 Tabell 9.8b Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en upp- gång av FA under  
 åren1998–2004 
  
 Tabell 9.8c Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en upp- gång av FA under  
 1990-talet 
  
 14 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tabellförteckning 
  
 Tabell 9.9 Svenska PCT- och svenska  
 EPO-ansökningar 
 (1997–2004) 
  
 Tabell 9.10 Orsaker bakom en minskad  
 SFA-andel 
  av första- gångsansökningar 
 Tabell 9.11 Antal förstagångsansökningar på olika vägar för svenska storföretag 
 Tabell 9.12 Svenska storföretags bedömningar av patentverks- service 
 Tabell 9.13 De tio största svenska patenterarna i USA 
 Tabell 9.14 De tio topprankade länderna med avseende på be- viljade patent i USA 1995, 1999, 2003 
 Tabell 10.1 Element i byggandet av en patent- och  
 IP-kultur 
  Tabell 10.2 Svenska PCT- och svenska  
 EPO-ansökningar 
  
 (1997–2004) 
  
 Tabell 11.1 Faktorer som påverkar patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens 
 15 
 Figurförteckning 
 Figur 3.1 Ömsesidigt samband mellan utredningens huvudva- riabler patentering och tillväxt 
 Figur 3.2a  
 Patent/tillväxt-spiralen 
  med mellanliggande variabler Figur 3.2b  
 Patent/tillväxt-spiralen 
  med ytterligare mellanlig- 
 gande variabler 
 Figur 3.3  
 Patent/tillväxt-spiralen 
  över tiden 
 Figur 3.4 Ömsesidig påverkan av olika företags patent/tillväxt- spiraler 
 Figur 3.5 Ett nationellt innovations- och entreprenörssystem med inbäddade  
 patent/tillväxt-spiraler 
  
 Figur 3.6 Grundläggande urvalsprincip för olika delstudier Figur 3.7 Kapitelstruktur och läsanvisningar 
 Figur 5.1  
 Produktlivscykel-modellen 
  med årliga kassaflöden Figur 5.2 Köpar- och säljarspridning vid temporärt monopol Figur 5.3 Interaktiv modell av innovationsprocessen 
 Figur 5.4 Generiska strategier för förvärv och exploatering av teknologi 
 Figur 5.5 Olika finansieringsformer för ett nystartat innova- tionsföretag 
 Figur 5.6 Effekter av licensiering på kassaflöde och tillväxt hos licenssäljaren (licensor) och licensköparen (licensee) 
 Figur 5.7 Den socioekonomiska kontraktsnaturen hos ett patent 
 Figur 5.8 Vägar att patentera i Europa – förenklat schema från ansökan om grundpatent till patentets utgång med typiska tidsintervall 
 Figur 6.1a Tillväxtstrategier för multitekniska företag Figur 6.1b Test av en modell för tillväxt och diversifiering 
 (n=55) 
 Figur 8.1 Strukturen hos Sveriges största innovationer 1945– 1980 
 17 
  
 Figurförteckning 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figur 8.2 Tillväxt i förhållande till antal grundpatent (= prioritetsgrundande patent) 
 Figur 8.3 Antal anställda i förhållande till antal grundpatent (= prioritetsgrundande patent) 
 Figur 8.4 Leverantörer och avnämare av  
 IP-utbildning 
  i Sverige Figur 8.5 Översikt av den svenska  
 IP-utbildningens 
  medel, 
 innehåll och omfattning 
 Figur 9.1 Antalet nationella ansökningar för patent i olika länder samt inlämnade till EPO och PCT åren 1985– 2004. 
 Figur 9.2 Antal sökande i serie under  
 1998–2004 
  
 Figur 9.3 Omsättning av sökanden från år 2000 till år 2004 Figur 9.4 Detaljerad översikt för omsättning av sökanden från 
 år 2000 till 2004 
 Figur 9.5 SFA fördelade på olika  
 IPC-sektioner 
  åren 1998 till 2000 (nedgång i % från 2004 till 2004) 
 Figur 9.6 Fördelning av svenska storföretags förstagångsan- sökningar över olika patenteringsvägar 
 Figur 10.1 Aktörer i det svenska militära innovationssystemet 
 18 
 Textruteförteckning 
 Textruta 7.1 Huvudresultat från  
 IVA/PRV-studien 
  om Sveriges patentpositioner i början av  
 1990-talet 
  
 Textruta 7.2 Japanese Basic Law on Intellectual Property Textruta 7.3 Koreas nationella patentsatsning 
 Textruta 8.1  
 Losec-patenten 
  – värdefullt formulerade 
 Textruta 8.2 Osseointegration – en patenterad generisk teknik som ger tusentals jobb  
 (BIO-M 
  studien) 
 Textruta 8.3 The role of patents for the remarkable growth of  
 HL-Display 
  
 Textruta 8.4 Att spela med patent år 2005 
 Textruta 8.5 Att söka med patent (Google) 
 Textruta 9.1 Nokias nya vägval till patent – en trend? Textruta 10.1 En het fråga (CAFC) 
 Textruta 10.2 Exempel på terapeutisk metod 
 Textruta 11.1 Spridda föreställningar bland vissa företag om patentering 
 Textruta 11.2  
 SMF-Patent-Initiativ 
  
 19 
 Förteckning över förkortningar 
  
 BERD 
  
 Business Enterprise Expenditure on RD 
  
 BIO-M 
  
 Biomaterial 
  
 BMBF 
  
 Bundesministerium für Bildung und Ruiz 
  
 BMWA 
  
 Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit 
  
 BNP 
  
 Bruttonationalprodukten 
  
 BT 
  
 Bioteknik 
  
 CAFC 
  
 United States Court of Appeals for the Federal 
  
 Circuit 
  
 CAPM 
  
 Capital Asset Pricing Model 
  
 CASRIP 
  
 Center for Advanced Study and Research in 
  
 Intellectual Property 
  
 CIP 
  
 Center for Intellectual Property Studies 
  
 (Chalmers) 
  
 CIS 
  
 Community Innovation Survey 
  
 CP 
  
 Community Patent 
  
 DPMA 
  
 Deutsches Patent- und Markenamt 
  
 E-området 
  
 Elektrotekniska området 
  
 EC 
  
 European Commission 
  
 EP 
  
 European Patent 
  
 EMU 
  
 Ekonomiska och monetära unionen 
  
 EPA 
  
 European Patent Attorney 
  
 Rogers 
  
 European Patent Convention 
  
 EPI 
  
 European Patent Institute 
  
 EPIP 
  
 European Policy for Intellectual Property 
  
 EPLA 
  
 European Patent Litigation Agreement 
  
 EPO 
  
 European Patent Office 
  
 EQE 
  
 European Qualifying Examination 
  
 EU 
  
 European Union 
  
 EU15 
  
 De 15 medlemsländerna i EU innan utvidgningen i 
  
 maj 2004 
  
 EUR 
  
 European Union Report 
  
 21 
  
 Förteckning över förkortningar 
  
 SOU 2006:80 
  
 FMV 
  
 Försvarets materielverk 
  
 FoI 
  
 Totalförsvarets forskningsinstitut 
  
 FoU 
  
 Forskning och utveckling 
  
 FTC 
  
 Federal Trade Commission 
  
 GATT 
  
 General Agreement on Tariffs and Trade 
  
 GAZ 
  
 Studie av snabbväxande  
 Gasell-företag 
  
 GDP 
  
 Gross Domestic Product 
  
 GERD 
  
 Gross Domestic Expenditure on RD 
  
 GGVV 
  
 Studie av  
 Gnosjö-regionen 
  (Gislaved, Gnosjö, 
  
 Vaggeryd och Värnamo) 
  
 GOVERD 
  
 Government Intramural Expenditure on RD 
  
 GPTs 
  
 General Purpose Technologies 
  
 HERD 
  
 Higher Education Expenditure on RD 
  
 HIT 
  
 Studie av  
 high-tech-företag 
  
 IAS 
  
 International Accounting Standards 
  
 IFRS 
  
 International Financial Reporting Standards 
  
 INT 
  
 Studie av internationella förhållanden 
  
 IP 
  
 Intellectual Property (intellektuell/immateriell 
  
 egendom/tillgång) 
  
 IPC 
  
 International Patent Classification 
  
 IPM 
  
 IP-management 
  
 IPO 
  
 Initial Public Offering 
  
 IPR 
  
 Intellectual Property Right (immateriell rättighet) 
  
 IPU 
  
 Studie av utbud av patent- och  
 IP-utbildning 
  
 IT 
  
 Informationsteknik 
  
 IT-SMF 
  
 Enkätstudie av små och medelstora företag i IT- 
  
 sektorn 
  
 IVA 
  
 Ingenjörsvetenskapsakademin 
  
 JPTO 
  
 Japan Patent and Trademark Office 
  
 K-området 
  
 Kemitekniska området 
  
 KIPO 
  
 Korean Industrial Property Office 
  
 LES 
  
 Licensing Executives Society 
  
 M-området 
  
 Maskintekniska området 
  
 MSEK 
  
 Miljon svenska kronor 
  
 NAE 
  
 National Academy of Engineering 
  
 NAS 
  
 National Academy of Science 
  
 NGOs 
  
 Non-governmental 
  Organizations 
  
 NIR 
  
 Tidskrift och förening för Nordiskt immateriellt 
  
 rättsskydd 
  
 NMT 
  
 Nordic Mobile Telephony System 
  
 NP 
  
 Nationella patent 
  
 22 
  
 SOU 2006:80 Förteckning över förkortningar 
  
 NPOs 
  
 National Patent Offices 
  
 NRC 
  
 Nokia Research Center 
  
 Nutek 
  
 Verket för näringslivsutveckling 
  
 PCT 
  
 Patent Cooperation Treaty 
  
 PEST 
  
 Studie av viktiga patents exploatering 
  
 PEX 
  
 Patent/tillväxt-utredningen 
  
 PEX4-L 
  
 Enkätstudie av stora företag 
  
 PEX4-S 
  
 Enkätstudie av små och medelstora företag 
  
 PEX4-PB 
  
 Enkätstudie av patentkonsultbyråer 
  
 PEX4-PRV 
  
 Studie av PRVs patentstatistik 
  
 PNP 
  
 Private  
 non-profit 
  
 PPP 
  
 Purchasing power parity 
  
 PPP-kemi 
  
 Studie av produkt- och processpatent inom 
  
 kemiområdet 
  
 PRV 
  
 Patent och registreringsverket 
  
 RD 
  
 Research and Development 
  
 RoI 
  
 Return on Investment 
  
 SFAs 
  
 Swedish first filings (svenska 
  
 förstagångsansökningar) 
  
 SIPF 
  
 Svenska industriens patentingenjörers förening 
  
 SMF 
  
 Små och medelstora företag 
  
 SPOF 
  
 Svenska Patentombudsföreningen 
  
 SSF 
  
 Stiftelsen för strategisk forskning 
  
 SSI 
  
 Studie av Sveriges största innovationer 
  
 TBS 
  
 Teknikbaserad servicenäring 
  
 TBI 
  
 Teknikbaserad industri 
  
 TRIPs 
  
 Trade related aspects of intellectual property rights 
  
 TTO 
  
 Technology Transfer Office 
  
 TQM 
  
 Total Quality Management 
  
 USPTO 
  
 United States Patent and Trademark Office 
  
 VINNOVA 
  
 Verket för innovationssystem 
  
 WIPO 
  
 World Intellectual Property Organization 
  
 WTO 
  
 World Trade Organization 
  
 23 
 Förord 
 Judging from the share which the subject of patents has had in the lite- rary output of economists of the last fifty years, and from the share which economists have had in the literature on the subject of patents, one may say that economists have virtually relinquished the field. Pa- tent Johnson probably glad to see them go; some said as much with disarming frankness. 
 Adkins (in Penrose 1951, p.viz) 
 Although the patent system has developed primarily to promote eco- nomic ends, economists have devoted very little attention to it and none at all to the international patent system. 
 Bishop (in Penrose 1951, p.xi) 
 De två citaten ovan är över 50 år gamla men är i stort sett fortfa- rande tyvärr giltiga. Det är därför glädjande att den svenska reger- ingen tagit initiativ till föreliggande statliga utredning och därvidlag anlagt ett ekonomiskt perspektiv på patentfrågor, frågor som i grunden har ekonomisk karaktär. Samtidigt växer nu intresset för patentfrågor snabbt bland ekonomer, liksom bland allmänheten i stort. Ett växande antal ekonomiskt inriktade utredningar och stu- dier av patentsystemet görs också internationellt, vilket i sin tur skapar ökade möjligheter för internationella jämförelser och sam- arbeten. Detta är inte minst viktigt på grund av patentfrågornas internationella karaktär. Detta växande intresse, och då inte bara bland ekonomer, för patentfrågor och immaterialrättsliga frågor i allmänhet hänger samman med framväxten av en ekonomi som i dominant utsträckning baseras på forskning, utveckling, uppfin- ningar, innovationer, nya teknologier, informationstjänster och kunskap – dvs. en ekonomi baserad på intellektuell kapitalbildning. 
 Intresset för patentfrågor kan därmed i grunden förväntas bli av bestående karaktär, även om modesvängningar naturligtvis också förekommer. Patentfrågors nära samband med immaterialrätt och innovationer och innovationers starka samband med ekonomisk 
 25 
  
 Förord 
  
 SOU 2006:80 
  
 utveckling medför vidare att patentfrågor i ökad utsträckning gri- per in i många andra ekonomiska frågor och således får en genom- gripande karaktär. 
 Förutom att vara ekonomiska, internationella, intresseväckande och genomgripande till sin karaktär så är patentfrågor också kon- troversiella och har så alltid varit under patentsystemets mer än 500 år långa historia. Dessa kontroverser kan förväntas bli fler och större allteftersom patentsystemets vikt och uppmärksamheten på detsamma ökar, samtidigt som kunskapsläget om patentfrågor fort- farande är bristfälligt. 
 På olika sätt har jag försökt att ta hänsyn till ovanstående för- hållanden och utvecklingstendenser i arbetet med föreliggande ut- redning. Mot bakgrund av det bristfälliga kunskapsläget i Sverige vad gäller ekonomiska aspekter på patentering så har en bred ansats valts med ett batteri av delstudier som utformats på ett för ekono- misk analys metodmässigt sätt. Flera av dessa delstudier är av re- sursskäl begränsade men syftet har varit att skapa ett någorlunda gott underlag för  
 ekonomiskt-politiska 
  beslut och samtidigt initiera en kunskapsutveckling som kan ge bättre framförhållning för kommande utredningar. Med samma syfte har en hel del litteratur och relaterade studier presenterats tillsammans med visst läro- boksmaterial. Utredningens rapportmaterial har därvid blivit ganska omfattande, varför också läsanvisningar givits och en hel del sammanfattningar gjorts. 
 I ett tidigt stadium valdes engelska som arbetsspråk i utred- ningen för att underlätta kommunikation med experter inom EU och i omvärlden i övrigt. Tyvärr visade det sig halvvägs i utred- ningsarbetet ej vara möjligt av juridiska skäl att använda engelska som utredningsspråk i en svensk statlig utredning. Mycket av ut- redningsmaterialet har därför fått översättas och skrivas om till svenska. Föreliggande slutrapport från utredningen skall nu genomgående kunna läsas utan kunskaper i engelska, förutom visst källmaterial. I flera fall där en lämplig svensk översättning för en vedertagen engelsk fackterm saknas har den engelska termen givits inom parentes som hjälp för såväl fackmannen som lekmannen, t.ex. för ytterligare informationssökning. I ett fåtal fall har jag valt att berika det svenska språket med en anglicism, också för att fästa uppmärksamhet på ett nyckelbegrepp. Detta gäller begreppet ap- propriering (appropriation) som avser processer och verktyg för att som investerare tillgodogöra sig den ekonomiska nyttan i någon form av en investering, vanligtvis i form av vinst men i detta utred- 
 26 
  
 SOU 2006:80 
  
 Förord 
  
 ningssammanhang också i form av ekonomisk tillväxt. Förkort- ningen IP för intellektuell eller immateriell egendom (intellectual property) har också använts eftersom den förefaller redan vara på väg att införlivas i levande svenska. 
 Den genomgripande karaktären hos såväl patentfrågor som till- växtfrågor och den ömsesidiga kopplingen mellan dessa frågor – dvs. att ökad patentering (med vissa variationer och undantag) bi- drar till tillväxt och tillväxt i sin tur bidrar till ökad patentering – har motiverat formulering av en mängd förslag, också sådana som i första hand avser att stimulera tillväxt. Dessa förslag faller på grund av den ömsesidiga kopplingen följaktligen också inom utredning- ens direktiv. Sammantaget utmynnar således utredningen i en korg av olika förslag, mer eller mindre genomgripande och mer eller mindre direkt  
 patent-, 
  respektive tillväxtinriktade. 
 Som särskild utredare och tillika utredningssekreterare tar jag naturligtvis ensamt ansvar för alla utredningens resultat och re- kommendationer, inklusive eventuella brister och fel. Jag har dock fått ovärderlig hjälp från ett stort antal människor och organisatio- ner, inklusive en referensgrupp med experter varav ungefär hälften har varit jurister och en tredjedel tekniker. (Se förteckning i sär- skild bilaga.) 
 Jag vill således tacka alla de över 200 personer och de över 200 företag som på ett eller annat sätt genom intervjuer, enkäter, hea- rings och diskussioner bidragit i utredningsarbetet (se bilagor). 
 Till min hjälp har jag vidare haft en projektarbetsgrupp med allt som allt ett  
 10-tal 
  assistenter. Till dessa vill jag framföra ett samlat tack för ett mycket gott arbete, med ett speciellt tack till Brown som projektsekreterare och Jones Tietze, som på ett ut- märkt sätt fungerat som koordinator för ett projekt med många delprojekt, nationaliteter, resor och vistelseorter. 
 Utredningstexten har tillställts experter med kompletterande kompetenser som i olika utsträckning efter hand lämnat många värdefulla synpunkter och förslag för vilka jag till framföra ett samlat stort tack. Ett speciellt tack går till docent Orozco som noggrant och kunnigt läst och kommenterat texten utifrån ett patentjuridiskt och rättsekonomiskt perspektiv. Orozco har också fungerat som mötessekreterare vid expertkommitténs sam- manträden. Jag vill också tacka professor  
 Maynard, som ledde innovationsutredningen 1993 (SOU 1993:84), civilingenjör Craig, 
  f.d. koncernansvarig för  
 IP-frågor 
  inom ABB, och civilingenjör Trevino, SKF, för värdefulla 
 27 
  
 Förord 
  
 SOU 2006:80 
  
 synpunkter på rekommendationerna. Ett tack bör också riktas till juristerna Stewart och Tanner som omsorgs- fullt läst, kommenterat och korrigerat utredningstexten utifrån ju- ridiska och formella språkliga aspekter. Granskning av engelska och viss översättning till svenska har gjorts av Gardner. En full- ständig genomläsning och kontroll utifrån innehållsliga aspekter har vidare gjorts av Sparks, som också ingått i utred- ningens projektarbetsgrupp. Jag vill slutligen tacka de personer på Näringsdepartementet som på olika sätt medverkat i utredningsar- betet, främst departementsrådet Kirby och departementssek- reterare Allen. 
 Avslutningsvis är det självklart min förhoppning att utrednings- arbetet och dess rekommendationer leder inte bara till ökad upp- märksamhet på och förståelse för patentfrågor utan också till ökad tillväxt och utvecklingskraft i svenskt näringsliv. För detta krävs olika former av gränsöverskridande arbete. För min egen del ser jag fram mot ett fortsatt arbete med dessa frågor över akademiska di- sciplingränser, också i syfte att bidra till att inledningscitaten kan ogiltigförklaras. 
 Rodriguez 
 Professor i Industriell organisation och ekonomi 
 Institutionen för teknikens ekonomi och organisation 
 Chalmers tekniska högskola 
 28 
 Översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt – sammanfattning och rekommendationer 
 Del I 
 Utredningens uppdrag, bakgrund, referensram, uppläggning och metod 
 I.1 Utredningens direktiv 
 Den svenska regeringen beslutade den 15 april 2004 att tillkalla en särskild utredare för att göra en översyn av de ekonomiska aspek- terna av patentering för företags tillväxt. Enligt direktivet (Dir. 2004:55) är patentskyddet av mycket stor betydelse för företagande och tillväxt. Utredaren skall enligt direktivet göra en analys av hur de skyddade intellektuella kapitalen kan bidra till export och han- del. Utredningen skall inhämta synpunkter från både näringsliv och andra aktörer. 
 Utredningen skall omfatta en analys av hur svenska företag han- terar patentering som konkurrensmedel i jämförelse med företag i andra länder i Europa och den övriga världen, samt hur den fördelar sig på företag av olika storlek. Här skall även den senaste utveck- lingen inom  
 EU-området 
  vägas in. Studien skall även innefatta en nordisk jämförelse och skall identifiera problem och möjligheter på den nordiska patentmarknaden. 
 Uppdraget skall 
 leda fram till förslag som kan skapa förståelse och insikt hos främst de små kunskapsintensiva företagen om de ekono- miska vinsterna – och kostnaderna – med patentering, 
 leda fram till förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innova- tioner, 
 belysa sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt, 
 innehålla en analys av nedgången av patenteringsfrekvensen i Sverige och de viktigaste orsakerna till denna. 
 29 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2006:80 
  
 I tilläggsdirektiv beslutades att uppdraget skall redovisas senast den 31 december 2005. 
 I.2 Tolkningar för uppdragets genomförande 
 I ett tidigt skede gjordes följande tolkningar och upplägg av utred- ningsuppdraget: 
  
 1. 
  
 Direkt insamling av nya empiriska data kan avgränsas till Sverige. För andra länder kan tillgängligt sekundärmaterial an- vändas. En evidensbaserad ansats bör eftersträvas, dvs. en poli- cyanalys bör i möjligaste mån inom givna resursramar baseras på empirisk och teoretisk evidens (snarare än på olika intresse- grupperingars åsikter). 
  
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 2. 
  
 Vad gäller begreppet intellektuellt kapital fokuseras på patent och närliggande rättigheter, t.ex. affärshemligheter vid licensie- ring. 
  
 Uttrycket  
 svensk patentansökan  
 är mångtydigt och kan avse dels en patentansökan inlämnad av ett svenskt företag eller av en uppfinnare som är svensk eller är verksam i Sverige, dels en patentansökan som är inlämnad till svenska PRV. Uttrycket får preciseras närmare i det sammanhang där det används. 
 Begreppet patent används i vedertagen bemärkelse. Formella definitioner av patent varierar något internationellt men i stort sett avser patent på en uppfinning en tidsbegränsad, överförbar, lagstadgad ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja uppfinningen, dvs. en ensamrätt till den kommersiella nyttan av uppfinningen. Denna ensamrätt ger innehavaren rätt att via ett domstols- förfarande hindra andra att tillverka, använda eller sälja upp- finningen. 
  
 3. 
  
 Export och handel skall avse såväl produkter som tjänster, samt teknologi och aktier i teknikbaserade företag. 
  
 1 
  
 TP PT  
 En genomgång av ett drygt tjugotal SOU:er inom området visar att forskningsbaserat material traditionellt har insamlats i ganska liten om än ökande utsträckning, speciellt vad gäller primärmaterial, dvs. material som insamlats via studier utförda inom utredningens tidsram. (Se t.ex. SOU (1977:64), SOU (1983:52), SOU (1993:84) och SOU (2003:66).) Möjligheterna att genomföra en evidensbaserad ansats måste emellertid anpassas till kun- skapsläget och resurstillgång, inklusive tidstillgång. En god framförhållning inom policy- forskning är därvid en fördel. En sådan framförhållning har inte förelegat vad gäller ekonomiska aspekter på patentering, dvs. inom patentekonomi, på grund av bland annat den snabba utvecklingen på patentområdet och ekonomers traditionella brist på intresse för patentfrågor. 
 30 
  
 SOU 2006:80 
  
 Sammanfattning 
  
 4. 
  
 Begreppet  
  
 industri  
 skall tolkas brett och motsvara  
 näringsliv 
 , och därmed inkludera t.ex. tjänstenäringar (dvs. serviceindu- stri). 
  
 5. 
  
 Begreppet  
  
 svenska företag  
 skall omfatta företag med svenskt majoritetsägande, multinationella företag med en tydlig svensk nationalitet eller  
 bi-nationalitet 
  (t.ex. ABB, AkzoNobel, AstraZeneca, StoraEnso) och utlandsägda bolag lokaliserade i Sverige. Om inget annat anges har  
 stora företag  
 minst 500 an- ställda och  
 små företag  
 mindre än 50 anställda med  
 medelstora företag  
 däremellan. 
  
 6. 
  
 Begreppet  
  
 konkurrensmedel  
 skall också avse medel för exploate- ring och tillväxt när så är lämpligt. 
  
 7. 
  
 Begreppet  
  
 den nordiska patentmarknaden  
 skall avse den nor- diska marknaden för teknologihandel, dvs. handel med patent- licenser,  
 know-how-licenser, 
 FoU-tjänster 
  och  
 FoU-bolag 
  eller motsvarande. 
  
 8. 
  
 Uttrycket  
 nedgången av patenteringsfrekvensen i Sverige  
 skall tolkas som nedgången i nationella förstagångsansökningar in- lämnade till Patent- och registeringsverket (PRV). 
  
 9. 
  
 Uppdragets tredje uppgift att belysa sambandet mellan patente- ring och ekonomisk tillväxt kan breddas till att även omfatta patentrelaterade rekommendationer för öka tillväxten. Att öka tillväxten är dessutom ett medel att generera resurser för FoU och därmed öka patentering inom kunskapsintensiva företag. Sambandet mellan patentering och tillväxt är således ömsesi- digt. Att belysa detta ömsesidiga samband är en huvuduppgift för utredningen. Tillväxt, som då främst får avse omsättnings- tillväxt, blir därmed centralt för utredningen. 
  
 I.3 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
 En enkel referensram för utredningen i form av en s.k. pa-  
 tent/tillväxt-spiral 
  har utvecklats i flera steg för studier av olika samband mellan patentering och tillväxt, se figur 1. Mellanliggande variabler relaterade till FoU och innovationer har införts och ömse- sidig påverkan mellan olika företag har beaktats. Referensramen har också breddats med en modell av det svenska innovations- och ent- reprenörssystemet. 
 31 
 Sammanfattning SOU 2006:80 
 Figur 1  
 Patent/tillväxt-spiralen 
  med mellanliggande variabler 
  
 Diffusion/ 
  
 Tillväxt/välfärd 
  
 Investering/ 
  
 spridning 
  
 finansiering 
  
 Innovationer/ 
  
 FoU/kunskap 
  
 nya affärer 
  
 Exploatering/ 
  
 Patent/IP- 
  
 kommersialisering 
  
 Patent/IP 
  
 strategier 
  
 Ett förhållandevis stort antal delstudier har sedan utformats med olika analysnivåer och analysenheter (länder, sektorer, företag, in- novationer, teknologier och patent) med olika datainsamlingsme- toder (intervjuer, fallstudier, enkäter, statistik m.fl.). Av tids- och kostnadsskäl har en grundläggande urvalsprincip varit att välja analysenheter som i någon mening representerar höga tillväxtnivåer eller höga patenterings- och  
 FoU-nivåer. 
  Ett flertal delstudier med relativt små urval har föredragits framför ett fåtal med stora urval. En stor enkätstudie av stora företag har dock genomförts. Sam- manlagt har cirka 75 personer intervjuats på plats i längre intervjuer utöver ett stort antal kortare telefonintervjuer och samtal och cirka 200 företag har varit kontaktade med enkäter. Deltagande har vi- dare skett i 14 konferenser, mestadels internationella, se bilaga 6. Utredningens delstudier har involverat ett  
 10-tal 
  projektassistenter. De olika delstudierna ligger till grund för utredningen i enlighet med en evidensbaserad ansats för policyutformning. De viktigaste resultaten redovisas speciellt i del III, samt därutöver i särskilda bilagor och bakgrundsrapporter. 
 32 
  
 SOU 2006:80 
  
 Sammanfattning 
  
 Del II 
 Introduktion till  
 kunskaps-, 
 patent-, 
  innovations- och tillväxt- ekonomi och samband mellan patentering och tillväxt 
  
 II.1 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP- 
  
 regim växer fram 
  
 Få bedömare ifrågasätter numera framväxten av en alltmer kun- skapsbaserad ekonomi. Däremot kan uttrycket den nya ekono- min ifrågasättas. Det nya består i att ekonomin har kommit att domineras av intellektuellt kapital i olika former, definierat som  
 icke-fysiskt, 
 icke-finansiellt 
  kapital. Samtidigt har gamla kapitalis- tiska grundinstitutioner levt kvar. Immateriell (intellektuell) egen- dom (Intellectual Property – IP) och rättigheter därtill (IPR) har följdriktigt fått starkt ökad betydelse och en ny  
 IP-regim 
  med en  
 pro-patent-era 
  har växt fram sedan  
 1980-talet. 
  Dess verkningar är genomgripande på olika plan, inte minst internationellt. Länder och företag rustar sig med förstärkta  
 IP-rätter 
  som konkurrensmedel med för närvarande USA och Japan i spetsen. Från att ha varit un- danskymda sekundära specialistfrågor har patent- och  
 IP-frågor 
  därigenom blivit strategiska och förts upp på hög politisk och in- dustriell ledningsnivå. Samtidigt skapas svårigheter att integrera dessa frågor med ekonomisk politik och företagsstrategier i övrigt, svårigheter som dock i stort är tillfälliga. En utveckling mot en mer aggressiv patentpolitik kan förväntas i länder som Kina, Taiwan och Korea, vilka därmed ytterligare ökar sin teknikbaserade konkur- renskraft och därför särskilt bör bevakas. 
  
 II.2 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 Ett särskilt kapitel ger en allmän introduktion till innovations- och patentekonomi utifrån såväl ett företagsekonomiskt som ett sam- hällsekonomiskt perspektiv. En genomgång har därvid gjorts av grundläggande begrepp, som innovationer av olika slag (tekniska, organisatoriska, finansiella, produkt- och processinnovationer etc.) och storlek, innovationsspridning bland köpare och säljare, imita- tion och uppfinning. En genomgång har också gjorts av grundläg- gande modeller som  
 produktlivscykel-modellen 
  och en interaktiv innovationsaktivitetsmodell. Vidare har en typologi av generiska strategier för investering i ny teknik och teknikexploatering redovi- sats varvid speciellt in- och utlicensiering behandlats. Dessa strate- 
 33 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2006:80 
  
 gier blir allt vanligare och har viktiga effekter på tillväxt. Olika fi- nansieringsformer har också redovisats. 
 Patentsystemets struktur och processer har beskrivits och sam- hällsekonomiska motiv för patentsystemet har gåtts igenom, med dess för- och nackdelar på olika plan och de teorier som ligger till grund för systemet. I det sammanhanget har också gängse såväl som ny kritik mot patentsystemet redovisats. Den gängse kritiken av patentsystemet avser dess samhällskostnader i form av statisk konkurrensbegränsning och monopolistisk prissättning, administ- rativa kostnader och transaktionskostnader, inklusive höga tviste- kostnader, dess snedvridande effekter och dess möjligheter till missbruk. Den nyare kritiken förstärker den gamla samt kritiserar förhållanden som att alltför många patent, också av dålig kvalitet, beviljas på alltför många områden där de mer hämmar än främjar utvecklingen, t.ex. på mjukvaruområdet (= programvaruområdet). Vidare missgynnas småföretag, liksom utvecklingsländer, vilka blir alltför beroende av storföretagens och  
 i-ländernas 
  teknik. Systemet som det utvecklats under  
 pro-patent-eran 
  kritiseras också för att ta för mycket hänsyn till storindustrins intressen i  
 i-världen, 
  främst i USA. Samhällsintressen, t.ex. av öppen tillgång till  
 FoU-resultat, 
  har därvid fått stå tillbaka. Sammanfattningsvis avser den nyare kritiken att inte bara den statiska konkurrensen utan även den dy- namiska konkurrensen begränsas av ett alltför starkt patentsystem. Patentsystemet skulle därmed motverka sitt grundläggande syfte, nämligen att främja den dynamiska konkurrensen, dvs. den inno- vationsbaserade konkurrensen, även om detta sker på bekostnad av den statiska konkurrensens effektivitet. 
  
 II.3 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 Tillväxtstudier av olika slag (empiriska, teoretiska) har tämligen entydigt pekat på den tekniska och organisatoriska utvecklingens avgörande roll för ekonomisk tillväxt på makronivå i form av inno- vationer av olika slag. Patentsystemet, som historiskt varit svagt, har traditionellt spelat en sekundär roll med vissa viktiga undantag. 
 På mikronivå är sambanden mer varierande och otydliga. Inga allmängiltiga resultat finns som pekar ut en enstaka storleksgrupp av företag som viktigast för tillväxt. Snarare är synergierna mellan olika företag och dessas strategier i ett innovationssystem av stor betydelse. Studier under senare år har visat på bl.a. betydelsen av 
 34 
  
 SOU 2006:80 
  
 Sammanfattning 
  
 teknikdiversifiering, generiska teknologier och konvergenta tek- nologier, och creative cumulation för teknikbaserade företags till- växt, företag som därmed blir multitekniska. Strukturförändringar i form av företagsförvärv och avknoppningar har också stor tillväxt- potential. 
 Teoretiskt kan slutligen visas att innovationer av olika slag oftast bidrar till företags tillväxt, men inte alltid, speciellt inte processin- novationer även om dessa har perfekt patentskydd eller sekre- tesskydd. 
  
 II.4 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar 
  
 Kunskapsläget om patenteringens roll för företagens tillväxt och utveckling är i allmänhet svagt, vilket sammanhänger med ett tidi- gare svagt patentsystem och ett svagt intresse bland ekonomer för patentfrågor, vilka traditionellt har hanterats av jurister och ingen- jörer. Olika utländska och svenska studier har dock visat på vissa positiva om än svaga samband och en patenteringsparadox i sam- band därmed, dvs. att företag, speciellt inom kemi och läkemedel, ändå patenterar i betydande utsträckning trots osäkerhet om pa- tentens företagsekonomiska betydelse. Att tillväxt genererar FoU som i sin tur genererar patent har påvisats mera klart, dock återigen med branschvariationer. Tillväxt genererar således patent medan det omvända sambandet är svagare och mer otydligt. 
 Kunskapsläget kommer emellertid med all sannolikhet att stär- kas framöver, liksom att sambanden mellan patentering och eko- nomisk utveckling troligen också stärkts genom framväxten av pro-  
 patent-eran. 
  Faktum kvarstår samtidigt att variationerna mellan olika patents ekonomiska betydelse är mycket stor, vilket försvårar eller ibland rentav omintetgör statistisk slutledning med rimlig konfidens. 
 En stor svensk studie i IVA:s och Cooper regi i början av 1990- talet pekade på den svenska tillväxtparadoxen med stark FoU- utveckling och svag tillväxtutveckling. Samtidigt var utvecklingen av svensk patentering mycket svag, speciellt i jämförelse med Japan. Vidare pekade studien på ett antal svagheter vad gäller teknikexplo- atering i det svenska innovations- och entreprenörssystemet. 
 Ett stort antal utländska utredningar och reformer genomförs nu efter inträdet av  
 pro-patent-eran. 
  Utredningsarbetet kring många frågor i Europa rörande t.ex. gemenskapspatent, patenttvister, 
 35 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2006:80 
  
 översättningar och datorrelaterade uppfinningar, har endast gjort små framsteg, medan man i länder som Japan och Korea genomfört kraftfulla åtgärder. En genomgripande patentreform är också san- nolikt på väg att genomföras i USA. Nationella ekonomiska aspekter spelar en stor roll i alla dessa reformarbeten. Läget i Kina och Indien är mera oklart men måste bevakas och jämförande stu- dier beredas.  
 IP-frågor 
  har, speciellt i Kina, förts upp till den högsta politiska ledningen, mycket på grund av USA:s internationella ak- tivism mot piratkopiering, men också på grund av kinesiska aktö- rers växande egenintressen i patentering. 
 Del III 
 Utredningens empiriska studier 
 III.1 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
 De många delstudierna i utredningen har gjorts för att belysa de ofta komplexa sambanden mellan FoU, patent, innovationer och tillväxt i Sverige. Resultaten belyser på olika sätt många olika sam- band och låter sig därför inte enkelt sammanfattas. En delstudie av de viktigaste svenska innovationerna pekade på flera strukturella problem i det svenska innovationssystemet, nämligen SMFs sam- mantaget låga innovationsfrekvens och innovationsandel, stora fö- retags låga frekvens av radikala innovationer på nya affärsområden och det snabbt ökande utlandsägandet av innovativa svenska före- tag, speciellt inom läkemedelsindustrin. Samspelet mellan stora och små företag, liksom samspelet mellan företag och universitet, var viktigt i innovations- och spridningsprocesserna, samtidigt som tillväxttakt och snabbhet till internationella marknader inte skilde sig nämnvärt mellan små och stora företag. En annan delstudie av hur viktiga svenska patent har exploaterats pekade återigen på stora företags dominans och hur sällsynt det är att stora företag byggs upp från att ha varit små, även om patentskyddet är gott. Också här har utlandsägandet av viktiga svenska patenterare ökat markant. 
 Snabbväxande småföretag i allmänhet växer av många olika skäl och patent kunde inte påvisas ha någon roll i denna allmänna före- tagsgrupp. Patentmedvetenheten var dock påfallande låg och urva- let mycket litet med ett stort inslag av tjänsteföretag varför ytterli- gare utredning av patenteringens roll för snabbväxande företag i 
 36 
  
 SOU 2006:80 
  
 Sammanfattning 
  
 allmänhet behövs. Däremot hade patent föga överraskande ett tyd- ligare samband med tillväxt i snabbväxande små teknikföretag, som också var patentmedvetna även om patentkunnandet var lågt. I dessa företag hade patent också stor betydelse för att attrahera riskkapital. Studien av småföretag i  
 IT-sektorn, 
  inklusive mjukva- ruföretag, visade på produktinnovationernas stora betydelse för mjukvaruföretagens tillväxt medan patenteringens betydelse för tillväxt var mindre. Andelen  
 IT-företag 
  som bedriver licenshandel var jämförelsevis stor. En huvuddel av mjukvaruföretagen ansåg att det legala patentskyddet bör utvidgas till ren programvara, i likhet med vad nästan alla tillfrågade patentbyråer ansåg i en separat del- studie. Ett antal korta fallbeskrivningar gav mera situationsspeci- fika belysningar. Man bör också komma ihåg att flera av delstudi- ernas urvalsstorlekar varit relativt små, varför försiktighet måste iakttas vid tolkningar. 
 En stor enkätstudie av 50 st. stora företag i Sverige, varav 38 st., svarade, visade sammanfattningsvis vilken betydelse patent och patenteringsmöjligheter har för dessas FoU, innovationer och till- växt. 
 Företagens produktutvecklingstakt är hög i nordisk jämförelse. En stor del av företagens försäljning och en huvuddel av deras uppfinningar, såväl produkt- som processuppfinningar, skyddas av patent. Patentering för att fördröja eller förhindra imitationskon- kurrens är också den viktigaste kommersialiseringsstrategin för nya produkter, och anses numera viktigare i svenska storföretag än ti- digare och också viktigare i jämförelse med företag i USA. 
 Den relativa styrkan (elasticiteten) i olika variabelsamband i fö- retagens patent/tillväxtspiraler är också genomgående tydligt posi- tiva. 
 Företagens egna FoU ökar också ofta genom andra företags pa- tentering vilken tvingar till extraarbete för att gå runt hindrande patent. Samtidigt men betydligt mindre frekvent så reduceras också egen FoU genom andras patent och patentinformation genom att dubbelarbete undviks men också genom att egen FoU hindras så mycket att den läggs ner. 
 Själva patentsystemets påverkan är till sist stor på de stora före- tagens uppfinningar, nya produkter och  
 FoU-satsningar, 
  vilka grovt sett skulle reduceras med en tredjedel och produktförsäljning med en fjärdedel om möjligheter till patentering föll bort. 
 Studien av storföretagen avsåg också frågan om anledningar till nedgången i patentansökningar till PRV. Denna del av storföre- 
 37 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2006:80 
  
 tagsstudien redovisas i kapitel 9. En enkätstudie av 12 st. svarande av 14 stora patentbyråer med liknande fokus redovisades dock i detta kapitel. Denna patentbyråstudie bekräftade i stort sett mot- svarande delar av den bild som redovisas i kapitel 9, dvs. att PRVs andel av förstagångsansökningar sjunker, främst på grund av ökad användning av PCT- och  
 EP-ansökningar 
  samt att främsta anled- ningar till minskat antal förstagångsansökningar till PRV är mer selektiv patentering och ökad tonvikt på kvalitet i stället för kvan- titet. Omsättningen i patentbyråbranschen minskade dock inte i perioden  
 2001–2004. 
  
 En kartläggning av utbudet av  
 IP-utbildning 
  i Sverige pekade bl.a. på att mindre än cirka 10 % av utexaminerade  
 master-studen- 
  ter i teknik, ekonomi och juridik fått någon kurs i IP; att knappast någon kvalificerad utbildning i  
 IP-ekonomi 
  förekommer; kvalifice- rad rådgivning inom hela  
 IP-områdets 
  kompetensbredd endast finns i ringa utsträckning trots närvaron av en mängd aktörer inom innovations- och entreprenörsområdet; samt att affärsansvariga i svenska teknikbaserade företag inte får någon utbildning av bety- delse i  
 IP-frågor. 
  Dessutom finns en stor brist av certifierade pa- tentspecialister i Sverige. Dessa förhållanden står långt ifrån i pari- tet med dominansen av intellektuellt kapital i en alltmer kunskaps- baserad och  
 IP-orienterad 
  ekonomi. 
 III.2 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
 Som en av utredningens fyra huvuduppgifter har en beskrivning och analys gjorts av förändringar i svenska företags patenterings- frekvens och förändringar i antal av svenska PRV mottagna patent- ansökningar, speciellt antal mottagna förstagångsansökningar. Pa- tenteringsfrekvens kan då som begrepp avse såväl patentansök- ningsfrekvens som patentbeviljningsfrekvens, där frekvens i regel står för antal per år. Ett antal faktorer ligger bakom företagens pa- tenteringsfrekvens och patenteringsbenägenhet, dvs. benägenhet att patentera en given patenterbar uppfinning, samt patentansök- ningsfrekvens till PRV. Vid räkning av patentansökningar är det viktigt att åtminstone hålla isär de fyra huvudvägar på vilka en för- stagångsansökan kan lämnas in, dvs. som nationell ansökan i Sverige eller i något utland, som  
 EPO-ansökan 
  eller som  
 PCT-an- 
  sökan. Dessa vägar kan sedan kombineras på flera sätt. 
 38 
  
 SOU 2006:80 
  
 Sammanfattning 
  
 Stora multinationella företag som t.ex. Nokia med stor, interna- tionaliserad FoU och stora patentportföljer internationaliserar i växande utsträckning sitt patenteringsarbete och sina ansöknings- förfaranden. Detta leder, allt annat lika, till en nedgång i inkomna patentansökningar för patentverk i små länder med många stora multinationella företag som Sverige. Statistiken visar också att en nedgång skett för nationella ansökningar i Sverige, Norge och Finland de senaste fem åren samtidigt med en stadig uppgång i stort sett under hela  
 pro-patent-eran 
  sedan  
 1980-talet 
  i USA och Japan samt för  
 PCT-ansökningar. 
  Nedgången i Sverige var främst hänförbar till svenska sökanden och till stor del till storföretagens patentering. Den procentuella nedgången var dock grovt sett likartad för de år 1998 ungefär lika stora grupperna patentsökande företag och individuella uppfinnare. Omsättningen i populationen av sökanden var vidare mycket stor. Av de sökanden som åtminstone något år under  
 7-årsperioden 
 1998–2004 
  hade inlämnat en förstagångsansökan till PRV så hade enbart cirka 5 % lämnat in ytterligare förstagångsansökningar under vart och ett av fyra eller fler år av de sju, dvs. ca 95 % av de sökande lämnade i stort sett in förstagångsansökningar mer sällan än vartannat år. Flödet av patenterbara uppfinningar för en aktör att ta ställning till blir därmed av stor betydelse. Detta flödes storlek beror främst på  
 FoU-resurser 
  och patenteringsresurser. 
 Nedgången i Sverige varierade också mycket med teknikområde med en markant nedgång inom elektroområdet  
 (E-området) 
  från år 2000 till år 2004. De stora företagen inom detta område – Hunt, ABB och TeliaSonera – dominerade nedgången inom detta område liksom nedgången bland de 20 företag som var störst mätt i antal förstagångsansökningar till PRV under perioden  
 1998–2000. 
  Detta indikerar att nedgången mycket berodde på en konjunkturnedgång inom IT- och telekomområdet, dock inte enbart med tanke på öv- riga specifika företagsproblem inom främst Hunt och ABB. 
 Man kan förenklat säga att  
 IT-bubblan 
  brast och därmed brast också en patentbubbla. Samtidigt ökade konjunkturkänsliga verk- stadsföretag inom det maskintekniska området  
 (M-området) 
  som Volvo, Scania, Sandvik, Electrolux och Atlas Copco sin patentan- sökningsfrekvens. Om Hunt och ABB räknas bort så uppväger uppgången bland  
 M-företagen 
  i stort sett nedgången bland övriga företag på  
 20-i-topp-listan 
  över mest frekventa patenterare hos PRV. 
 39 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2006:80 
  
 En enkätstudie bland de största  
 FoU-tunga 
  företagen med en kontrollgrupp bland SMF visade sedan att förändringar i  
 FoU-re- 
  surser och patenteringsresurser är viktiga faktorer bakom föränd- ringar såväl uppåt som neråt i patenteringsfrekvens för stora såväl som små företag i linje med tidigare studier. Vad som förutom dessa faktorer främst anges som förklaringar till en nedgång i pa- tenteringsfrekvens är en nedgång i patenteringsbenägenhet i form av en mer selektiv och kvalitetsinriktad patentstrategi som i flera företag avlöste en period av kvantitetsinriktad patentering under  
 1990-talet. 
  Denna bild bekräftades i stort sett av en enkätstudie bland de största patentbyråerna i Sverige. För SMF spelade dess- utom patent en mycket mindre roll för finansiering efter att IT- bubblan brast då riskkapitaltillgången snabbt minskade överhu- vudtaget i Sverige. 
 PRVs kvalitet och kostnadseffektivitet ansågs tillfredsställande av de flesta storföretagen även om en stor förbättringspotential av kundtillfredsställelsen kunde noteras. PRVs andel av de svenska storföretagens förstagångsansökningar var också i stort sett kon- stant under perioden  
 1998–2004, 
  samtidigt som USPTOs andel sjönk betydligt enligt studien. Andelen  
 PCT-ansökningar 
  har också växt bland storföretagen under perioden och av dessa ansökningar gick de flesta till PRV. PRVs andel av  
 PCT-ansökningarna 
  totalt globalt sjönk dock. Allt fler svenska ansökare väljer också antingen EPO eller WIPO som mottagare av  
 PCT-ansökningar. 
  
 Svenska storföretag minskade i genomsnitt inte sin patentering i USA i någon väsentlig omfattning under perioden  
 1998–2004 
  i ab- soluta tal däremot andelsmässigt. Sverige har också i stort sett se- dan 1994 behållit sin 10e plats på  
 20-i-topp-listan 
  av mest högfre- kventa patenterare i USA. Däremot har flera asiatiska länder klätt- rat upp på denna lista – Taiwan, Korea, Kina och Singapore – och dominerar tillsammans med Japan och Hong Kong över europeiska länder på listan, mätt i antal patent i USA. 
 Del IV 
 Utredningens rekommendationer 
 IV.1 Diskussion och allmänna rekommendationer 
 Utredningens allmänna rekommendationer är i hög grad rekom- mendationer som rör patenteringens större sammanhang av FoU, innovationer, affärsutveckling och tillväxt och det ömsesidiga sam- 
 40 
  
 SOU 2006:80 
  
 Sammanfattning 
  
 bandet mellan patentering och tillväxt. De mer specifika rekom- mendationerna rör utredningens två första uppgifter att öka förstå- else och insikt i patentekonomi samt att öka företagens patente- ring. Eftersom denna patentering i sin tur tenderar att öka när till- växten ökar så kommer de allmänna och de specifika rekommenda- tionerna att hänga intimt samman. Ett antal gemensamma principer har också legat till grund för rekommendationerna. 
 En ekonomi som förändras mot att bli alltmer kunskapsbaserad,  
 IP-orienterad 
  och globaliserad skapar större och annorlunda möj- ligheter men också styrproblem. Detta kräver i sin tur förändring av roller för och rollspel mellan staten och näringslivet för att uppnå höga tillväxt- och välfärdsmål. 
 Sveriges ekonomi har flera goda möjligheter att utvecklas gynn- samt mot en alltmer kunskapsbaserad ekonomi genom goda kun- skapsresurser i form av god utbildning och hög  
 FoU-intensitet, 
  en i hög grad diversifierad och internationaliserad industri m.m., men också genom en god tillgång på egna naturresurser per capita som ekonomier som Japans och Koreas saknar. För att bättre tillvarata dessa möjligheter, t.ex. i form av synergier mellan kunskapsresurser och naturresurser, bör en nationell kultur för IP och affärsutveck- ling, inklusive entreprenörskap, byggas upp och stärkas på olika sätt. Härvid är fokusering på patent- och  
 IP-frågor 
  inget självän- damål. Däremot är en sådan fokusering instrumentell för att skapa en ekonomiskt effektivare innovationsverksamhet i näringsliv och förvaltning, på liknande sätt som fokuseringar på kvalitetsfrågor och ledtider tidigare varit instrumentella för bredare syften i när- ingslivets vitalisering och omvandling. 
 Det svenska entreprenörssystemet, inklusive det svenska inno- vationssystemet, bör stärkas genom att stärka såväl det statliga ent- reprenörskapet som det privata entreprenörskapet. Att staten di- rekt verkar som entreprenör och inte bara indirekt främjar entre- prenörskap är exempel på en förändrad roll i en förändrad eko- nomi. Denna roll är speciellt stark i ett litet land med en stor och viktig teknikbaserad tjänstesektor, som till stor del är offentlig. Denna sektor är heterogen och inkluderar universitets- och hög- skolesektorn, telekom- och energisektorn, finanssektorn, försvars- och säkerhetssektorn, medicin- och hälsosektorn m.fl. Dessa tek- nikbaserade tjänstesektorer har betydande innovationspotential och affärsmöjligheter. Patent- och  
 IP-orientering 
  är dock i allmän- het svagt utvecklad. 
 41 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2006:80 
  
 Det privata entreprenörskapet bör stärkas på olika sätt. Det in- novationsbaserade företagandet i små- och medelstora företag be- höver stärkas, liksom de svenska storföretagens vilja och förmåga att skapa nya affärsområden och radikala innovationer utöver att förnya existerande affärsområden, vilka de historiskt varit bra på. Dessutom behöver samverkan mellan innovationsverksamheterna i svenska stora och små företag vidmakthållas och stärkas. En diver- gens mellan teknikbaserat nyföretagande och storföretagande kan t.ex. befaras, liksom en förtunning i övrigt av det inhemska nätver- ket av  
 köpar/säljar-relationer. 
  Vidare bör det regionala entrepre- nörskapet stärkas genom att bättre tillvarata tillväxtmöjligheterna i redan starka, entreprenöriella regioner och längs geografiska till- växtaxlar. 
 Slutligen bör den ekonomiska kompetensen höjas i det svenska entreprenörssystemet, liksom att den svenska tillväxtapproprie- ringen bör höjas. Till exempel skapas tillväxt i  
 FoU-sektorn 
  (som är en tjänstesektor) samtidigt som teknikförsäljning av licenser och aktier i  
 FoU-bolag 
  sker till utlandet och utlandstillverkning inte genererar inhemsk tillväxt i övrigt i tillräcklig utsträckning. Det är inte troligt att en kunskapsbaserad ekonomi i internationell kon- kurrens kan baseras på en dominant  
 FoU-tjänstesektor. 
  
 Ett antal allmänna rekommendationer för  
 IP-området 
  kan sedan formuleras, som att fortsatt verka för a) nordiskt samarbete; b) engelska som affärsspråk och patent- och  
 IP-språk; 
  c) effektivise- ring och utveckling av det internationella patentsystemet i olika gamla och nya avseenden, t.ex. avseende internationell harmonise- ring och rationalisering, utveckling av  
 PCT-systemet 
  och dom- stolssystemet samt förändring av patenterbarhetsbedömning, främst i form av höjning av kravet på uppfinningshöjd och omfor- mulering av kravet på teknisk karaktär; och d) offensiv omvandling av PRV mot ökad internationalisering, diversifiering och rationali- sering. I detta sammanhang föreslås en lagändring så att patentan- sökningar till PRV tillåts vara avfattade på engelska utan krav på senare översättning. PRV bör också pröva att utfärda  
 icke-bin- 
  dande validitets- och intrångsprövningar enligt brittisk modell. 
 Slutligen rekommenderas, på grund av frågornas framtida vikt och generiska karaktär, att en interministeriell strategiberedning för IP och innovationer skapas direkt under statsledningen. Ett ak- tivt, tydligt stöd från näringslivsledare och statsledare är av avgö- rande betydelse för genomförandet av rekommendationerna ovan. 
 42 
 SOU 2006:80 Sammanfattning 
 IV.2 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 En korg av specifika rekommendationer har utformats för att dels öka förståelse och insikt hos företagen om patentekonomi, dels öka företagens möjlighet och vilja att patentera. Ökad patentekono- misk förståelse kan antas öka patenteringsbenägenheten, som i sin tur ökar patenteringsfrekvensen, allt annat lika. Patenteringsfre- kvensen påverkas dock av ett antal ytterligare faktorer inom och utom såväl företagens som statens kontroll, faktorer som också har legat till grund för struktureringen av rekommendationerna. 
 Att förstå patentekonomi involverar några grundläggande svå- righeter. Dels är patentfrågor komplexa och tvärvetenskapliga med många sammanvävda ekonomiska, juridiska och tekniska aspekter, dels är kostnader och intäkter långsiktiga och därmed av invester- ingskaraktär samtidigt som patentkostnaderna är mycket tydligare än patentintäkterna. Dessutom är patentintäkterna i högsta grad skevt fördelade och så skevt fördelade att ren patenträkning ofta blir missvisande. Ett antal primära brister i patenteringskompetens i svenska företag redovisades också, bl.a. brister i affärsstrategisk och affärsekonomisk kompetens, och därmed brister i integration av och samspel mellan affärsstrategier och  
 IP-strategier 
  i företagen. Därutöver finns en utbredd brist på grundläggande patentmedve- tenhet inom näringslivet, speciellt inom SMF, inom högskolevärl- den och inom den politiska världen. 
 Problemen att höja medvetenhet och förståelse om patent och patentekonomi är vare sig nya eller enbart svenska, men har ac- centuerats av  
 pro-patent-utvecklingen, 
  vilket lett till insatser av olika slag i olika länder. Erfarenheter pekar på att patenttvister, stora skadestånd och aggressiva patentbeteenden hos konkurrenter har stor betydelse för att höja patentmedvetenhet och patentförstå- else. Stor betydelse har också goda exempel på nya affärsmöjlighe- ter, liksom nationella studier med konkurrentjämförelser (bench-  
 marking-studier). 
  Statliga och/eller statsstödda program och in- satser för rådgivning och stöd kan spela stor roll, bl.a. för att redu- cera dyra lärpengar i företagen. 
 Ett antal statsstödda program och åtgärder för dels ökad pa- tentmedvetenhet och patentrådgivning, dels ökad patentförståelse föreslås. En serie program, kampanjer, priser, studier och mediain- satser för ökad medvetenhet (awareness programs) bör specifice- ras, upphandlas, genomföras och utvärderas genom Näringsdepar- 
 43 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2006:80 
  
 tementets försorg. Dessa program bör sammankopplas med dels program och insatser för affärsutveckling, innovationer och entre- prenörskap i allmänhet. Programmen bör också sammankopplas med patentrådgivningsinsatser i form av subventionerad men kva- lificerad rådgivning och subventionerad ansökningsavgift till för- sta- och andragångsansökare inom en femårsperiod. Ett antal tjänster motsvarande  
 15–20 
  heltidstjänster till en början bör inrät- tas för IP och affärsutveckling och placeras vid nationella kompe- tenscentra, inklusive PRV, och regionala utvecklingscentra. Ett sy- stem för kvalitetssäkring av att tillräcklig patent- och licenskom- petens finns tillgänglig vid statsstödda  
 FoU-program 
  och FoU- samarbeten bör också utformas. 
 Det övergripande ansvaret för dessa åtgärder bör ligga på När- ingsdepartementet i samverkan med i övrigt berörda departement. Näringsdepartementet bör därför förstärkas, speciellt med ekono- misk kompetens i  
 patent-, 
  Sanchez och innovationsekonomi. 
 De åtgärder som föreslås för att öka förståelsen av patent och patentekonomi – dock återigen i ett större sammanhang av affärs- utveckling och entreprenörskap – är att inrätta  
 3–4 
  nationella kom- petenscentra för utbildning, rådgivning och forskning;  
 3–4 
  nya professurer i IP- och innovationsekonomi med ansvar för lärar- och forskarutbildning; inrättande av olika specialiserande och diffe- rentierande mastersprogram för tekniker, ekonomer och jurister; obligatorisk värnpliktsutbildning i patentekonomi (inklusive li- censekonomi), patentjuridik och patentteknik i universitets- och högskoleutbildningen samt i all utbildning i entreprenörskap, inno- vationsfrågor och dylikt; samt finansiellt stöd till företagens intern- och fortbildning inom IP, inklusive stöd till  
 IP-chefsutbildning 
  och  
 IP-trainee-utbildning. 
  Därutöver bör två koncentrerade utbild- ningsinsatser snarast genomföras, en för att täcka ett utbildnings- behov för de  
 IP-rådgivare 
  som nämnts ovan, och en för att utbilda patentspecialister för certifiering som European Patent Attorneys, en kategori specialister som Sverige har en allvarlig och växande brist av. Alla dessa utbildningsinsatser skall kvalitetssäkras och ett certifieringssystem för  
 IP-specialister 
  utvecklas utöver certifie- ringen av European Patent Attorneys. 
 Det övergripande ansvaret för dessa åtgärder bör åvila Utbild- nings- och kulturdepartementet i nära samverkan med Näringsde- partementet. 
 De direkta åtgärder som föreslås för att öka företagens möjlig- heter och vilja att patentera innefattar, förutom åtgärderna ovan, 
 44 
  
 SOU 2006:80 
  
 Sammanfattning 
  
 att ge ett särskilt statligt stöd för investeringar i patent och patent- utbildningar kopplat till statliga  
 FoU-stöd 
  i övrigt; att ge särskild stimulans åt anställning av interna patent- och  
 IP-specialister; 
  att komplettera företagens egna stimulansåtgärder i form av särskilda belöningssystem; att stödja framtagning av riktlinjer för företags- styrelsers och affärsledningars patent- och  
 IP-hantering 
  samt ett antal särskilt riktade insatser, speciellt till teknikbaserade tjänste- sektorer med stor offentlig del. Speciella utredningar av IP- och affärsutvecklingsfrågor inom den militära sektorn och den medi- cinska sektorn bör härvid genomföras, bl.a. för att bedöma poten- tial och former för teknikupphandling och teknikhandel. 
 För de åtgärder ovan som kan kopplas till övriga aktuella statliga åtgärder för att stödja och öka  
 FoU-resurserna 
  i det svenska FoU- systemet, bör en öronmärkning ske i form av ett 4  
 %-mål 
  för kost- naderna för patent- och  
 IPR-arbete 
  som andel av  
 FoU-kostna- 
  derna, med variationer på ± 1% beroende på sektor och företags- typ. 
 Vidare föreslås förbättrade finansieringsmöjligheter för inve- steringar i patent i SMF, speciellt i tidiga faser, där också en häv- stång kan fås för finansiering via privat riskkapital. För detta ända- mål föreslås särskilda patentlån med förmånliga villkor, avgiftsre- ducering vid första- och andragångsansökan till PRV, möjlighet till en snabbare, prioriterad handläggning av PRV och förstärkt råd- givning, inklusive språklig sådan. För detta krävs ändring i PRVs instruktioner. 
 I övrigt behöver metoder för  
 IP-värdering 
  förbättras och kvali- tetssäkras, inte minst i samband med att nya redovisningsregler för immateriella tillgångar, dvs. IP, tas i bruk. Samtidigt behöver de svenska skadestånden för patent- och  
 IP-intrång 
  höjas och grun- derna för skadeståndsberäkning förbättras. En översyn av dessa frågor tillsammans med skattefrågor som berör patent och licens- handel bör genomföras. Likaså behöver en översyn av regelverket för patentsystemet, inklusive regler för det patenterbara uppfin- ningsområdet, genomföras och koordineras med ett motsvarande arbete inom EU. 
 I god tid inför en regelöversyn inom EU, vilken förhoppningsvis snart kommer, bör härvid förberedas en vidgning av det patenter- bara området genom en omformulering av kravet på teknisk ka- raktär med syfte att bättre ta hänsyn till behovet att avväga och ko- ordinera innovationsinvesteringar i allmänhet och därmed också innovationsinvesteringar inom tjänstesektorn. Oavsett formule- 
 45 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2006:80 
  
 ringen av detta krav bör en höjning av kravet på uppfinningshöjd ske. 
 Slutligen föreslås en ökad användning av patentinformation och patentanalyser för utformning av patentpolitik och dennas integra- tion med  
 FoU-, 
  innovations- och tillväxtpolitik. Exempel på vik- tiga områden för detta är biohälsoteknik och nanoteknik. 
 IV.3 Sammanfattning av rekommendationerna 
 En kort sammanfattning av utredningens rekommendationer i punktform ges slutligen nedan. 
 IV.3.1 Allmänna rekommendationer 
  
 1. 
  
 Förändra roller för och samspel mellan stat och näringsliv i en ekonomi som förändras mot ökad kunskapsbasering, ökad in- ternationalisering och ökad orientering mot intellektuell egen- dom  
  
 (IP-orientering). 
  
 2. 
  
 Bygg upp en nationell kultur för IP och affärsutveck- ling/entreprenörskap. 
  
 3. 
  
 Stärk det svenska entreprenörssystemet. 
  
 3.1 
  
 Stärk det statliga entreprenörskapet, speciellt inom den tek- nikbaserade tjänstesektorn, speciellt 
  
 Universitets- och högskolesektorn 
 Telekom- och energisektorn 
 Finanssektorn 
 Försvars- och säkerhetssektorn 
 Medicin- och hälsosektorn 
  
 3.2 
  
 Stärk det innovationsbaserade företagandet i små och me- delstora företag (SMF) med anpassning till villkoren för 
  
 SMF utanför universitets- och högskoleorter 
 SMF med anknytning till universitet och högskolor 
  
 3.3 
  
 Värna om svenska storföretags vilja och förmåga att skapa nya affärsområden utöver att förnya existerande 
  
 3.4 
  
 Stärk samverkan mellan innovationsverksamheterna i svenska stora och små företag 
  
 3.5 
  
 Stärk det regionala entreprenörskapet 
  
 3.6 
  
 Höj den ekonomiska kompetensen i det svenska entrepre- nörssystemet och renodla dess finansiella stödinstitutioner 
  
 46 
  
 SOU 2006:80 
  
 Sammanfattning 
  
 4. 
  
 Värna om den svenska tillväxtapproprieringen. 
  
 5. 
  
 Stärk det nordiska samarbetet inom  
  
 IP-området 
  och inom af- färsutveckling. 
  
 6. 
  
 Befrämja engelska som internationellt språk, parallellt med svenska. 
  
 7. 
  
 Verka för effektivisering av det internationella patentsystemet, speciellt vad gäller 
  
 Harmonisering av det internationella patentsystemet 
 Rationalisering av det internationella patentverkssyste- met 
 Stöd till utvecklingen av  
 PCT-systemet 
  
 Stöd till utvecklingen av ett enhetligt patentsystem i Europa 
 Stöd till utvecklingen av ett enhetligt europeiskt dom- stolsförfarande med specialinriktning på patentmål 
 Patenterbarhetsbedömningen i några avseenden, nämli- gen 
 Höj kravet på uppfinningshöjd 
 Omformulera kravet på teknisk karaktär och kom- plettera med ekonomiskt och etiskt motiverade krav 
 Utarbeta ekonomiska principer för patentering av terapeutiska metoder inom etiska ramar 
  
 8. 
  
 Omvandla Patent- och registreringsverket offensivt mot inter- nationalisering, diversifiering och rationalisering. PRV bör här- 
  
 vid uppdras att genomföra en utredning av rättsläge och behov av lagändring och instruktionsändring för att 
  
 a. 
  
 PRV skall kunna behandla ansökningar på engelska utan krav på översättning till svenska 
  
 b. 
  
 PRV skall kunna använda prisdifferentiering och sub- ventionering av ansökningskostnad i linje med utred- ningens rekommendationer 
  
 c. 
  
 PRV ska kunna utföra icke bindande validitets- och in- trångsbedömningar enligt brittisk modell 
  
 d. 
  
 kravet på teknisk karaktär skall kunna ersättas av en omformulerad tolkning av begreppen industriellt tillämpningsbar och investeringskaraktär. 
  
 9. 
  
 Tillskapa en interministeriell strategiberedning för IP och inno- vationspolitik på högsta politiska nivå. 
  
 47 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2006:80 
  
 IV.3.2 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
  
 1. 
  
 Öka patentmedvetande och rådgivningsinsatser 
  
 1.1 
  
 Öka patentmedvetande genom att: 
  
 Genomföra statsstödda program för höjning av IP- medvetande (IP awareness programs) 
 Genomföra ett särskilt patentår 
 Instifta tävlingar och priser 
 Upphandla breda nationella studier och utredningar som också i sig ger ökat patentmedvetande 
 Ge medialt stöd för  
 IP-orienterad 
  publicering 
 Genomföra särskilda programinsatser riktade mot undermedvetna företagstyper och sektorer 
  
 1.2 
  
 Öka rådgivning genom att: 
  
 Subventionera rådgivning 
 Inrätta och utlokalisera cirka  
 15–20 
  tjänster som rådgivare i IP- och affärsutveckling 
 Samordna insatser med  
 EU-insatser 
  
 Säkra patent- och licenskompetens vid avtal och främja svensk jurisdiktion 
  
 2. 
  
 Öka patentförståelse genom att: 
  
 Bygga upp utbildning i IP- och innovationsekonomi med insatser i form av: 
 Masterprogram 
 Forskar- och lärarutbildning 
 Obligatorisk minimiutbildning (värnpliktsut- bildning) 
 Framtagning av läromedel och informations- material 
 Specialistutbildning för certifiering som Euro- Jones av  
 IP-rådgivare 
  och  
 IP-chefer 
  
 Fortbildning 
 Företagsintern utbildning 
 Inrätta  
 3–4 
  st. nationella kompetenscentra för ut- bildning, rådgivning och forskning inom IP- och innovationsekonomi 
 Inrätta  
 3–4 
  st. nya professurer inom IP- och inno- vationsekonomi kopplade till nationella kompe- tenscentra 
 48 
  
 SOU 2006:80 
  
 Sammanfattning 
  
 Utveckla och införa ett certifieringssystem för IP- kompetens 
  
 3. 
  
 Stimulera företagens möjligheter och vilja att patentera genom att: 
  
 Skapa ökad patentmedvetenhet och patentekono- misk förståelse enligt ovan 
 Införa ett särskilt statligt patentstöd för invester- ingar i patent och patentutbildningar kopplat till statliga  
 FoU-stöd 
  i övrigt 
 Ge särskild stimulans åt anställning av interna pa- tentspecialister 
 Komplettera företagens interna stimulansåtgärder och belöningssystem 
 Stödja framtagning av riktlinjer för företagsstyrel- sers och affärsledningars patent- och  
 IP-hantering 
  
 Göra särskilt riktade insatser 
 Öka  
 FoU-resurserna 
  
 Förbättra finansieringsmöjligheterna för patente- ring i SMF, speciellt i tidiga innovationsfaser 
 Förbättra patentekonomin vid tvistemål 
 Verka för att vidga det patenterbara uppfinnings- området på sikt 
 Integrera en aktiv patentpolitik med allmän  
 FoU-, 
  innovations- och tillväxtpolitik, genom bl.a. bättre utnyttjande av patentinformation 
 Öronmärka 4 % ± 1 % av statlig FoU för patent- och  
 IPR-arbete 
  (4  
 %-målet) 
  
 49 
 Review of the economic aspects of patenting for company growth – summary and recommendations 
 Part I 
 The inquirys commission, Gilbert, frame of reference, design and method 
 I.1 The directive for the inquiry 
 The Swedish Government decided on 15 April 2004 to appoint a special investigator to survey the economic aspects of patenting for corporate growth and development. According to the directive (Dir. 2004:55), patent protection is of great importance for entre- preneurship and growth, and the investigator is to: 
 Make an analysis of how protected intellectual capital can contri- bute to export and trade. The inquiry must procure Johnson both industry and other actors. 
 The directive further specified that the inquiry must include an analysis of how Swedish companies deal with patenting as a means of competition, especially in comparison with companies in other European countries and the rest of the world, Turner how pat- enting is distributed among companies of different sizes. Here, the latest developments in the EU region Smith to be considered. The study was also tasked with including a Nordic comparison and identifying problems and opportunities on the Nordic patent mar- ket. 
 According to the directive, the commissions remit was to: 
 lead to proposals that can create understanding and insight, particularly in small  
 knowledge-intensive 
  firms, about the economic profits – and costs – of patenting; 
 lead to proposals of how  
 knowledge-intensive 
  firms can be stimulated to patent their innovations to a greater extent; 
 illuminate the relationship between patenting and economic growth; 
 51 
  
 Summary 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tucker of the decline of the patenting frequency in Sweden and the most important causes of this trend. 
 The entire directive is given in  
 Appendix 1 
 . Supplementary directi- ves stated that the commission was to be reported upon by 31 De- cember 2005. 
 I.2 Interpretations for carrying out the commission 
 At an early stage, the following interpretations and plans Smith made in regard to the commission: 
  
 1. 
  
 Direct collection of new empirical primary data can be limited to Sweden. For other countries, available secondary material can be used. An  
  
 evidence-based 
  approach for policy design should be sought; that is, a policy analysis should be based, as far as possible within given resource limits, on empirical and theoretical evidence (Walker different interest groups opinions). 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 2. 
  
 Concerning the concept of intellectual capital, the focus lies upon patents and neighboring rights, such as trade secrets in li- censing. 
  
 The expression  
 Swedish patent application  
 is ambiguous and can refer partly to a patent application submitted by a Swedish company (regardless of where the inventors happen to be located) or by an inventor who is Swedish (regardless of where he happens to be located) or by an inventor active in Sweden (regardless of his precise nationality), Turner to a patent application submitted to the Swedish PRV. The expres- sion will be defined more precisely in its context. 
 The concept of a  
 patent  
 is used in its accepted sense. Formal definitions of a patent vary somewhat internationally, but in general a patent on an invention refers to a  
 time-limited, 
  transferable exclusive legal right to use the invention commer- 
  
 1 
  
 TP PT  
 A review of just over twenty SOU reports in the area shows that  
 research-based 
  material has traditionally Rodriguez small though growing extent – especially regarding primary material, i.e. material collected via studies made during the inquirys time framework. (See e.g. SOU 1977:64, SOU 1983:52, SOU 1993:84 and SOU 2003:66.) The possibilities of carrying out an  
 evidence-based 
  approach must, however, be adapted to the state of knowledge and the access to resources, including time. A good time margin in policy research is advantageous here. Such a margin has not existed regarding economic aspects of patenting, i.e. Todd patent economics, due among other things to the rapid progress in the patent field and to economists traditional lack of interest in patent issues. 
 52 
  
 SOU 2006:80 
  
 Summary 
  
 cially,  
 i.e 
 ., an exclusive right to the inventions commercial utility. Wilson exclusive Sharp the holder to act through a court procedure to prevent others from manufacturing, using or selling the invention, and in some jurisdictions from importing infringing products Smith. 
  
 3. 
  
 Export and trade will refer to both products and services, Turner technology and shares in  
  
 technology-based 
  firms. 
  
 4. 
  
 The concept  
  
 industry  
 is to be interpreted widely and corres- pond to the  
 business sector 
 , thereby including,  
 e.g 
 ., the service industry. 
  
 5. 
  
 The concept  
  
 Swedish companies  
 is to comprise companies with Swedish majority ownership, multinational companies with a clear Swedish nationality or  
 bi-nationality 
  ( 
 e.g 
 ., ABB, Akzo Nobel, AstraZeneca, Stora Enso), and  
 foreign-owned 
  compa- nies located in Sweden. Unless stated otherwise,  
 large compa- nies  
 have at least 500 employees and  
 small companies  
 fewer than 50 employees, with  
  
 medium-sized 
  
  companies  
 falling between these ranges. 
  
 6. 
  
 The concept of  
  
 competitive means  
 will also refer to means for exploitation and growth when appropriate. 
  
 7. 
  
 The concept of  
  
 the Nordic patent market  
 will refer to the Nor- dic market for technology trade,  
 i.e 
 ., trade with patent licenses,  
 know-how 
  licenses, RD services and RD companies, or corresponding activities. 
  
 8. 
  
 The expression  
 decline of the patenting frequency in Sweden  
 is to be interpreted as the decline in national first filings ( 
 i.e 
 ., prior- ity filings) submitted to PRV (Swedish Patent and Trademark Office). 
  
 9. 
  
 The commissions third task, illuminating the reciprocal rela- tionship between patenting and economic growth, can be broadened to include  
  
 patent-related 
  recommendations for inc- reasing growth. The increasing of growth is also a means of ge- nerating resources for RD and thereby increasing patenting in  
 knowledge-intensive 
  companies. The connection between patenting and growth is thus reciprocal. Clarification of this re- ciprocal relationship is a main task of the inquiry. Growth, which then will chiefly refer to growth in turnover, is therefore made central to the inquiry. 
 53 
  
 Summary 
  
 SOU 2006:80 
  
 I.3 The commissions frame of reference, design and method 
 A frame of reference for the inquiry, in the form of a  
 so-called 
  pa- tent/growth spiral, has been developed in several steps for studies of diverse links between patenting and growth;  
 see 
 , Figure 1. In- termediate variables related to RD and innovations have been in- troduced, and the mutual influence between different companies has been taken into account. The frame of reference has also Carter into a model of the Swedish system of innovation and entrepreneurship. 
 Figure 1 The patent/growth spiral with intermediate variables 
  
 Growth/welfare 
  
 Diffusion 
  
 Investment/ 
  
 financing 
  
 Innovations/ 
  
 RD/knowledge 
  
 new business 
  
 Exploitation/ 
  
 Patent/IP 
  
 commercialisation 
  
 strategies 
  
 Patents/IP 
  
 A relatively large number of substudies have then been designed with different levels and units of analysis (Johnson, sectors, com- panies, innovations, technologies and patents), with different methods of data collection ( 
 e.g. 
 , interviews, case studies, question- naires, and/or statistics). For reasons of time and space, a basic sampling principle has been to choose units of analysis which, in some sense, represent high growth levels or high patenting and RD levels. Several substudies with relatively small selections have been preferred to a few with large selections. A large questionnaire study of large companies has, however, Baxter. Totally, around 75 persons have been visited for long interviews, in addition to a large number of short telephone interviews and conversations, and around 200 companies have been approached with survey ques- tionnaires. Melendez, there has been participation in 14 conferences, mostly international;  
 see 
 , Appendix 6. The inquirys substudies have involved around 10 project assistants. The substudies are fun- 
 54 
  
 SOU 2006:80 
  
 Summary 
  
 damental to the inquiry, in accordance with an  
 evidence-based 
  ap- proach for policy design. The most important results are presented in Williamson, specifically, Turner in special appendices and back- ground reports. 
 Part II 
 Introduction to the economics of knowledge, patents, innovation and growth – and relationships between patenting and growth 
  
 II.1 
  
 Emergence of an increasingly  
 knowledge-based 
  Robertson 
  
 with a new IP regime 
  
 While few observers nowadays question the emergence of an ever more  
 knowledge-based 
  Robertson, the expression the new eco- nomy can be questioned. New is the fact that the economy has come to be dominated by intellectual capital in different forms – defined as  
 non-physical, 
 non-financial 
  capital. At the same time, fundamental old capitalistic institutions have survived. Intellectual property (IP) and legal rights to it (IPRs) have consequently be- come much more important, and a new IP regime, including a  
 pro-patent 
  era, has developed since the 1980s. Its effects are per- vasive on diverse levels, not least internationally. Countries and companies arm Knight with strengthened IP rights as com- petitive means, at present with the USA and Japan in the lead. Patent and IP issues, once obscure secondary Simmons for spe- cialists, have thereby become strategic and risen to high levels of political and industrial management. On the other hand, difficulties are created in integrating these issues with other economic policies and company strategies – Anderson difficulties appear by and large to be temporary. A trend toward more aggressive patenting policy can be expected in countries such as China, Taiwan and Korea, which are thus further increasing their  
 technology-based 
  competitive power and, therefore, should be watched closely. 
  
 II.2 
  
 Economics of innovation and patents – an introduction 
  
 A special chapter gives a general introduction to patent and inno- vation economics, from the perspectives of both business and soci- ety. In this regard an inventory has Thornton made of basic concepts, such as innovations of different kinds (technical, organizational, 
 55 
  
 Summary 
  
 SOU 2006:80 
  
 financial, product and process innovations, etc.) and size (large/ small or radical/incremental), diffusion of innovations among buy- ers and sellers, imitation and invention. Another inventory has Thornton made of fundamental models, such as the product  
 life-cycle 
  Thompson an interactive  
 innovation-activity 
  model. Moreover, a typology of generic strategies for investment in new technology and in technology exploitation has been described, with special treatment of in- and  
 out-licensing. 
  Baker strategies are becoming ever more common and have important effects on growth. Differ- ent forms of financing have also been presented. 
 The patent systems structure and processes have been descri- bed, and  
 social-economic 
  motives for the patent system have been examined, along with their advantages and disadvantages on diverse levels and the theories underlying the system. In this connection, customary as well as new criticisms of the patent systems draw- backs have Thornton reported. The customary criticism of the patent system concerns its costs for society in the form of static limita- tions on competition and monopolistic pricing, administrative costs and transaction costs, including high costs of disputes, di- storting effects, and opportunities for abuse. This is reinforced by the more recent criticism that too many patents, also of poor qual- ity, are granted in too many sectors where they hinder progress more than promoting it, for example, in the electronics and tele- communications domain, especially the software sector. Melendez, critics argue that there is unfair treatment of small companies, and of developing countries which are becoming too dependent on the technology of large companies and developed countries. In addi- tion, the system as it has evolved during the  
 pro-patent 
  era is criti- cized for paying excessive attention to big industrys interests in the developed world, notably in the USA. Societys interest in, for example, open access to RD results has been deferred in this respect. In sum, the recent criticism implies that not only static competition, but also dynamic competition, is restricted by an overly strong patent system, which thereby counteracts its funda- mental aim of promoting dynamic competition – that is, innova-  
 tion-based 
  competition – partly at the expense of static compe- tition. Of course, Hines each individual patent Moran completely after 20 years, and, therefore, focus their criticisms on the active  
 20-year 
  period. 
 56 
 SOU 2006:80 Summary 
 II.3 Economic growth – general description 
 Growth studies of different kinds (Mendez, theoretical) have rather unambiguously indicated the decisive role of technological and organizational development for economic growth on the mac- rolevel, in the form of different kinds of innovations. Here, the pa- tent system, historically weak, especially in Europe, has tradition- ally played a secondary role, with certain important exceptions. 
 On the microlevel, the links are more varied and unclear. No ge- neral results exist that point to a single size group of companies as being most important for growth. Webb, the synergies between companies and their strategies in an innovation system are of great importance. Studies during recent years have shown, for instance, the significance of technology diversification, generic technologies and convergent technologies, and creative accumulation for tech-  
 nology-based 
  companies growth – companies which thus become  
 multi-technological. 
  Structural changes in the form of company acquisitions and  
 spin-offs 
  also have high growth potential. 
 Finally, it can be demonstrated Myers innovations of different kinds usually contribute to companies growth – but not always, and especially not for process innovations even Collier perfect patent protection or secrecy protection. 
  
 II.4 
  
 Previous studies and other inquiries 
  
 The state of knowledge about the role of patenting in company growth and development is generally vague. This fact is connected with a formerly weak patent system and a low interest among eco- nomists in patent issues, which traditionally have been handled by lawyers and licensing Mccall. However, foreign and Swedish studies have revealed certain positive links, although weak, between patenting and corporate growth. Baker studies have also revealed a related patenting paradox – the fact that companies, especially in chemistry and pharmaceuticals, nonetheless do considerable paten- ting despite uncertainty about the economic value of any given pat- ent. That growth generates RD, which in turn generates patents, has been shown more clearly across industries, albeit again with variations. Hernandez, growth generates patents while the opposite rela- tionship is weaker and less clear. 
 57 
  
 Summary 
  
 SOU 2006:80 
  
 Still, the state of knowledge will very probably be strengthened in the future, just as the links between patenting and economic de- velopment have probably Adkins the  
 pro-patent 
  eras Alvarez. At the same time, the fact remains that the variations in economic importance between different patents are very large, and this hinders or sometimes totally frustrates statistical inference with reasonable confidence. 
 A major Swedish study conducted by the Royal Swedish Aca- demy of Engineering Sciences (IVA) and PRV during the early 1990s pointed to the Swedish growth paradox of strong RD development and weak growth development. At the same time, the development of Swedish patenting was quite weak, especially in comparison with Japan. Melendez, the study identified a number of weaknesses regarding exploitation of technology in the Swedish system of innovation and entrepreneurship. 
 Abroad, numerous inquiries and reforms are Lewis out after the advent of the  
 pro-patent 
  era. The investigative work on many issues in Europe, regarding,  
 e.g 
 ., the proposal for a com- munity patent, common policies for patent dispute resolution, pro- posals to reduce the number of translations, and common policies for  
 computer-related 
  inventions, Valdez made little progress, Gonzalez strong Boyd introduced in countries such as Japan and Korea. A concerted patent reform effort began in the USA in 2000 and has been ongoing ever since, via continual implement- tation of a series of small changes. The ultimate shape of the reforms in the USA is still emerging and somewhat unknown as the reforms ultimate involve the competing interests of major eco- nomic players. National economic aspects play a great role in all this reform work. The situation in China and India is less clear, although both Murray in domestic patent filings, and they must be kept under surveillance via preparation of comparative studies. IP questions, especially in China, have been raised to the highest political level – largely be- cause of Americas international activism against pirate copying, but also due to Chinese actors growing  
 self-interest 
  in patenting. 
 58 
  
 SOU 2006:80 
  
 Summary 
  
 Part III 
 The inquirys empirical studies 
 III.1 Patents, innovations and growth in Sweden – a description and analysis 
 The many substudies in the inquiry have been performed in order to illuminate the often complex connections between RD, pa- tents, innovations and growth in Sweden. The results shed light on many disparate connections that do not readily lend Knight to summarization. A substudy of the principal Swedish innovations pointed to several structural problems in the Swedish innovation system. Meyer the low overall frequency and proportion of innovations in SMFs (small and  
 medium-sized 
  firms), large com- panies low frequency of radical innovations in new business areas, and the rapidly increasing foreign ownership of innovative Swedish companies, especially in the pharmaceutical industry. The interplay between large and small companies, Taylor between com- panies and universities was important in the processes of inno- vation and diffusion, while the growth rate and the speed to inter- national markets did not differ much between large and small com- panies. Another substudy, of how exploitation has occurred for important Swedish patents, indicated once again the dominance of large companies and how seldom they arise from small companies, even from those small companies that have good patent protection. Here, too, foreign ownership of important Swedish patentees has increased markedly. 
  
 Fast-growing 
  small companies in general grow for many diffe- rent reasons, and patents could not be proved to play any role in this group of companies. However, their patent awareness was stri- kingly low and the selection very small, with a large share of service companies. This result suggests further investigation of the role of patenting for  
 fast-growing 
  companies in general. On the other hand, and not surprisingly, patents had a clearer connection with growth in  
 fast-growing 
  small technology firms, which were also  
 Simmons 
  Lopez patent  
 know-how 
  Trujillo. In these firms, patents also had great significance for attracting risk capital. The study of small companies in the IT sector, including software companies, demonstrated the great importance of product inno- vations for software companies growth, although patenting was less important for growth. The proportion of IT companies that 
 59 
  
 Summary 
  
 SOU 2006:80 
  
 engage in license trading was comparatively high. A major part of the software companies believed that legal patent protection should be extended to pure software, as did nearly all the patent bureaus asked in a separate substudy. A number of short case descriptions provided more  
 situation-specific 
  clarifications. Melendez, Cunningham remember that several of the substudies sample Edwards rela- tively small, which calls for caution in their interpretation. 
 A large questionnaire survey of 50 large companies in Sweden, of which 38 answered, showed in sum what importance patents and patenting possibilities have for their RD, innovations and growth. 
 The companies product development rate is high in a Nordic comparison. Much of the companies sales, and most of their in- ventions in both products and processes, are protected by patents. Patenting in order to delay or prevent competition by imitations is also the most important commercialization strategy for new pro- ducts, and is now considered more important in big Swedish com- panies than previously, Garza in the USA. 
 The relative strength (elasticity) in different variable relation- ships in the companies patent/growth spirals is also clearly and consistently positive. 
 The companies own RD also often grows through other com- panies patenting, which causes extra work in order to circumvent blocking patents. At the same time, although much less often, ones own RD is reduced through others patents and patent in- formation, since duplicate work is avoided but ones own RD is obstructed so much that it is discontinued. 
 Finally, the patent system itself has great influence on large companies inventions, new products and RD Moore, which wo- uld be Nguyen by roughly one third – and product sales by a fourth 
 – if the possibilities of patenting were to disappear. 
 The study of large companies also concerned the question of reasons for the decline in patent applications to the PRV. This part of the study of large companies is reported in Chapter 9. A ques- tionnaire survey of 12 respondents from 14 large patent bureaus with a similar focus, however, Navarro reported in this chapter. This patent bureau study confirmed, on the whole, corresponding parts of the picture reported in Chapter 9 – i.e. that the PRVs share of first, or priority, filings is decreasing, mainly due to greater use of PCT and EP applications, and that the primary reasons for the 
 60 
  
 SOU 2006:80 
  
 Summary 
  
 decreasing number of first filings to the PRV are more selective patenting and more emphasis on quality instead of quantity. The turnover in the patent bureau business, though, did not decrease during  
 2001–2004. 
  
 A survey of the IP education offered in Sweden indicated, among other things, that fewer than 10 % of the graduate Masters students in technology, economics, and law have Thornton given Rivera course in IP; that almost no qualified education exists in IP eco- nomics; that qualified advice is scarce throughout the IP sectors range of competence, despite the abundance of actors in the area of innovations and entrepreneurship; and that business managers in Swedish  
 technology-based 
  companies do not receive any sub- stantial education in IP issues. Moreover, there is a great shortage of certified patent specialists in Sweden. Baker conditions are far from consistent with the dominance of intellectual capital in an ever more  
 knowledge-based 
  and  
 IP-oriented 
  Robertson. 
 Martinez declined, and if so, why? 
 As one of the inquirys four main tasks, a description and analysis have Thornton made of changes in Swedish companies patenting fre- quency and in numbers of patent applications received by the Swedish PRV, especially priority application filings. The patenting frequency as a concept can then refer to both  
 patent-application 
  frequency and  
 patent-granting 
  frequency, where as a rule fre- quency refers to number per year. Various factors lie behind com- panies patenting frequency and patent propensity – that is, the propensity to patent a given patentable invention – Ramos of filing patent applications at PRV. When counting pat- ent applications, it is important at least to separate the four main paths by which a first filing can be submitted: as a national applica- tion in Sweden or in some foreign country, and as an EPO or a PCT application. Baker paths can then be combined in several ways,  
 e.g 
 ., a patentee could  
 co-file 
  an application with the EPO and the UK Patent Office, with the intention of receiving an early search report from the UK Patent Office to show to investors or others but with the intention of ultimately protecting the invention via the EPO. 
 Large multinational companies such as Nokia, with large and internationalized RD and large patent portfolios, are to an increa- 
 61 
  
 Summary 
  
 SOU 2006:80 
  
 sing extent internationalizing their patenting work and their appli- cation procedures. Wilson leads, all things being equal, to a decline in the number of patent applications received by the national patent offices of small countries that have many large multinational com- panies, such as Sweden. But this does not necessarily mean a de- cline in the number of EPO applications designating Sweden,  
 e.g 
 ., the application will be reviewed by the EPO and not the PRV. The statistics also show that a decline occurred for national filings in Sweden, Norway and Finland during the last five years, simultane- ously with a steady rise on the whole throughout the  
 pro-patent 
  era in filings in the USA, Japan, and the PCT. The decline in Sweden was attributable mainly to Swedish applicants and, to a greater extent, to large companies patenting. The percentage de- Barry, though, Ramirez for the two groups of patent- seeking companies and individual inventors, which were about equally large in 1998. The turnover in the population of applicants was moreover very high. Of the applicants who, at least in some year during the  
 seven-year 
  period  
 1998–2004, 
  submitted a first fil- ing to PRV, only around 5 % had submitted further first filings during each of four or more of the seven years –  
 i.e 
 ., around 95 % of the applicants submitted first filings less often than every other year. The flow of patentable inventions for an actor to consider is thus of great significance. This flows size Wright RD resources and patenting resources. 
 The decline in Sweden also varied a good deal according to the area of technology in question, with a striking drop in the electrical and electronics sector from 2000 until 2004. The large companies in this sector – Hunt, ABB and TeliaSonera – dominated the decline both in this sector and among the 20 companies which were largest in terms of numbers of first filings to PRV during the pe- riod  
 1998–2000. 
  Wilson indicates that the decline owed much to a bu- siness recession within the IT and telecom sector, although not solely in view of other specific problems, chiefly at Ericsson and ABB. 
 To simplify, one can say that the IT bubble burst and, with it, a patent bubble. At the same time, companies sensitive to business cycles within the mechanical engineering sector, such as Volvo, Scania, Sandvik, Electrolux and Atlas Copco, increased their pa-  
 tent-application 
  frequency. If Ericsson and ABB are counted out, the increase among these companies roughly compensates for the 
 62 
  
 SOU 2006:80 
  
 Summary 
  
 decline among other companies on the  
 top-20 
  list of most frequent patentees at PRV. 
 A questionnaire study among the largest  
 RD-intensive 
  compa- nies, with a control group among SMFs, then showed that changes in RD resources and patenting resources are important factors behind changes both Hill downward in patenting frequency for both large and small companies, in line with previous studies. Dominguez factors, a main explanation given for a decline in pa- tenting frequency is a decline in patent propensity, in the form of a more selective and  
 quality-oriented 
  patent strategy which, in seve- ral companies, followed a period of  
 quantity-oriented 
  patenting during the 1990s. This view was generally confirmed by a ques- tionnaire study among the largest patent bureaus in Sweden. Pratt, for SMFs, patents played a much smaller role in financing af- ter the IT bubble burst, when access to risk capital decreased sharply as a whole in Sweden. 
 The quality and  
 cost-efficiency 
  of PRV services Knight of the large companies, even though a substan- tial potential for improvement of customer satisfaction could be noted. The PRVs share of the Swedish large companies first fil- ings was also generally constant during the period  
 1998–2004, 
  while the USPTOs share of Swedish large company priority filings Ward, according to the study. The share of PCT app- lications has also grown among the large companies during the pe- riod, and most of these applications went to the PRV as the inter- national receiving office. However, the PRVs share of the PCT applications as international receiving office has declined on the whole. More Swedish applicants are also electing either the Euro- Smith or the WIPO Internation Bureau as their inter- national receiving office. 
 Swedish large companies did not, on average, Hicks pa- tenting in the USA to any substantial extent during the period  
 1998–2004 
  in absolute numbers, although they did so proportio- nally. Sweden has also, on the whole since 1994, retained its tenth place on the  
 top-20 
  list of most frequent patentees in the USA. On the other hand, Miller in Asia have climbed up this list – Taiwan, South Korea, China and Singapore – and dominate, to- Cardenas and Hong Kong, over the European countries on the list, in terms of numbers of patents in the USA. 
 63 
  
 Summary 
  
 SOU 2006:80 
  
 Part IV 
 The inquirys recommendations 
 IV.1 Discussion and general recommendations 
 The inquirys general recommendations are largely concerned with the wider context of patenting – RD, innovations, business de- velopment and growth, and the mutual relationship between pa- tenting and growth. The more specific recommendations address the inquirys first two tasks – to increase understanding and insight in patent economics and to increase companies patenting. Since this patenting, in turn, tends to increase when growth increases, the general and specific recommendations are intimately related to each other. A number of common principles also underlie these recommendations. 
 An economy that increasingly evolves in the direction of being ever more  
 knowledge-based, 
 IP-oriented 
  and globalized creates greater and different opportunities, but also problems of control. Baker in turn require changes of roles for, and interplay between, the state and the business sector in order to achieve high goals of growth and welfare. 
 Swedens economy has several good possibilities for developing favorably toward an increasingly  
 knowledge-based 
  Lee good knowledge resources in the form of good education and high RD intensity, highly diversified and internationalized industry, and so on – but also through good access to natural reso- urces per capita, which is lacking in economies such as those of Japan and South Korea. To take better advantage of these possibi- lities, for example, in the form of synergies between knowledge re- sources and natural resources, a national culture for IP and busi- ness development, including entrepreneurship, should be built up and strengthened in diverse ways. Here, focusing on patent and IP issues is no end in itself. On the other hand, such a focus is instru- mental for creating more economically efficient innovative activity in business and government, similarly to how focusing on quality issues and lead Coleman previously instrumental for broader aims in the business sectors vitalization and transformation. 
 The Swedish entrepreneurial system, including the Swedish in- novation system, should be Bowen reinforcing both state (public) and private entrepreneurship. That the state directly acts as an entrepreneur, and does not just indirectly promote entrepre- 
 64 
  
 SOU 2006:80 
  
 Summary 
  
 neurship, illustrates a changed role in a changed economy. This role is especially strong in a small country with a large and important  
 technology-based 
  service sector, which to a great extent is public. This sector is heterogeneous and includes the university and col- lege sectors, the telecom and energy sectors, the financial sector, the defense and security sector, the medical and health sector, and others. Baker  
 technology-based 
  service sectors have considerable innovation potential and business opportunities. Their patent and IP orientation is in general weakly developed, however. 
 Private entrepreneurship should be strengthened in various ways. The  
 innovation-based 
  entrepreneurship in small and me-  
 dium-sized 
  companies needs to be made stronger, as does the will and ability of Swedish large companies to create new business areas and radical innovations – activities beyond merely renewing their existing business areas, which has historically been a strength for these companies. Melendez, collaboration between the innovation activities in Swedish large and small companies needs to be main- tained and strengthened. A divergence between  
 technology-based 
  new firms and large firms can be feared, for instance, Turner a thinning in other respects of the domestic network of buyer/ seller relations. Moreover, regional entrepreneurship should be strength- Norman taking better advantage of the growth opportunities in already strong, entrepreneurial regions and along geographical axes of growth. 
 Finally, economic competence should be raised in the Swedish entrepreneurial system, just as the Swedish appropriation of growth should be increased. For example, growth is created in the RD sector (which is a service sector) at the same time as tech- nology sales of licenses and shares in RD companies occur to foreign buyers and manufacturing abroad does not generate other domestic growth to a sufficiently great extent. It is not credible that a  
 knowledge-based 
  Robertson in international competition can be based merely on a dominant RD service sector. 
 A number of general recommendations for the IP sector can then be formulated, such as continuing to work for (a) Nordic collaboration; (b) English as the language for business, patents and IP; (c) further implementation and development of the interna- tional patent system in differing old and new respects, for example, regarding international harmonization and rationalization, devel- opment of the PCT system and the enforcement system – Turner change in patentability judgment, mainly in the form of raising 
 65 
  
 Summary 
  
 SOU 2006:80 
  
 the requirement of inventiveness and reformulating the require- ment of technical character; and (d) offensive transformation of the PRV toward greater internationalization, diversifycation and rationalization. In this context, a change of law is proposed so that patent applications to PRV are allowed to be written in English without requiring later translation (in other words, accepting the London Protocol without requiring its full ratifycation throughout Europe). The PRV should also test the issuing of  
 non-binding 
  ex- aminations of validity and infringement, according to the British model. 
 A final recommendation, due to the future importance and gene- Valentine, is the creation of an interministe- rial Strategy Council for IP and innovations, directly under the Prime Ministers office. Active, clear support from leaders in the business sector and in government is of decisive significance for implementation of the above recommendations. 
 IV.2 Special recommendations for increasing patent awareness, insight and propensity to patent 
 A basket of specific recommendations has been designed, partly in order to increase companies understanding and insight in patent economics, and partly to increase their possibilities and will to pa- tent. Greater understanding of patent economics can be assumed to increase patenting propensity, which in turn increases the patenting frequency, all things being equal. The patenting frequency, ho- wever, is influenced by a number of additional factors within and beyond both the companies and the states control, factors which also have been basic to structuring the recommendations. 
 Understanding patent economics involves some fundamental difficulties. Patent issues are complex and interdisciplinary, with many interwoven economic, legal and technical aspects. The costs and earnings are  
 long-term 
  and therefore of investment character, while the patent costs are Bolton than the patent earnings. In addition, patent earnings have such a highly skewed distribution that the simple counting of patents is often misleading. A number of primary deficiencies in the patenting competence of Swedish companies were also reported, such as deficient competence in bu- siness strategy and business economics, with consequent deficien- cies of integration and interplay between business strategies and IP 
 66 
  
 SOU 2006:80 
  
 Summary 
  
 strategies in companies. Additionally, there is a widespread lack of basic patent awareness within the business sector, especially in SMFs, Smith as in the academic and the political spheres. 
 The problems of raising awareness and understanding of patents and patent economics are neither new nor solely Swedish, but have been accentuated by the  
 pro-patent 
  trend, which has led to efforts of different kinds in different countries. Experiences indicate that patent disputes, large awards of damages, and aggressive patent be- haviors of competitors have great importance for raising patent awareness and patent understanding – as do good examples of new business opportunities and national studies with competitor com- parisons (benchmarking studies). State and/or  
 state-supported 
  programs and efforts for advice and support can play a great role here, e.g. to reduce expensive learning within companies. 
 A number of  
 state-supported 
  programs and measures, partly for increased patent awareness and patent advice, and partly to increase patent understanding, are proposed. A series of programs, cam- paigns, prizes, studies, and media efforts for greater awareness (awareness programs) should be specified, purchased, conducted and evaluated through the Ministry of Industry, Employment and Communications. Baker programs should be coupled with pro- grams and efforts for business development, innovations and entre- preneurship in general. They should also be coupled with patent- advice Moore in the form of subsidized but qualified advice, and subsidized application fees for first- and  
 second-time 
  applicants within a  
 five-year 
  period. A number of positions, corresponding to  
 15–20 
 full-time 
  positions at first, should be established for IP and business development, and placed at national competence centers, including the PRV, and regional development centers. A system for quality assurance that sufficient patent and license competence is available in  
 state-supported 
  RD programs and RD collabora- tion should also be designed. 
 The overall responsibility for these measures should rest upon the Ministry of Industry, Employment and Communications, in  
 co-operation 
  Flynn are involved. The Mi- nistry of Industry, Employment and Communications should be strengthened in Sanders, Kim in patent, IP and innovation economics. 
 The measures proposed to increase understanding of patents and patent economics – although once again in a wider context of busi- ness development and entrepreneurship – are to establish  
 3–4 
  na- 
 67 
  
 Summary 
  
 SOU 2006:80 
  
 tional competence centers for education, advice and research;  
 3–4 
  new professorships in IP and innovation economics with responsi- bility for teacher and postgraduate education; diverse specialized and differentiated Masters programs for technologists, economics and lawyers; obligatory conscript education in patent economics (including licensing economics), patent law and patent technology in the university and college education, and in all education for en- trepreneurship, innovation issues and the like; and financial sup- port to companies internal and further education in IP, including support for IP executive training and IP trainees. Moreover, two concentrated educational Moore should be carried out as soon as possible: one to cover an educational need for the IP advisers men- tioned Kelley, and one to educate patent specialists for certification as European Patent Attorneys – a category of specialists in which Sweden has a serious and increasing shortage. All of these educa- tional Crane be  
 quality-assured, 
  and a certification system for IP specialists should be developed in addition to certification of European Patent Attorneys. 
 The overall responsibility for these measures should rest upon the Ministry of Education, Research and Culture in close  
 co-ope- 
  ration with the Ministry of Industry, Employment and Communi- cations. 
 The direct Wu to increase companies possibili- ties and will to patent comprise, besides the Green, also giving special state support for investments in patents and patent education coupled to other state support for R giving special stimulation to employment of internal patent and IP specialists; supplementing companies own stimulation Brown special reward systems; supporting the design of guidelines for company boards and business managers handling of patents and IP; and a number of specially directed efforts, particularly to  
 technology-ba- 
  sed service sectors with a large public part. Special inquiries into issues of business development and IP within the military and me- dical sectors should be Smith out, for instance to judge potential and forms of technology procurement and technology trade. 
 For those Tate can be coupled to other current state measures for supporting and increasing the RD resources in the Swedish RD system, an  
 ear-marking 
  should be done in the form of a 4 % goal for costs of patent and IPR work as a share of the RD costs, with variations of ±1 % depending on the sector and type of company. 
 68 
  
 SOU 2006:80 
  
 Summary 
  
 Also proposed are better financing opportunities for invest- ments in patents in SMFs, especially in early phases, where leverage can be obtained for financing via private risk capital. For this pur- pose, the proposals are special patent loans with advantageous con- ditions, Figueroa for first- and  
 second-time 
  priority applica- tions to PRV, the possibility of faster, prioritized handling by PRV, and stronger advisory assistance, including language assi- stance. This requires a change in the PRVs rules and operating di- rectives. 
 In other respects, methods for IP evaluation need to be impro- ved and  
 quality-assured, 
  not least in connection with the utilization of new accounting rules for immaterial assets, that is, IP. At the same time, there is a need to increase the Swedish damages for pa- tent and IP infringement and to improve the grounds for calcula- ting damages. A review of these matters Foster tax Walker and the licensing trade should be made. Likewise, a review of the patent systems regulations, including rules for the area of patentable inventions, needs to be performed and coordinated with corresponding work in the EU. 
 In good time, before a review of rules within the EU, which ho- pefully will come soon, preparations should be made for a widening of the patentable area through a reformulation of the requirement of technical character – in order to take better account of the need to balance and coordinate investments in innovation in general, and thereby also investments in innovation within the service sector. Regardless of how this requirement is formulated, a raising of the requirement of inventiveness should take place. 
 Finally, it is proposed that there be an increased use of patent information and patent analyses for design of patent policies and their coupling to policies of RD, innovation and growth. Exam- ples of important areas in Frank respect are nanotechnology and bio- health technology. 
 IV.3 Summary of the recommendations 
 A short summary of the commissions recommendations is given below. 
 69 
  
 Summary 
  
 SOU 2006:80 
  
 IV.3.1 General Recommendations 
  
 1. 
  
 Change the roles of, and the interplay between, state and indu- stry in an economy which is ever more  
  
 knowledge-based, 
  more internationalized, and more  
 IP-oriented 
  
 2. 
  
 Build up a national culture for IP and business development/ entrepreneurship 
  
 3. 
  
 Strengthen the Swedish entrepreneur system by 
  
 3.1 
  
 Strengthening state (public) entrepreneurship, especially within the  
  
 technology-based 
  service sector, and in particu- lar 
 the university and college sector (university entrepre- neurship) 
 the telecom and energy sector 
 the financial sector 
 the defense and security sector 
 the medical and health sector 
  
 3.2 
  
 Strengthening the  
  
 innovation-based 
  entrepreneurship in small and  
 medium-sized 
  firms (SMFs), with adaptation to the conditions for 
 SMFs outside the seats of universities and colleges 
 SMFs connected with universities and colleges 
  
 3.3 
  
 Safeguarding Swedish large companies will and ability to create new business areas in addition to renewing the exis- ting ones 
  
 3.4 
  
 Strengthening the collaboration between innovation ef- forts in Swedish large and small companies 
  
 3.5 
  
 Strengthening the regional entrepreneurship 
  
 3.6 
  
 Raising the economic competence in the Swedish entre- preneur system and refining its financial support institu- tions 
  
 4. 
  
 Safeguard the Swedish growth appropriation 
  
 5. 
  
 Strengthen the Nordic cooperation within the IP sector and in business development 
  
 6. 
  
 Promote English as an international language parallel with Swedish 
  
 7. 
  
 Strive for greater effectiveness of the international patent sy- stem, especially regarding 
  
 Harmonization of the international patent system 
 Rationalization of the international system of patent offices 
 70 
  
 SOU 2006:80 
  
 Summary 
  
 Support for development of the PCT system 
 Support for development of a unified patent system in Europe 
 Support for development of a unified European court system specialized in patent cases 
 The assessment of patentability in some respects, na- mely 
 Raising the inventive step requirement 
 Reformulating the requirement of technical charac- ter and supplementing it with economically and ethically motivated requirements 
 Developing economic principles for patenting therapeutic methods within an ethical framework 
  
 8. 
  
 Transform the Swedish Patent and Trademark Office (PRV) offensively towards internationalization, diversification and ra- tionalization. PRV should thereby be commissioned to investi- gate the legal situation and need of legislation and changed in- structions in order that: 
  
 a. 
  
 PRV can handle applications in English without re- quiring translation into Swedish 
  
 b. 
  
 PRV can use price differentiation and subsidy of application costs in line with the present inquirys recommendations 
  
 c. 
  
 PRV can make  
  
 non-binding 
  assessments of validity and infringement according to the British model 
  
 d. 
  
 The requirement of technical character can be re- placed by a reformulated interpretation of the con- cepts industrially applicable and investment character. 
  
 9. 
  
 Create an interministerial Strategy Council for IP and innova- tion policies at the highest political level. 
  
 Becker recommendations to increase understanding, insight and propensity with regard to patenting 
  
 1. 
  
 Raise the awareness of patents and the contribution of advice. 
  
 1.1 
  
 Raise awareness of patents by 
  
 Conducting  
 state-supported 
  programs for raising IP awareness  
 (IP-awareness 
  programs) 
 Carrying out a special patent year 
 71 
  
 Summary 
  
 SOU 2006:80 
  
 Establishing competitions and prizes 
 Procuring broad national studies and inquiries which also in Russell increased awareness of patenting 
 Providing media support for  
 IP-oriented 
  publica- tion 
 Carrying out special program measures directed to  
 under-aware 
  company types and sectors 
  
 1.2 
  
 Increase advice by 
  
 Subsidizing advisory activities 
 Establishing and locating about  
 15–20 
  positions for advisers in IP and business development 
 Coordinating the efforts with EU efforts 
 Ensuring patent and license competence for con- tract agreements and promoting Swedish jurisdic- tion 
  
 2. 
  
 Improve the understanding of patents by 
  
 Building up education in IP and innovation econo- mics by means of: 
 Master programs 
 Graduate and teacher education 
 Obligatory minimum education (conscript tra- ining) 
 Procurement of teaching aids and information material 
 Specialist education for EPO certification 
 Education of IP advisers and IP managers 
 Continued education 
  
 Company-internal 
  training 
 Establishing  
 3–4 
  national competence centers for education, advice and research in IP and innovation economics 
 Establishing  
 3–4 
  new professorships in IP and inno- vation economics, coupled to national competence centers 
 Developing and introducing a certification system for IP competence 
  
 3. 
  
 Stimulate companies possibilities and will to patent by 
  
 Creating greater awareness of patents and under- standing of patent economics as specified Keller72 
  
 SOU 2006:80 
  
 Summary 
  
 Introducing a special state  
 patent-fund 
  for invest- ments in patenting and patent education, coupled to other state RD funding 
 Giving special stimulation to employment of inter- nal patent specialists 
 Supplementing companies internal stimulation Harvey systems 
 Supporting the design of guidelines for handling of patents and IP by company boards and business managers 
 Carrying out specially focused Jones RD 
 Improving the financing possibilities for patenting in SMFs, particularly during early innovation pha- ses 
 Improving the patent economy in cases of dispute 
 Striving to expand the area of patentable inventions in the long run 
 Integrating active patenting policies with general RD, innovation and growth policies, for example through better utilization of patent information 
 Earmarking 4 % ± 1 % of state RD for patent and IPR efforts 
 73 
 Del I 
 Utredningens uppdrag, bakgrund, referensram, uppläggning och metod 
 Kapitel 1: Uppdraget 
 Kapitel 2: Inledning 
 Kapitel 3: Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
 1 Uppdraget 
  
 1.1 
  
 Utredningens direktiv 
  
 Regeringen beslutade den 15 april 2004 att tillkalla en särskild utre- dare för att göra en översyn av de ekonomiska aspekterna av pa- tentering för företags tillväxt i Sverige, Norden och Europa. Enligt direktivet (Dir. 2004:55) är patentskyddet av mycket stor betydelse för företagande och tillväxt. Utredaren skall enligt direktivet göra en analys av hur de skyddade intellektuella kapitalen kan bidra till export och handel. Utredningen skall inhämta synpunkter från både näringsliv och andra aktörer. 
 Utredningen skall omfatta en analys av hur svenska företag han- terar patentering som konkurrensmedel i jämförelse med företag i andra länder i Europa och den övriga världen, samt hur den fördelar sig på företag av olika storlek. Här skall även den senaste utveck- lingen inom  
 EU-området 
  vägas in. Studien skall även innefatta en nordisk jämförelse och skall identifiera problem och möjligheter på den nordiska patentmarknaden. 
 Uppdraget skall 
 leda fram till förslag som kan skapa förståelse och insikt hos främst de små kunskapsintensiva företagen om de ekono- miska vinsterna – och kostnaderna – med patentering, 
 leda fram till förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innova- tioner, 
 belysa sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt, 
 innehålla en analys av nedgången av patenteringsfrekvensen i Sverige och de viktigaste orsakerna till denna. 
 Direktivet som helhet framgår av bilaga 1. Tiden för redovisning flyttades genom tilläggsdirektiv fram till senast den 31 december 2005, bilaga 2. 
 77 
  
 Uppdraget 
  
 SOU 2006:80 
  
 1.2 
  
 Utredningens bedrivande 
  
 Utredaren förordnades den 20 juli 2004 varvid utredningsarbetet startade. Detta avslutades i slutet av december 2005. En refe- rensram utarbetades tidigt i utredningen för en första belysning av sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt, se kapitel 3. Denna referensram grundades på tidigare studier med anknytning till ämnet för utredningen samt litteratur och teori i anslutning därtill. Referensramen låg sedan till grund för utformning av ett antal empiriska delstudier, som beskrivs närmare i kapitel 3. 
 Arbetet har bedrivits genom överläggningar inom en tillkallad expertkommitté, vilken konstituerades 15 oktober 2004. Denna kommitté har sammanträtt åtta dagar under utredningens gång, se bilaga 4. Tre hearings med inbjudna företrädare för näringsliv, in- tresseorganisationer och myndigheter har vidare hållits, se bilaga 5. Därutöver har ett antal intervjuer med olika nyckelpersoner ge- nomförts, främst i perioden oktober 2004 – april 2005, se bilaga 7. Detta arbete låg sedan till grund för närmare utformning av delstu- dier och frågeformulär av olika slag. Delstudierna påbörjades i mars 2005 och pågick till november 2005. En studieresa i  
 Gnosjö-regio- 
  nen med företagsbesök, intervjuer och en hearing gjordes i augusti 2005. Utredaren och en projektassistent har fortlöpande under ut- redningen deltagit i ett antal konferenser, se bilaga 6. Ett tiotal assi- stenter, huvudsakligen civilingenjörer, ekonomer och teknologer från olika länder (6 st.) har varit involverade i genomförandet av olika delstudier och därvid tillsammans med utredaren bildat en projektgrupp. 
 Utredningsarbetet inriktades från början på att ta fram en utred- ningsrapport tillsammans med ett antal bakgrundsrapporter, samt- liga på engelska. Engelska valdes som utredningsspråk internt för att möjliggöra enkel kommunikation internt i projektgruppen samt externt med bl.a. utländska forskare och analytiker och relaterade utredningsarbeten, främst i Europa, Japan och USA. Därtill beak- tades att de flesta multinationella företag verksamma i Sverige har engelska som koncernspråk. 
 Ett antal promemorior och bakgrundsrapporter har utarbetats av projektarbetsgruppen och flera av kommittéledamöterna, se bilaga 12, 13 och 15. Allmänt tillgänglig statistik har slutligen samlats in och patentstatistik i olika databaser har utnyttjats. Genom diskus- sioner med flera ekonometriker stod det dock tidigt klart att det med stor sannolikhet inte skulle visa sig meningsfullt att försöka på 
 78 
  
 SOU 2006:80 
  
 Uppdraget 
  
 ekonometrisk väg identifiera kausalsamband mellan patentering och tillväxt genom tidsserieanalys. Detta på grund av det stora an- talet mellanliggande och bakomliggande variabler och återkopp- lingar över tiden mellan dessa. 
 En kronologi över uppdragets genomförandeprocess redovisas i bilaga 3. Uppdragets referensram, metodval och delstudiestruktur redovisas i kapitel 3. 
 Utredningen antog namnet  
 patent/tillväxt-utredningen 
  med för- kortningen PEX. De fyra uppräknade uppgifterna i utredningens direktiv ovan har därvid förkortats PEX  
 1–4. 
  
 79 
 2 Inledning 
  
 2.1 
  
 Allmänt 
  
 Debatten och uppmärksamheten kring de sociala och politiska för- delarna med ekonomisk tillväxt, liksom dess orsaker, kostnader och begränsningar, har intensifierats i Sverige, Europa och många andra delar av världen under senare år. En sådan ökning av intresset för tillväxtfrågor är föga överraskande mot bakgrund av den senaste konjunkturnedgången. Politisk debatt om tillväxtfrågor tenderar med viss eftersläppning att växa när den ekonomiska tillväxten av- tar. 
 Debatten kring de tekniska och ekonomiska fördelarna med pa- tent och immateriella rättigheter (intellectual property rights – IPR) och dessas kostnader och begränsningar går långt tillbaka i tiden och har traditionellt involverat enbart en snäv krets av specia- lister inom området. Den debatt som förts under senare år har emellertid breddats till nya intressegrupper efterhand som världen inträtt i den s.k.  
 pro-patent-eran, 
  vilken började i USA på  
 1980-ta- 
  let. 
 Debatterna om tillväxt- och patentfrågor har traditionellt varit relativt frikopplade från varandra. Frågorna har emellertid blivit närmare sammankopplade efterhand som sökandet efter tillväxt- främjande åtgärder breddats och förespråkare för ökad patentering samtidigt har breddat sökningen efter motiv härför. Politiska ut- redningar som direkt fokuserat på sambanden mellan patentering och tillväxt har dock hittills varit sällsynta. Ett flertal svenska ut- redningar av patentfrågor har genomförts, mestadels med huvud- sakligen ett juridiskt perspektiv. Den föreliggande utredningen med dess fokus på tillväxt och ekonomiska aspekter är hittills ganska ensam i sitt slag, även internationellt sett. 
 81 
  
 Inledning 
  
 SOU 2006:80 
  
 2.2 
  
 Bakgrund enligt utredningsdirektivet 
  
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 Patent spelar en viktig roll när det gäller innovationer och ekono- miskt agerande. Genom patentskyddet ges förutsättningar för fö- retagen att i högre utsträckning exploatera och kommersialisera sina innovationer både nationellt och internationellt. Det är från ett tillväxtperspektiv mycket viktigt att verka för att innovationer le- der till fler realiserbara affärsidéer, fler företag, utveckling av be- fintliga företag och ökad sysselsättning. 
 De senaste åren har tjänsteinnehållet i ekonomin blivit allt vikti- gare och avreglering av främst tjänstemarknaderna har påkallat nya sätt att hantera de ekonomiska riskerna som är karaktäristiska för denna sektor. De immateriella rättigheterna som upphovsrätt, va- rumärken, patent etc. har fått en större betydelse för bedömning av affärsrisker och framtida värde av investeringar. Betydelsen av att säkra immateriella rättigheter för ekonomiska aktörer har således ökat kraftigt sedan början av  
 1990-talet. 
  Betydelsen av patenträtten har också ökat dramatiskt. Det är inte längre innovationen i sig utan också i ökande omfattning den överlåtbara immateriella rät- tigheten som skapar värde. Internationell handel baserad på denna rättighet eller med licensiering av patent har medfört att patentens användning blir mer komplex än när uppfinnaren också tillverkar, marknadsför och exporterar. 
 Sverige har traditionellt sett haft en stor andel av patenteringarna i Europa. Patenten innehas dock främst av stora företag. På senare tid har dock patenteringen minskat starkt i Sverige både inom stora och små företag. Samtidigt ökade andelen patent som registrerades i Europa, Japan och USA med mer än 40 % mellan åren 1992 och 2002. Den ökade internationella användningen av patent hör nära samman med utvecklingen av de internationella regelverken på om- rådet. 
  
 2.3 
  
 Behov av en översyn enligt utredningsdirektivet 
  
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 Tillväxt skapas i dag allt mer inom tjänsteekonomin där produk- tionen i hög grad baseras på användning av mjukvaror, bioteknik och finansiella tjänster. Sådana tjänstekoncept är svåra att säkra i Sverige och Norden, vilket har fått till följd att patenteringen sker 
  
 1 
  
 TP PT  
 Direktivtexten används ordagrant här. 
  
 2 
  
 TP PT  
 Direktivtexten används ordagrant här. 
 82 
  
 SOU 2006:80 
  
 Inledning 
  
 främst i andra länder, som USA och Storbritannien. Enligt uppgif- ter från PRV och branschen är orsaker till att patenteringen flyttas utomlands bl.a. en låg medvetenhet hos svenska företag om de ekonomiska möjligheter som finns, brist på riskvilligt kapital och att reglerna om patenteringen kan vara mer förmånliga i andra län- der utanför Europa. 
 För att långsiktigt kunna bygga upp en tjänste- och kunskapsba- serad ekonomi i Sverige behöver patenteringsfrågorna och de im- materialrättsliga frågorna få en mer framskjuten plats inom när- ingspolitiken. 
 Bland de små företagen uppfattas patentskyddet som svårt, komplicerat och dyrt. Få småföretag har en företagsstrategi och än färre en patentstrategi. I Sverige behöver främst de mindre företa- gen mer kunskaper och ett bättre strategiskt tänkande när det gäller immateriella rättigheter. 
  
 2.4 
  
 Tolkningar för uppdragets genomförande 
  
 I ett tidigt skede gjorde utredningen följande tolkningar och upp- lägg av utredningsuppdraget: 
  
 1. 
  
 Direkt insamling av nya empiriska data kan avgränsas till Sverige. För andra länder kan tillgängligt sekundärmaterial an- vändas. En evidensbaserad ansats bör eftersträvas, dvs. en poli- cyanalys bör i möjligaste mån inom givna resursramar baseras på empirisk och teoretisk evidens (snarare än på olika intresse- grupperingars åsikter). 
  
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
  
 2. 
  
 Vad gäller begreppet intellektuellt kapital fokuseras på patent och närliggande rättigheter, t.ex. affärshemligheter vid licensie- ring. 
  
 Uttrycket  
 svensk patentansökan  
 är mångtydligt och kan avse dels en patentansökan inlämnad av ett svenskt företag eller av en uppfinnare som är svensk eller är verksam i Sverige, dels en 
  
 3 
  
 TP PT  
 En genomgång av ett drygt tjugotal SOU:er inom området visar att forskningsbaserat material traditionellt har insamlats i ganska liten om än ökande utsträckning, speciellt vad gäller primärmaterial, dvs. material som insamlats via studier utförda inom utredningens tidsram. (Se t.ex. SOU (1977:64), SOU (1983:52), SOU (1993:84) och SOU (2003:66).) Möjligheterna att genomföra en evidensbaserad ansats måste emellertid anpassas till kun- skapsläget och resurstillgång, inklusive tidstillgång. En god framförhållning inom policy- forskning är därvid en fördel. En sådan framförhållning har inte förelegat vad gäller ekonomiska aspekter på patentering, dvs. inom patentekonomi, på grund av bland annat den snabba utvecklingen på patentområdet och ekonomers traditionella brist på intresse för patentfrågor. 
 83 
  
 Inledning 
  
 SOU 2006:80 
  
 patentansökan som är inlämnad till svenska PRV. Uttrycket får preciseras närmare i det sammanhang där det används. 
 Begreppet patent används i vedertagen bemärkelse. Formella definitioner av patent varierar något internationellt men i stort sett avser patent på en uppfinning en tidsbegränsad, överförbar, lagstadgad ensamrätt att yrkesmässigt utnyttja uppfinningen, dvs. en ensamrätt till den kommersiella nyttan av uppfinningen. Denna ensamrätt ger innehavaren rätt att via ett domstolsförfa- rande hindra andra att tillverka, använda eller sälja uppfin- ningen. 
  
 3. 
  
 Export och handel skall avse såväl produkter som tjänster, samt teknologi och aktier i teknikbaserade företag. 
  
 4. 
  
 Begreppet  
  
 industri  
 skall tolkas brett och motsvara  
 näringsliv 
 , och därmed inkludera t.ex. tjänstenäringar (dvs. serviceindu- stri). 
  
 5. 
  
 Begreppet  
  
 svenska företag  
 skall omfatta företag med svenskt majoritetsägande, multinationella företag med en tydlig svensk nationalitet eller  
 bi-nationalitet 
  (t.ex. ABB, AkzoNobel, AstraZeneca, StoraEnso) och utlandsägda bolag lokaliserade i Sverige. 
  
 6. 
  
 Begreppet  
  
 konkurrensmedel  
 skall också avse medel för exploate- ring och tillväxt när så är lämpligt. 
  
 7. 
  
 Begreppet  
  
 den nordiska patentmarknaden  
 skall avse den nor- diska marknaden för teknologihandel, dvs. handel med patent- licenser,  
 know-how-licenser, 
 FoU-tjänster 
  och  
 FoU-bolag 
  eller motsvarande. 
  
 8. 
  
 Uttrycket  
 nedgången av patenteringsfrekvensen i Sverige  
 skall tolkas som nedgången i nationella förstagångsansökningar in- lämnade till Patent- och registeringsverket (PRV). 
  
 9. 
  
 Uppdragets tredje uppgift att belysa sambandet mellan patente- ring och ekonomisk tillväxt kan breddas till att även omfatta patentrelaterade rekommendationer för öka tillväxten. Att öka tillväxten är dessutom ett medel att generera resurser för FoU och därmed öka patentering inom kunskapsintensiva företag. Sambandet mellan patentering och tillväxt är således ömsesi- digt. Att belysa detta ömsesidiga samband är en huvuduppgift för utredningen. Tillväxt, som då främst får avse omsättnings- tillväxt, blir därmed centralt för utredningen. 
  
 84 
  
 3 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 3.1 
  
 Uppdragets referensram 
  
 3.1.1 
  
 Grundläggande samband 
  
 En referensram gjordes tidigt i utredningen för att ge en första be- lysning av sambanden mellan patentering och ekonomisk tillväxt. Som skall beskrivas närmare i följande kapitel så genereras tillväxt till största delen av FoU och innovationer. Möjligheter att paten- tera ger då ett extra incitament till företag, forskare, uppfinnare och finansiärer att investera i FoU och innovationer i en marknadseko- nomi. Samtidigt ger tillväxt resurser för ytterligare investeringar i FoU och innovationer. Det finns således ett ömsesidigt samband mellan tillväxt och patent enligt figur 3.1. De båda riktade samban- den är på det hela taget positiva men styrkan är oklar och varierar med land, bransch, företag, tidsperiod m.m. 
 Figur 3.1 Ömsesidigt samband mellan utredningens huvudvariabler patentering och tillväxt 
 Tillväxt 
 Patentering 
 Redan denna enkla bild innehåller ett viktigt budskap, nämligen att stimulansåtgärder för ökad tillväxt också innebär stimulans av pa- tentering. En av utredningens uppgifter är att föreslå hur företa- gens patentering kan stimuleras, och tillväxtstimulerande åtgärder utgör således en viktig del av dylika förslag. Patentering är dock 
 85 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 SOU 2006:80 
  
 inget självändamål. Det viktigaste är att åstadkomma en positiv in- verkan av patentering på tillväxt och på så sätt skapa en positiv till- växtspiral över tiden som visas i figur 3.3. 
 För att underlätta en stegvis analys av sambanden mellan paten- tering och tillväxt behöver mellanliggande variabler som forskning och utveckling (FoU) och innovationer föras in i referensramen. Härvidlag kan innovationer genereras av FoU (i bred mening) både med och utan patent. 
  
 3.1.2 
  
 Grundläggande begrepp 
  
 Uppfinningar är intellektuella skapelser som är nya för världen. Fyller de vissa ytterligare lagstadgade krav som att t.ex. ha tillräck- lig uppfinningshöjd så kan de patenteras. (För definition av patent se avsnitt 2.4 ovan och för patenteringskrav se avsnitt 5.2 nedan.) 
 Innovationer är enkelt uttryckt nya och nyttiga ting, materiella såväl som immateriella. De skall vara nya för alla, dvs. för världen i stort, medan de inte behöver vara nyttiga för alla utan bara för några. Innovationer behöver vidare inte bara vara tekniska och vara baserade på teknisk FoU utan kan också genereras av kunskap i allmänhet. De kan också i allmänhet stimuleras av många olika im- materiella rättigheter, förutom patent t.ex. upphovsrätt (copy- right), affärshemligheter  
 (know-how), 
  varumärken, design och da- tabasskydd. Dessa rättigheter ingår då i begreppet intellektuell egendom i vidare mening (intellectual property – IP), som i sin tur ingår i begreppet intellektuellt kapital som kan enkelt definieras som  
 icke-fysiskt, 
 icke-finansiellt 
  kapital (se vidare avsnitt 4.2). Yt- terligare viktiga begrepp presenteras i följande avsnitt i detta och följande kapitel, se t.ex. avsnitt 5.2 och index. 
  
 3.1.3 
  
 Patent/tillväxt-spiraler 
  
 Om nya produkter och processer inte är nya för världen utan bara för ett företag är de inga innovationer, men kan likväl generera till- växt för företaget genom att skapa nya affärer. Tillväxt slutligen är inte ett självändamål vare sig för ett företag eller ett samhälle utan en väg till värdeskapande och välfärd. 
 Följaktligen kan det enkla ömsesidiga sambandet i figur 3.1 nu utvecklas till att inbegripa de mellanliggande variabler som visas i 
 86 
  
 SOU 2006:80 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 figur 3.2a. Denna referensram benämns  
 patent/tillväxt-spiralen 
  i utredningen. Själva variabelsambanden kan också beskrivas med hjälp av de processer som är involverade, vilket figur 3.2b visar. Det är härvid viktigt att notera att innovationer får betydelse för tillväxt först när de sprids på en marknad eller i en tillämpning. Därigenom förbättras de som regel också och följduppfinningar och följdinno- vationer skapas. Innovationsspridning kräver naturligtvis också in- vesteringar och exploateringsinsatser vilket dock inte visas explicit i figuren. 
 Figur 3.2a  
 Patent/tillväxt-spiralen 
  med mellanliggande variabler 
  
 Tillväxt/välfärd 
  
 Innovationer/ 
  
 FoU/kunskap 
  
 nya affärer 
  
 Patent/IP 
 Figur 3.2b  
 Patent/tillväxt-spiralen 
  med ytterligare mellanliggande variabler 
  
 Diffusion/ 
  
 Tillväxt/välfärd 
  
 Investering/ 
  
 spridning 
  
 finansiering 
  
 Innovationer/ 
  
 FoU/kunskap 
  
 nya affärer 
  
 Exploatering/ 
  
 Patent/IP- 
  
 kommersialisering 
  
 Patent/IP 
  
 strategier 
  
 Genom de positiva sambanden och återkopplingarna i patent/till-  
 växt-spiralen 
  utvecklas denna över tiden och de ingående varia- blerna ökar i omfattning så som visas schematiskt i figur 3.3. 
 87 
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
 Figur 3.3  
 Patent/tillväxt-spiralen 
  över tiden 
 Tillväxt/välfärd 
  
 p 
  
 U 
  
 a 
  
 k 
  
 o 
  
 s 
  
 F 
  
 n 
  
 u 
  
 k 
  
 y 
  
 N 
  
 r 
  
 e 
  
 n 
  
 o 
  
 i 
  
 t 
  
 a 
  
 r 
  
 v 
  
 o 
  
 e 
  
 n 
  
 r 
  
 n 
  
 ä 
  
 I 
  
 f 
  
 f 
  
 a 
  
 a 
  
 y 
  
 N 
  
 Patent/IP 
 SOU 2006:80 
 Tid 
 Ytterligare variabler och samband kan och bör beaktas. Varje före- tag, liksom varje land, har sina  
 patent/tillväxt-spiraler 
  och dessa påverkar varandra. Information om andras patent påverkar den egna  
 FoU-satsningens 
  omfång och inriktning. Till exempel kan andras patent reducera den egna Keller genom att dubbelarbete undviks. Andras patent kan också tvinga till mer egen FoU för att hitta vägar att kringgå dem. Ett företags patent kan således få blan- dad effekt på ett annat företags FoU. En innovation från ett kon- kurrentföretag kan vidare konkurrera med en egen innovation, dvs. vara ett substitut och leda till lägre egen tillväxt, men den kan också vara ett komplement och leda till högre egen tillväxt. Ett företags innovationer kan alltså ge blandade effekter på andra företags till- växt. Tillväxt i sin tur kan ske på olika marknader för produkter, tjänster, teknologilicenser och aktier. Innovationer ger vidare, när de sprids, impulser till FoU, t.ex. om förbättringsmöjligheter. 
 När vi betraktar flera företag och flera variabler så berikas och kompliceras således bilden. Den blir också svårare att illustrera i en figur. Figur 3.4 är ett försök härtill. Man kan sedan föreställa sig hur dessa olika företagsspiraler är mer eller mindre hårt samman- flätade med varandra med ömsesidiga beroenden och därmed ut- vecklas över tiden som ett knippe av tillväxtspiraler. (Jfr hur mole- kylstrukturen i  
 double-helix-spiralen 
  brukar avbildas.) 
 88 
  
 SOU 2006:80 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 Figur 3.4 Ömsesidiga samband mellan olika företags  
 patent/tillväxt-spiraler 
  
 Omgivande företag (konkurrenter, komplement- företag, leverantörer, kunder, nya företag etc.) 
 FoU/ 
 /kunskap 
 Patent 
 + 
 patent- information 
 Innovationer/ 
 /diffusion (marknads- penetration) 
 Tillväxt 
 av 
 produkter 
 tjänster 
 teknologier 
 aktievärde 
 Egna företaget (litet/stort, svenskt/ utländskt) 
 FoU/ 
 /kunskap 
 Patent + patent- Information 
 Innovationer/ 
 /diffusion (marknads- penetration) 
 Tillväxt av 
 produktertjänster 
 teknologieraktievärde 
 Många fler variabler eller faktorer påverkar naturligtvis FoU, inno- vationer och tillväxt, såväl bakomliggande omgivningsvariabler som mellanliggande variabler. 
 89 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 SOU 2006:80 
  
 3.1.4 
  
 Innovationstyper 
  
 Innovationer är av flera slag – tekniska, organisatoriska, finansiella etc. – och kan vara stora eller små i någon mening. Tekniska inno- vationer kan vidare vara produkt- eller processinnovationer och vara patentskyddade i olika utsträckning. I typfallet tänker vi oss att en produktinnovation genom nya eller förbättrade funktioner och prestanda skapar försäljningstillväxt och vinst för företaget som lanserar den, medan en processinnovation kan ge ökad vinst genom kostnadssänkning och eventuell försäljningstillväxt genom prissänkningar. Försäljningstillväxten kan då mätas i pengar eller fysisk mängd. 
  
 3.1.5 
  
 Entreprenörskap 
  
 Innovationer lanseras på en marknad eller i en företagsintern an- vändning av en entreprenör. Denne aktör, som inte behöver vara en enskild individ, kan också kallas innovatör i den mån vederbörande varit med i utvecklingen av innovationen fram till och med mark- nadslansering. I normalt språkbruk associeras entreprenören med den företagsamhet eller det företagande det innebär att lansera eller marknadsföra en innovation, dvs. kommersialisera den. Först vid en i någon mån framgångsrik kommersialisering eller användning kan man i strikt mening tala om att en uppfinning övergår till att bli en innovation. 
 Entreprenörskap kan emellertid också avse att skapa nya affärer i allmänhet genom att lansera eller marknadsföra en produkt eller process som är ny för ett företag men inte nödvändigtvis ny för marknaden, och således kan vara en mer eller mindre snarlik imita- tion eller variant på en redan existerande produkt eller process. Entreprenörsbegreppet är således brett och avser inte bara en aktör som exploaterar en innovation. Produkter som är radikalt nya för företaget innebär en produktdiversifiering av företaget, annars en produktförnyelse. Även härigenom kan tillväxt skapas. 
 Entreprenörskapet kan ske i små och stora företag, privata såväl som statliga. Med en vedertagen men lite olämplig terminologi kallas entreprenörskap i små företag ibland för autonomt. Som vi- sas i olika studier är entreprenörskap i små företag oftast inte auto- nomt utan beroende av samverkan med stora företag. Figur 3.5 ger slutligen en översikt av olika typer av innovationer och entrepre- 
 90 
  
 TP PT 
  
 1 
  
 SOU 2006:80 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 nörskap sett i ett nationellt perspektiv. Figuren ger en förenklad bild av ett nationellt entreprenörssystem. Ett sådant system innefat- tar ett nationellt innovationssystem, vilket i sin tur inbegriper olika sektorers, regioners och företags specifika innovationssystem. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Vid utvecklingen av utredningens referensram har det varit viktigt att få en nära koppling till nya affärer i allmänhet, inte bara till det inno- vationsbaserade företagandet, och dessa affärers koppling till såväl näringslivet som staten. Det statliga entreprenörskapet omfattar i Sverige universitetens entreprenörskap (university entrepreneur- ship) såväl som statligt entreprenörskap inom olika industri- och tjänstesektorer, inklusive försvaret och hälso- och sjukvården. 
 Begreppet innovationssystem sätter fokus på hur alla de institutioner och aktörer som påverkar eller är involverade i olika innovationsprocesser hänger samman och interagerar över tiden på olika nivåer och i olika avseenden. Begreppet har utvecklats och anammats på bred front under  
 1990-talet. 
  För översikter, definitioner och studier se t.ex. Bright (1992), Carey (1993), Lopez (1997), Granstrand (2000c) och Malerba (2004). 
 91 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figur 3.5 Ett nationellt innovations- och entreprenörssystem (med inbäddade  
 patent/tillväxt-spiraler) 
  
 Inhemska och internationella miljö- och marknadsförhållanden 
 Kulturella faktorer 
 Sociopolitiska attityder 
 Industriella, marknadsmässiga och institutionella strukturer 
 Statliga interventioner och politik, t.ex. om upphandling och skatter 
 Faktormarknadsförhållanden (arbetskraft, kapital osv.) 
 Produktmarknadsförhållanden 
 Investeringar 
 i privat/offentlig FoU, produktion och marknadsföring för innovation, imitation och teknikbaserad affärsutveckling, däribland förvärv av teknik eller nystartade företag – av firmor, individer och offentliga organ/verksamheter 
 Innovationer och imitationer 
 Större/mindre 
 Produkt/process 
  
 Autonomt 
  
 Korporativt 
  
 Statligt 
  
 entreprenörskap 
  
 entreprenörskap 
  
 entreprenörskap 
  
 Innovationsbaserat och 
  
 Innovationsbaserat och 
  
 Innovationsbaserat och 
  
 imitationsbaserat 
  
 imitationsbaserat 
  
 imitationsbaserat 
  
 Självständigt 
  
 Diversi- 
  
 Nya 
  
 Spin-off 
  
 Förnyelse 
  
 Diversi- 
  
 start-up 
  
 fiering 
  
 firmor 
 1 
  
 fiering 
  
 Inträde till 
  
 Förnyelse inom 
  
 nya produktområden 
  
 befintliga produktområden 
  
 Diversifieringsinträde 
  
 Produktinnovation 
  
 Nya firmors inträde 
  
 Processinnovation 
  
 Prestationer på 
  
 Förnyelse på 
  
 inhemska marknader 
  
 internationella marknader 
  
 Försäljning, tillväxt och vinster 
  
 Försäljning, tillväxt och vinster 
  
 Förvärvstakt 
  
 Förvärvstakt 
  
 Utträdesfrekvens 
  
 Utträdesfrekvens 
  
 Överlevnadsproportion 
  
 Överlevnadsproportion 
  
 Marknadsstrukturförändring 
  
 Marknadsstrukturförändring 
  
 1)  
 Denna kategori av statligt entreprenörskap syftar på fall där staten direkt utför entreprenöriella handlingar under en ny  
 start-up-firmas 
  tidiga skeden (t.ex. genom att välja produkt, marknad, teknik). När den nya firman blir en livskraftig koncern kan en oberoende entreprenör ta över fullt ansvar. 
 Källa: Granstrand, O. och Alänge, S. (1995) i översättning 
 92 
  
 SOU 2006:80 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 3.2 
  
 Sammanfattning av uppdragets uppläggning och metod 
  
 Uppdragets huvudfokus är det ömsesidiga sambandet mellan pa- tentering och tillväxt och hur patentering och tillväxt tillsammans kan befrämjas. Tidigare empiriska studier av detta samband är mycket få. En viktig uppgift har därför varit att på kort tid och med relativt små medel få olika belysningar av detta samband. Av tids- och kostnadsskäl har urval av studieobjekt (analysenheter) gjorts så att dessa representerar höga värden på någon form av skala för pa- tent- och tillväxtvariabler och mellanliggande variabler som FoU och innovationer. Denna grundläggande urvalsprincip illustreras i figur 3.6. 
 Figur 3.6 Grundläggande urvalsprincip för olika delstudier 
 Tillväxtnivåer 
 Höga 
 Låga 
 Patenteringsnivåer 
 Låga Höga 
 I linje med denna tankegång och utifrån referensramen som beskri- vits ovan har studier gjorts av snabbväxande företags patentbero- ende,  
 FoU-intensiva 
  företags patentberoende, viktiga patents till- växteffekter, viktiga innovationer, små och medelstora företag av olika slag, företag med stor försäljning, stor FoU och omfattande patentering samt framgångsfaktorer av olika slag. 
 Dessutom har ett betydande antal intervjuer och samtal genom- förts med olika svenska myndigheter som Patent- och registre- ringsverket (PRV), Verket för innovationssystem (Vinnova), Stif- telsen för strategisk forskning (SSF), Industrifonden, Försvarets materielverk (FMV), Totalförsvarets forskningsinstitut (FOI), m.fl., samt med en del utländska myndigheter som de japanska, eu- ropeiska, amerikanska, norska och schweiziska patentverken (JPTO, EPO USPTO, Norwegian PTO, Swiss PTO), Europa- kommissionen (EC), m.fl., samt med universitet och företag inom olika sektorer – inklusive olika teknikbaserade tjänstesektorer – samt företagsbesök i en av Sveriges viktigaste regioner för små och medelstora företag  
 (Gnosjö-regionen). 
  
 93 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tabellerna 3.1 och 3.2 ger en översikt av metod och utformning av de olika delstudierna i utredningen. De viktigaste av dessa be- skrivs sedan närmare i följande kapitel. 
 Tabell 3.1 Övergripande metodik och utformning av utredningens delstudier 
  
 Analysnivå och analysenheter 
  
 1) 
  
 Datainsamlingsmetod 
  
 Delstudie 
 P 
  
 P 
  
 Internationell (Europa, Japan, USA, Norden) 
  
 INT 
  
 Offentlig statistik, litteratur, konferenser 
  
 Nationell (Sverige) 
  
 SWE 
  
 Offentlig statistik, litteratur, intervjuer 
  
 IPE 
  
 Intervjuer, statistik, dokument 
  
 Industrisektorer 
  
 TBS 
  
 Intervjuer, statistik 
  
 Tjänste (finans, medicin, telekom, 
  
 TBI 
  
 Intervjuer, statistik 
  
 energi, universitet, militär) 
  
 Övrig industri (spec.  
 bio/medicin-teknik 
  och  
 infokom-teknik) 
  
 Företag 
  
 Stora 
  
 PEX4-L 
  
 Enkät (post, mail) 
  
 Små och medelstora 
  
 PEX4-SMF 
  
 Enkät (post, mail) 
  
 GAZ 
  
 Intervjuer 
  
 HIT 
  
 Intervjuer, enkät 
  
 IPM 
  
 Intervjuer 
  
 GGVV 
  
 Intervjuer 
  
 IT-SMF 
  
 Enkät 
  
 Patentkonsultbyråer 
  
 PEX4-PB 
  
 Enkät, intervjuer 
  
 PRV 
  
 PEX4-PRV 
  
 Patentstatistik, intervjuer 
  
 Innovationer 
  
 SSI 
  
 Enkät, intervjuer, fallstudier 
  
 Teknologisystem 
  
 BIO-M 
  
 Intervjuer, fallstudier, statistik 
  
 Patent 
  
 PEST 
  
 Enkät, intervjuer, statistik 
  
 PPP-kemi 
  
 Granskning av patentinformation 
  
 Olika fall (Losec, 
  
 Intervjuer, statistik, patentinformation, 
  
 Nokia etc.) 
  
 offentlig och privat dokumentation 
  
 Noter: 
 1) Förkortningarna står för: 
 INT = internationell, SWE = Sverige, IPE = Studie av utbudet av  
 IP-utbildning 
  i Sverige, TBS = Studie av tek- 
 nikbaserad serviceindustri, TBI = Studie av teknikbaserad tillverkningsindustri,  
 PEX4-L 
  = Studie av stora 
 företag,  
 PEX4-SMF 
  = Studie av små och medelstora företag (SMF),  
 PEX4-PB 
  = Studie av patentkonsultbyråer, 
  
 PEX4-PRV 
  = Studie av PRVs patentstatistik, GAZ = Studie av snabbväxande  
 Gasell-företag 
  (baserad på tid- 
 ningen Dagens Industris urval), HIT = Studie av  
 high-tech-företag 
  (baserad på tidningen Ny Tekniks urval), 
 IPM = Studie av  
 IP-management, 
  GGVV = Studie av  
 Gnosjö-regionen, 
 IT-SMF 
  = Studie av SMF i  
 IT-sektorn, 
  SSI 
 = Studie av Sveriges största innovationer,  
 BIO-M 
  = Studie av biomaterial, PEST = Studie av viktiga patents 
 exploateringsstrategi,  
 PPP-kemi 
  = Studie av produkt- och processpatent inom kemiområdet 
 94 
 SOU 2006:80 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 Tabell 3.2 
  
 Olika delstudier i utredningen 
  
 2) 
  
 Urval och urvalskriterium 
  
 Primära 
  
 Datainsamlingsmetod 
  
 Studiens beteckning 
 P 
  
 P 
  
 variabelsamband 
  
 1. 
  
 1) 
  
 (Sveriges 
  
 Sveriges patenterade 
  
 SSI 
 P 
  
 P 
  
 största innovationer) 
  
 innovationer som genererat 
  
 mest  
 tillväxt1945–2004 
  
 2. 
  
 1) 
  
 Viktiga svenska patent från 
  
 PEST 
 P 
  
 P 
  
 (Patentexploaterings- 
  
 1978 som upprätthållits 
  
 strategier) 
  
 maximalt (20 år), 57 st. 
  
 Delurval av 12 st. för 
  
 djupstudier. 
  
 3. 
  
 PPP-kemi 
  (Produkt- 
  
 Urval av alla  
 EP-patent 
  
 och processpatent) 
  
 inom kemiområdet 1990– 
  
 2000 
  
 4. 
  
 GAZ (Gazellföretag) 
  
 Mest flerårigt snabbväx- 
  
 ande småföretag (6 st.) 
  
 baserat på urval i Dagens 
  
 Industri 
  
 5. 
  
 HIT  
 (Hi-tech 
  företag) 
  
 Nya  
 hi-tech 
  företag med 
  
 hög tillväxt i form av risk- 
  
 kapital baserat på urval i 
  
 Ny Teknik(29 st.) 
  
 6. 
  
 GGVV  
  
 (Gnosjö-regi- 
  onsföretag) 
  
 7. 
  
 IT-SMF 
  
  (Små och medelstora företag i IT- sektorn) 
 8a. PEX  
 4-L 
  (Stora företag) 
 8b. PEX  
 4-SMF 
  (Små och medelstora före- tag) 
 8c.  
 PEX4-PB 
  (Patent- byråer) 
 8d.  
 PEX4-PRV 
  (Patent- och registreringsver- ket) 
  
 9. 
  
 IPE  
  
 (IP-utbildning) 
  
 10. 
  
 BIO-M 
  
  (Biomate- rial) 
 Entreprenöriell region med stabil tillväxt (Gnosjö- regionen).Företag med olika storlek och teknik(6 före- tagsbesök, inkl. hearing totalt 17 företag/org.) Slumpurval av SMF i IT- sektorn (datorrelaterade företag) (34 st.) 
 Urval av de största företa- gen m.a.p. värde, FoU och PF (ca 50 st.) 
 Slumpmässigt urval av små företag som kontrast- grupp till  
 PEX4-L 
  
 Urval av de största pa- tent/IP byråerna (14 st.) 
 PRV 
 Kartläggning av leverantö- rer och avnämare av IP- utbildning i Sverige Teknikområde med hög innovationsbaserad tillväxt 
  
 Framgångsfaktorer 
  
 Enkät 
  
 bakom innovationer 
  
 Telefonintervjuer 
  
 Hög patentkvalitets till- 
  
 Patentstatistik 
  
 växteffekter. Exploate- 
  
 Enkät 
  
 ringsstrategier m.m. 
  
 Telefonintervjuer 
  
 Fördelning av patent på 
  
 Patentstatistik 
  
 olika kategorier 
  
 Expertbedömningar 
  
 Betydelse av patent och 
  
 Telefonintervjuer 
  
 innovationer för tillväxt. 
  
 Patenthantering (IPM) 
  
 Betydelse av patent och 
  
 Enkät 
  
 innovationer för utveck- 
  
 Telefonintervjuer 
  
 ling av nya  
 hi-tech 
  
 företag. Patenthantering 
  
 (IPM) 
  
 Betydelse av patent, 
  
 Intervjuer 
  
 innovationer och regio- 
  
 Företagsbesök 
  
 nala faktorer för tillväxt. 
  
 Hearing 
  
 Patenthantering (IPM) 
  
 Betydelse av patent och 
  
 Enkät 
  
 innovationer för tillväxt. 
  
 Betydelse av mjukvaru- 
  
 patent för FoU. Patent- 
  
 hantering (IPM) 
  
 Samband mellan FoU, 
  
 Enkät 
  
 patent, innovationer och 
  
 tillväxt. Orsaker bakom 
  
 förändringar i PF. 
  
 Samband mellan FoU, 
  
 Enkät 
  
 patent, innovationer och 
  
 tillväxt. Orsaker bakom 
  
 förändringar i PF. 
  
 Samband mellan FoU, 
  
 Enkät 
  
 patent, innovationer och 
  
 tillväxt. Orsaker bakom 
  
 förändringar i PF. 
  
 Orsaker bakom föränd- 
  
 Patentstatistik 
  
 ringar i PF 
  
 Intervjuer 
  
 Utbud och efterfråge- 
  
 Statistik 
  
 struktur för  
 IP-utbild- 
  
 Intervjuer 
  
 ning 
  
 Dokument 
  
 Samband mellan FoU, 
  
 Patentstatistik 
  
 patent, innovationer, 
  
 Intervjuer 
  
 företagsbildning och 
  
 Företagsuppgifter 
  
 tillväxt 
  
 95 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 SOU 2006:80 
  
 2) 
  
 Urval och urvalskriterium 
  
 Primära 
  
 Datainsamlingsmetod 
  
 Studiens beteckning 
 P 
  
 P 
  
 variabelsamband 
  
 11. Case (Fallstudier) 
  
 Fallstudier av patent, 
  
 Speciellt intressanta 
  
 Intervjuer 
  
 innovationer och företag 
  
 samband mellan FoU, 
  
 Företagsuppgifter 
  
 (Losec, Nokia, Walters, HL 
  
 patent, IPM, innovatio- 
  
 Display, Pyrosequencing, 
  
 ner och tillväxt 
  
 m.fl.) 
  
 Noter: 
  
 1) 
  
 Studien påbörjades innan utredningen tillsattes. 
  
 2) 
  
 För studieförkortningar, se tabell 3.1 
  
 PF = patenteringsfrekvens, IPM =  
 IP-management 
  (patenthantering) 
 Ett flertal av dessa delstudier har avrapporterats i form av särskilda bakgrundsrapporter, se bilaga 15. 
  
 3.3 
  
 Läsanvisningar 
  
 Detta betänkande kan indelas i fem delar med en första del bestå- ende av kapitel 1, 2 och 3 vilka tjänar som inledning. Del II består av kapitel 4, 5, 6 och 7, vilka tjänar som en bakgrund och introduk- tion till ämnet patentering och tillväxt i ett såväl samhällsekono- miskt som företagsekonomiskt perspektiv. Dessa kapitel anknyter således också till uppgiften att belysa sambanden mellan patente- ring och tillväxt, dvs. uppgiften PEX3. Dessa samband redovisas mer ingående i kapitel 8, baserat på studier inom utredningens ram. Kapitel 9 ger sedan en redovisning i anslutning till utredningens uppgift att förklara nedgången i patenteringsfrekvens i Sverige, dvs. uppgiften PEX4. Kapitel 8 och 9 utgör därmed del III, bestående av utredningens egna empiriska studier. Del IV består av dels all- männa rekommendationer i kapitel 10 i anslutning till sambanden mellan patentering och tillväxt, dels speciella rekommendationer i kapitel 11 i anslutning till utredningens två första uppgifter att ge förslag som kan öka patentmedvetande, patentförståelse och pa- tenteringsbenägenhet i svenska företag, dvs. uppgifterna PEX1 och PEX2. Del IV är utformad så att den i stort sett skall kunna läsas fristående. Detta gäller också del II och för en läsare med vissa för- kunskaper även del III. Figur 3.7 ger en översikt av kapitalstruktur och läsanvisningar. Del V består slutligen av ett antal bilagor. 
 96 
  
 SOU 2006:80 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 Figur 3.7 Kapitelstruktur och läsanvisningar 
 Sammanfattning 
 Del I: Utredningens uppdrag, bakgrund, referensram, uppläggning och metod 
  
 Kapitel 1: 
  
 Uppdraget 
  
 Kapitel 2: 
  
 Inledning 
  
 Kapitel 3: 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 Del II: Introduktion till  
 kunskaps-, 
 patent-, 
  innovations- och tillväxtekonomi och samband mellan patentering och tillväxt 
 Kapitel 4: En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny IP- regim växer fram 
 Kapitel 5: Innovations- och patentekonomi – en introduktion Kapitel 6: Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
 Kapitel 7: Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
 Del III: Utredningens empiriska studier 
 Kapitel 8: Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
 Kapitel 9: Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
 Del IV: Utredningens rekommendationer 
 Kapitel 10: Diskussion och allmänna rekommendationer 
 Kapitel 11: Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 Del V: Bilagor 
 Förteckningar över möten, hearings, tidigare SOU, statistik, patentlagen m.m. 
  
 3.4 
  
 Sammanfattning 
  
 En referensram för utredningen i form av en  
 patent/tillväxt-spiral 
  har utvecklats i flera steg för studier av olika samband mellan pa- tentering och tillväxt. Mellanliggande variabler relaterade till FoU och innovationer har införts och ömsesidig påverkan mellan olika företag har beaktats. Referensramen har också breddats med en modell av det svenska innovations- och entreprenörssystemet. 
 97 
  
 Uppdragets referensram, uppläggning och metod 
  
 SOU 2006:80 
  
 Olika delstudier har sedan utformats med olika analysnivåer och analysenheter (länder, sektorer, företag, innovationer, teknologisy- stem och patent) med olika datainsamlingsmetoder (intervjuer, fallstudier, enkäter, statistik m.fl.). Av tids- och kostnadsskäl har en grundläggande urvalsprincip varit att välja analysenheter som i någon mening representerar höga tillväxtnivåer eller höga patente- rings- och  
 FoU-nivåer. 
  Ett flertal delstudier med relativt små urval har föredragits framför ett fåtal med stora urval. En stor enkätstu- die av stora företag har dock genomförts. Sammanlagt har cirka 75 personer intervjuats på plats i längre intervjuer utöver ett stort an- tal kortare telefonintervjuer och samtal och cirka 200 företag har varit kontaktade med enkäter. Deltagande har vidare skett i 14 konferenser, mestadels internationella, se bilaga 6. Utredningens delstudier har involverat ett  
 10-tal 
  projektassistenter. De olika del- studierna ligger till grund för utredningen och de viktigaste resul- taten redovisas i följande kapitel, speciellt i del III, och i särskilda bakgrundsrapporter. 
 98 
 Del II 
 Introduktion till  
 kunskaps-, 
 patent-, 
  innovations- och tillväxtekonomi och samband mellan patentering och tillväxt 
 Kapitel 4: En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny  
 IP-regim 
  växer fram 
 Kapitel 5: Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
 Kapitel 6: Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
 Kapitel 7: Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 4 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny  
  
 IP-regim 
  växer fram 
 Folk pratar om en ny ekonomi – trams. Det finns ingen ny ekonomi, det finns ingen gammal ekonomi. 
 Thomas, Dagens Industri 6/6 2000 
 Jag tror att vi verkligen är på väg in i en rejält förändrad ekonomi, där snabbhet blir oerhört viktigt. 
 Todd, 
  Dagens Industri 17/6 2000 
 Future competition in the world is IP competition. 
 Cook, Chinese Prime Minister, June 2004 
  
 4.1 
  
 Inledning 
  
 Detta kapitel ger en översikt av tre viktiga sammanhängande glo- bala utvecklingar nämligen 
  
 a. 
  
 den gradvisa framväxten av en alltmer kunskapsbaserad eko- nomi med en nyligen inträdd dominans av kunskap och intel- lektuellt kapital i de flesta  
  
 i-länder 
  
 b. 
  
 den snabba framväxten av den s.k.  
  
 pro-patent-eran 
  inom ramen för en ny  
 IP-regim 
  
 c. 
  
 den fortsatta internationaliseringen och globaliseringen inom vars ram en trolig utveckling kommer att ske av en mer aggres- siv IP- och innovationspolitik i viktiga asiatiska länder (Japan, Kina, Korea, Indien m.fl.). 
  
 Kapitlet skall ses som en allmän bakgrund till kommande kapitel. 
 101 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny  
 IP-regim 
  växer fram 
  
 SOU 2006:80 
  
 4.2 
  
 Det intellektuella kapitalets nya dominans 
  
 Framväxten av en alltmer – snarare än ny – kunskapsbaserad eko- nomi har skett gradvis under många sekel. Skall man peka ut en tidsperiod då ekonomierna i de viktigaste  
 i-länderna 
  började domi- neras i någon ekonomisk mening av kunskap och intellektuellt ka- pital så är det 1980- och  
 1990-talet. 
  Ser man till orsakerna bakom denna utveckling så finns starka skäl att vara teknocentrisk och peka på betydelsen av nya teknologier som ackumulerats över lång tid 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
 . I förhållande till kunskap i allmänhet har teknisk kunskap spe- ciella egenskaper som gör den särskilt kumulativ och värdeska- pande i ett ekonomiskt system. Speciellt nya informations- och kommunikationsteknologier har möjliggjort: 
  
 a. 
  
 En radikalt ökad produktion och snabbare global distribution av data, information och kunskap; 
  
 b. 
  
 En minskning av transaktionskostnader på informations- och kunskapsmarknader, inklusive teknologimarknader och infor- mationsmarknader med många små mikrotransaktioner, var- igenom gamla marknader växer och effektiviseras samtidigt som helt nya marknader skapas; 
  
 c. 
  
 En ökad privatisering av intellektuellt kapital och dessas in- täktsströmmar genom såväl legala som tekniska medel (t.ex. kryptering och elektroniska lås). 
  
 Intellektuellt kapital  
 kan enkelt definieras som  
 icke-fysiskt, 
  icke finansiellt kapital. Idéer, kunskap, kompetens, relationer och inno- vationer är viktiga källor till intellektuellt kapital, men enbart under förutsättning att intäkterna därifrån kan privatiseras av företag och andra aktörer, åtminstone delvis och temporärt. För detta krävs att management, ekonomi, immaterialrätter och teknik samverkar. Ett antal indikatorer visar således att denna kapitaltyp alltmer har kommit att dominera i företags tillgångar, investeringar och resul- tat i termer av tillväxt, vinst, sysselsättning m.m. Dominansen av intellektuellt kapital uttryckt i börsvärden världen över har inte heller rubbats av att den s.k.  
 IT-bubblan 
  sprack. Dominansen skulle i själva verket klara ytterligare ett antal börsbubblor av motsvarande storlek. Vad som emellertid är nytt och förmodligen bestående är stora svängningar i finansmarknadernas företagsvärde- ringar. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Se Granstrand (2000, 2000b) för en mer detaljerad beskrivning och analys. 
 102 
  
 SOU 2006:80 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny  
 IP-regim 
  växer fram 
  
 Vidare slits inte kunskap ut eller förbrukas om den används utan växer stadigt. Inte minst sker detta genom att möjligheter till nya kombinationer av existerande kunskapselement skapas, kombina- tioner som i sin tur utgör nya kunskapselement osv. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 Det går således att konstatera att en ny typ av kunskapsbaserad ekonomi har kommit för att stanna, en ekonomi som är ny i me- ningen att den nyligen kommit att domineras av kunskap och in- tellektuellt kapital. Uttrycket den nya ekonomin är emellertid missvisande genom att det indikerar att en helt ny typ av ekonomi skapats som snabbt har ersatt en gammal ekonomi. Man bör notera i detta sammanhang att alla gamla grundläggande institutioner i ett kapitalistiskt ekonomiskt system inte har förändrats i grunden (t.ex. privat företagsamhet, marknadskonkurrens, privata vinster och privat äganderätt). Snarare har dessa institutioner stärkts och internationaliserats under  
 1990-talet 
  efter Garza fall. 
  
 4.3 
  
 Framväxten av en ny  
  
 IP-regim 
  
 4.3.1 
  
 En ny immaterialrättsordning och en  
  
 pro-patent-era 
  utvecklas 
  
 4.3.1.1 
  
 Begreppet  
  
 IP-regim 
  
 Begreppet  
  
 IP-regim 
  
 avser ett allmänt styrningssätt eller styrsystem för immateriell egendom och immateriella rättigheter (intellectual property – IP, respektive intellectual property rights – IPRs). Styr- ningen omfattar då såväl den politiska styrningen på nationell och internationell nivå som styrningen genom marknader och manage- ment i företag och andra organisationer och omfattar alla hjälpme- del härför, t.ex. tekniska och legala. Styrningen omfattar också alla former av immateriell egendom och rättigheter, inte bara patent utan också affärshemligheter och  
 know-how, 
  varumärken, design, mönster, upphovsrätter (copyright), databaser m.m. 
  
 2 
  
 TP PT  
 Man kan förstås fördjupa resonemanget och ta hänsyn till risker att kunskap förstörs genom lagring i fysiska eller biologiska medier eller att kunskapsöverföring mellan genera- tioner försvåras eller att en så stor brist på en livsavgörande primär fysisk resurs uppstår att dess ekonomiska värdeökning bidrar till att dominansen av intellektuellt kapital rubbas. Dylika scenarier är dock för närvarande inte sannolika. 
 103 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny  
 IP-regim 
  växer fram 
  
 SOU 2006:80 
  
 4.3.1.2 
  
 Historik 
  
 I början av  
 1980-talet 
  men med rötter bakåt i tiden initierades i USA ett antal åtgärder som kom att leda till en förvånansvärt snabb och sedan internationellt bred övergång till en ny  
 IP-regim. 
  Möj- ligheterna att erhålla och utnyttja immateriella rättigheter stärktes på olika sätt, speciellt på patentområdet. Högsta domstolen i USA (Supreme Court) tillät patentering av levande organismer och mjukvara. En specialiserad appellationsdomstol (Court of Appeals for the Federal Circuit – CAFC) inrättades. Denna kom att döma oftare än tidigare till patenträttsinnehavarens fördel och samtidigt utdöma väsentligt högre skadeståndsbelopp, vilket sammantaget ökade värdet av en patenträttighet. En serie patenttvister startade bl.a. mellan USA och Japan vilka utvecklades till formliga patent- krig. Konkurrensmyndigheter förändrade vidare sin syn på patent från att primärt vara hindrande för statisk konkurrens till att pri- märt vara främjande för innovationer och därmed dynamisk kon- kurrens. Högsta politiska och industriella ledningen med Roberts och ett antal kongressmän och storföretagsledare (t.ex. från Pfizer och IBM) m.fl. drev aktivt frågor och kampanjer, och nya förordningar och lagar instiftades, dock inga väsentligt större lag- ändringar. Bland annat underlättades universitetens patentering. Internationella  
 IP-frågor 
  lyftes över från WIPO till GATT och drevs aktivt av USA:s förhandlare som ett led i en s.k. trade rela- ted approach för  
 IP-frågor, 
  vilket resulterade i det internationellt viktiga  
 TRIPs-avtalet 
  från 1994. 
 En viktig bakomliggande orsak till dessa händelser var den ho- tande ökningen av japansk och övrig asiatisk teknikbaserad kon- kurrenskraft relativt USA, ett hot som blev uppenbart på  
 1980-ta- 
  let. Sammantaget innebar dessa händelser framväxten av den s.k.  
 pro-patent-eran, 
  först i USA och sedan i resten av världen, där den kom att dominera under  
 1990-talet. 
  Därmed markerades en tydlig och relativt snabb övergång från en gammal  
 IP-regim 
  med genomsnittligt svaga immateriella rättigheter i olika länder till en ny  
 IP-regim. 
  
 Denna snabba framväxt av en ny  
 IP-regim 
  samspelade förstås med den långt mer gradvisa framväxten av en alltmer kunskapsba- serad ekonomi och man kan fråga sig vad som var hönan respektive ägget. En närmare analys indikerar att den nya  
 IP-regimen 
  mer var en konsekvens av än en orsak till den alltmer kunskapsbaserade 
 104 
  
 SOU 2006:80 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny  
 IP-regim 
  växer fram 
  
 ekonomins framväxt. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT  
 Man kan t.ex. notera att de industrier som producerade de informations- och kommunikationsteknologier som i hög grad bidragit till ökningen av intellektuell kapitalbildning  
 (dator-, 
 telekom-, 
 halvledar-, 
  mjukvaruindustrin m.m.) ursprungli- gen växte fram före  
 pro-patent-eran 
  utan starka immaterialrätts- skydd. 
  
 4.3.1.3 
  
 Kritik 
  
 Slutligen har en allt starkare kritik mot den nya  
 IP-regimen 
  också växt fram från olika håll, t.ex. från utvecklingsländer och från an- hängare av den s.k. open  
 source-rörelsen. 
  Kritik mot patentsyste- met har alltid funnits men fått ökad styrka och delvis ny inriktning under senare år. Kritikerna hävdar att den nya  
 IP-regimen 
  har ut- formats alltför mycket i storföretagens intresse, speciellt de ameri- kanska, och att den blivit kontraproduktiv och snarare hindrar än främjar den tekniska och ekonomiska utvecklingen. Bland annat kritiseras att man grovt sett får patent på alltför mycket (t.ex. mjukvara och affärsmetoder) och alltför lätt (dvs. med för låga krav på uppfinningshöjd), att patenttvister blir för många och för dyra, att små teknikbaserade och teknikberoende företag blir missgyn- nade, liksom utvecklingsländer, och att systemet helt enkelt blivit för dyrt om alla kostnader, inklusive transaktionskostnader, räknas in. En växande del av kritiken är informerad och seriös samtidigt som patent- och  
 IP-områdets 
  växande uppmärksamhet och popula- ritet lockar in många nya intressegrupper med högst varierande in- sikt och förståelse, inte minst ekonomer som liksom många andra i stort sett försummat patentfrågor under lång tid. Snabbheten i pendelrörelsen från en svag till en stark  
 IP-regim 
  ger i sig anledning att bevaka om denna utveckling gått för långt i vissa avseenden, vil- ket kan befaras. Kunskapsläget om dessa frågor är dock bristfälligt av historiska skäl, speciellt vad gäller empiriska studier och erfaren- heter. Se vidare kapitel 5. 
  
 3 
  
 TP PT  
 Se t.ex. Coriat och Rodriguez (2002), Granstrand (2000, 2004) och Jaffe (2000). 
 105 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny  
 IP-regim 
  växer fram 
  
 SOU 2006:80 
  
 4.3.2 
  
 Nya skyddsteknologier utvecklas 
  
 Privatisering av intellektuellt kapital och dess intäktsströmmar kan ske, inte bara genom en förstärkning av privata äganderätter och ökade legala möjligheter till kontroll av intellektuell egendom, utan också genom olika tekniska hjälpmedel och strategier för att ut- nyttja dessa möjligheter. Balansen mellan privat och allmän (pu- blik) intellektuell egendom kan därvid rubbas av såväl teknikut- veckling som rättsutveckling och därvidlag leda till alltför starka eller alltför svaga privatiseringsmöjligheter för att skapa tillräckligt välavvägda incitament för investeringar i innovationer. Balans i dessa avseenden kan eftersträvas genom att t.ex. göra immaterial- rätter temporära och begränsade så att kunskap och intellektuella skapelser efter en tid övergår till att bli allmän egendom, dvs. soci- aliseras. Den tekniska utvecklingen kan härvid på olika områden från tid till annan såväl öka som minska möjligheterna till privatise- ring, respektive socialisering. Omfattningen av teknikutvecklingens relativt motverkande effekter kan naturligtvis diskuteras, t.ex. vad gäller open  
 source-rörelser, 
  fildelning och lägre imitationskostna- der å ena sidan och nya skyddsteknologier som hela tiden utvecklas av privata aktörer å andra sidan. Dessa skyddsteknologier kombine- ras samtidigt med en lagstiftning som i stort hittills har utvecklats i privatiserande riktning, för att sedan ligga till grund för nya affärs- modeller. Exempel på detta finns inom industrier som t.ex.  
 musik-, 
  film- och databasindustrier (benämns ofta  
 copyright-industrier) 
  liksom inom forskningsindustrier inom bioteknik, IT m.m. Da- tabaser t.ex. produceras och privatiseras genom legalt databasskydd som är möjligt i Europa, plus kryptering och komplex arkitektur, som kräver specialgjorda analysverktyg i form av mjukvara som (speciellt i USA) kan skyddas med både patent, copyright och sek- retess. Dessa databaser och analysverktyg uppgraderas mer eller mindre löpande med olika kompatibilitet bakåt och framåt i tiden varvid t.ex. analysverktygen erbjuds med höga säljmarginaler, me- dan själva databaserna kanske nästan ges bort. 
 106 
  
 SOU 2006:80 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny  
 IP-regim 
  växer fram 
  
 4.4 
  
 Vad blir då effekterna av en alltmer kunskaps- baserad ekonomi med en ny  
  
 IP-regim? 
  
 Ser man på effekterna av den ekonomiska, rättsliga och tekniska utvecklingen ovan så kan några effekter ses tydligt medan många bara kan anas. Många andra effekter är troligen rent av oanade. Om dessa vet vi bara att vi kommer att bli överraskade. Detta på grund av att fundamentala skillnader mellan intellektuellt och fysiskt ka- pital kan förväntas ge många effekter på lång sikt och stor bredd, t.ex. vad gäller skalekonomi, synergier, kommunikationsekonomi, konstruktion och allokering av äganderätter samt transaktions- kostnader. 
 En specifik tydlig effekt vad gäller management är det gap som uppstått mellan företags- och affärsstrategier å ena sidan och stra- tegier för intellektuell kapitalbyggnad å andra sidan, speciellt då strategier för att bygga upp ett immaterialrättsskydd. Med den snabbt ökade betydelsen av frågor gällande immaterialrättsskydd och intellektuellt kapital sedan  
 1980-talet 
  har dessa frågor blivit strategiska – låt vara med olika takt i olika industrier – från att mestadels ha varit operativa frågor för experter (förutom i kemi- och läkemedelsindustrin). Därmed har ett behov skapats att dels formulera  
 IP-strategier, 
  dels koppla dessa till företags- och affärs- strategier, dels skapa löpande involvering och engagemang av före- tags- och affärsledningar i  
 IP-frågor. 
  Ofta finns brister i kompetens för att tillfredsställa detta behov och ibland saknas också medve- tenhet därom. 
 Liknande bristsituationer har uppstått tidigare i industrin, t.ex. då teknik- och  
 FoU-frågor 
  växte fram som strategiska på 1960- och  
 70-talen, 
  eller beträffande kvalitetsfrågor på  
 1980-talet. 
  Situationer som dessa kan då bemötas med bl.a. utbildning och forskning i ma- nagement och ekonomi. 
 107 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny  
 IP-regim 
  växer fram 
  
 SOU 2006:80 
  
 4.5 
  
 Asiatisk patentpolitik – ett tänkvärt scenario 
  
 Utvecklingen mot en alltmer kunskapsbaserad och  
 IP-orienterad 
  ekonomi samverkar också med starka historiska tendenser mot ökad internationalisering och globalisering. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT  
 Den starka ekono- miska tillväxten i Asien är därvidlag välkänd. Flera skäl talar nu för att länder i olika utvecklingsstadier kommer att fortsätta föra inte bara en kraftfull innovations- och tillväxtpolitik utan också att koppla denna politik till en  
 Thomas 
  patentpolitik. En övergång från en svag till en stark nationell  
 IP-regim 
  används också i ett lämpligt utvecklingsskede för att växla över från en upphämt- ningsfas  
 (catch-up-fas) 
  till en framträngningsfas  
 (forge-ahead- 
  fas), vilket samtidigt försvårar för länder längre ner på utvecklings- stegen att åka snålskjuts  
 (free-ride) 
  i sin upphämtning av andra länders tekniska försprång. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT  
 Detta har skett först i Japan, sedan i Korea och sker nu och framöver högst sannolikt i Kina och så små- ningom sannolikt också i Indien. Utvecklingen i Indien i detta av- seende är dock fortfarande av främst inhemska skäl osäker, men flera ekonomiska och politiska aspekter talar för att Indien kom- mer att gå samma väg. 
 Konsekvenserna av denna utveckling kommer att bli mycket stora och utmanande för svensk industri, inte minst dess små och medelstora företag (SMF). Det finns för närvarande en utbredd och befogad kluvenhet inom  
 i-världen 
  om hur Kina och Asien i öv- rigt skall betraktas från IP- och teknikprotektionistiska utgångs- punkter. Oron är stor över piratkopiering, inte minst bland svenska SMF. Oron borde förmodligen vara större för vad som händer när kinesiska och koreanska företag m.fl. börjar patentera i stor och strategiskt genomtänkt omfattning och svenska företag, stora såväl som små, möter deras patentmattor och strategiskt uppbyggda pa- tentportföljer. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 Licensaffärer, ökad konkurrens, minskade margina- ler, överhyrningar  
 (hire-overs), 
  uppköp och samgåenden kom- 
  
 4 
  
 TP PT  
 Ett flertal definitioner av dessa begrepp förekommer. I korthet avser internationalisering en internationell expansion av en verksamhet med någon grad av bibehållen nationalitet och som kan ske utifrån någon form av centrum, medan globalisering avser en internationell integrationsprocess i vilken nationsgränser och nationaliteter spelar en alltmer underordnad roll. 
  
 5 
  
 TP PT  
 De engelska orden inom parentes är vanliga termer i litteraturen om dessa fenomen, se t.ex. Kramer (1986, 1991). 
  
 6 
  
 TP PT  
 I kapitel 9 redovisas patentstatistik som visar hur ett antal asiatiska länder klättrat upp på patenttoppen i USA under senare år. 
 108 
  
 SOU 2006:80 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny  
 IP-regim 
  växer fram 
  
 mer då troligen att öka liksom patenttvister, samtidigt som en hel del piratkopiering kommer att leva kvar. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT 
  
 En föreställning om att man kan konkurrera framgångsrikt en- bart med innovationer och entreprenörskap blir då förrädisk, dels för att japanska, kinesiska, koreanska, indiska och andra företag i Asien och andra delar av världen kommer att göra det lika bra eller bättre och billigare, dels därför att de också i ökande grad konkur- rerar med patent och andra former av  
 IP-skydd. 
  De japanska stor- företagen har sedan länge visat prov på detta. Föreställningen att japansk industri enbart varit duktig på att imitera och skulle få svå- righeter att innovera har i stort sett kommit på skam. Den japanska nationella  
 IP-satsningen 
  för närvarande, en satsning som också fo- kuserar mycket på japanska SMF, kommer, förutom att ge resultat i Japan, att tjänstgöra som förebild för andra asiatiska länder även om satsningarna där ser olika ut (se kapitel 7). 
 I början av  
 1990-talet 
  genomfördes en svensk studie i PRV:s och Ingenjörsvetenskapsakademins (IVA:s) regi, en studie som bl.a. jämförde svenska och japanska storföretags patentering. 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT  
 Studien med dess patentstatistik och analys av patentrelaterade affärshän- delser bidrog till att väsentligt höja medvetenheten om och insat- serna för ökad patentering i svensk storindustri. Denna höjning i Sverige kom ca 10 år efter uppstarten av  
 pro-patent-eran 
  i USA, där man tidigare identifierat och börjat åtgärda behovet av en nationell satsning på patent och  
 IP-frågor. 
  Innovationspolitiska åtgärder av detta slag är viktiga tidiga indikationer i ett  
 scenario-byggande, 
  lik- som tidiga insatser för utbildning av patentingenjörer samt omor- ganisationer. Patentstatistik med alla sina brister utgör trots allt efterföljande indikationer, även om sådan statistik allmänt sett är värdefull för analys av  
 tekno-ekonomisk 
  utveckling, men mestadels då på ett mer detaljerat plan. Forskar- och ingenjörsutbildningen i Japan, Kina, Korea och Indien m.m. är således viktig att bevaka i allmänhet och utbildningen av patentingenjörer och övriga patent- specialister i synnerhet i detta sammanhang. 
  
 7 
  
 TP PT  
 Man kan och bör utveckla scenarietänkandet genom att fråga sig vad som egentligen hindrar att t.ex. ett flertal företag i  
 Gnosjö-regionen 
  blir  
 Kina-kontrollerade, 
  en stor del av svensk FoU utförs i Indien, Volvo blir  
 halv-indiskt 
  och TeliaSonera blir koreanskt inom 20– 30 år, dvs. inom loppet av en generation. I patentsammanhang bör scenarietänkandet utveck- las genom att tänka 20 år, dvs. en normal maximal patentlivslängd, framåt och bakåt i tiden, dvs. att för 2006 jämföra utvecklingen under perioden  
 1986–2006 
  med en möjlig utveckling under perioden  
 2006–2026. 
  I detta sammanhang är en varning befogad. I den mån en utveck- lingstakt stadigt ökar, dvs. utvecklingen accelereras, fås då lätt en underskattning av den framtida utvecklingsnivån. 
  
 8 
  
 TP PT  
 Se IVA (1993) och Granstrand (2000). 
 109 
  
 En alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en ny  
 IP-regim 
  växer fram 
  
 SOU 2006:80 
  
 4.6 
  
 Sammanfattning 
  
 Få bedömare ifrågasätter numera framväxten av en alltmer kun- skapsbaserad ekonomi, däremot kan uttrycket den nya ekonomin ifrågasättas. Det nya består i att ekonomin har kommit att domine- ras av intellektuellt kapital i olika former, definierat som  
 icke-fy- 
  siskt,  
 icke-finansiellt 
  kapital. Samtidigt har gamla kapitalistiska grundinstitutioner levt kvar. Immateriell (intellektuell) egendom och rättigheter därtill har därvid följdriktigt fått starkt ökad bety- delse och en ny  
 IP-regim 
  med en  
 pro-patent-era 
  har växt fram sedan  
 1980-talet. 
  Dess verkningar är genomgripande på olika plan, inte minst internationellt. Länder och företag rustar sig med för- stärkta  
 IP-rätter 
  som konkurrensmedel med för närvarande USA och Japan i spetsen. Från att ha varit undanskymda sekundära spe- cialistfrågor har patent- och  
 IP-frågor 
  därigenom blivit strategiska och förts upp på hög politisk och industriell ledningsnivå. Samti- digt skapas svårigheter att integrera dessa frågor med ekonomisk politik och företagsstrategier i övrigt, svårigheter som dock i stort är tillfälliga. En utveckling mot en mer aggressiv patentpolitik kan befaras i länder som Kina och Korea, vilka därmed ytterligare ökar sin teknikbaserade konkurrenskraft, och därför särskilt bör beva- kas. 
 110 
  
 5 
  
 Innovations- och patentekonomi 
  
 – en introduktion 
  
 5.1 
  
 Inledning 
  
 I detta kapitel skall en allmän introduktion till innovations- och patentekonomi ges utifrån först ett företagsekonomiskt (privat- ekonomiskt) perspektiv och sedan utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv. I samband därmed redovisas också ytterligare delar av den referensram som legat till grund för utredningen för att be- skriva och analysera olika samband mellan FoU, patent, innovatio- ner och tillväxt. Tillväxt behandlas i nästa kapitel på samma sätt med en allmän introduktion. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 5.2 
  
 Grundläggande begrepp 
  
 Som beskrivs inledningsvis i avsnitt 3.1.2 och 3.1.4 så kan en  
 inno- vation  
 definieras som en uppfinning som är ny för alla – inte bara för ett företag eller ett land – samt nyttig för någon eller några, t.ex. en kund som köpt produkten för att kundvärdet överstiger dess pris eller en användare som tagit innovationen i bruk, inte bara testat den. Innovationer kan vara av många olika slag – tekniska, organisatoriska, finansiella, sociala, politiska, kulturella etc. Med detta breda och vedertagna innovationsbegrepp blir innovationer definitionsmässigt en grundförutsättning för all utveckling – kultu- rell, social, ekonomisk, teknisk etc. Beroende på inflytandet på ut- vecklingen kan innovationer vara stora eller små. Den aktör som utvecklar och lanserar innovationen kallas innovatör eller entrepre- 
  
 1 
  
 TP PT  
 Ett stort antal studier och publikationer kan inte redogöras för här. Bland dessa märks Shepherd och Trajtenberg (2002), White och Mohnen (2002), Jordan. (2003), Fagerberg et al. (2005), Scotchmer (2004), Roach (1983, 1987), Snyder (1984, 1999) m.fl. Mycket av framställningen här bygger på Granstrand, O. (2000), som också innehåller referenser till ytterligare litteratur, liksom Granstrand (2005). 
 111 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 SOU 2006:80 
  
 nör, och de som anammar den kallas användare. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 I samband med tillväxt i företag spelar innovationer av många slag olika roller, spe- ciellt tekniska, organisatoriska och finansiella. I detta sammanhang brukar storleken på en innovation bedömas i termer av försäljning, vinst, marknadsstrukturförändring etc., dvs. ekonomiska termer snarare än rent tekniska. 
 I samband med patent är det  
 tekniska innovationer  
 som står främst i fokus. Dessa kan vara produktinnovationer, dvs. nya eller förbättrade produkter eller processinnovationer, dvs. nya eller för- bättrade processer, eller en blandning av dessa båda. 
 En innovation sprids bland flera olika användare genom en  
 spridningsprocess 
 , ofta kallad  
 diffusionsprocess 
 , efter hand som inno- vationen anammas. I samband därmed genererar innovationen  
 till- växt  
 av olika slag, t.ex. som samlad värdetillväxt genom ökad total användarnytta och som volymtillväxt genom ökad användning. I fallet med köpare på en marknad kan man då tala om marknads- spridning eller marknadspenetration eller  
 köparspridning  
 av inno- vationen eller om marknadstillväxt för innovationen. Innovatio- nens tillväxt blir därmed nära kopplad till dess spridningsprocess bland köpare och användare. Tillväxten kan således vara av flera slag och avse dels fysisk försäljningsvolym (t.ex. antal sålda nya produkter), dels pengar (dvs. omsättning hos producenten, inno- vatören eller entreprenören). Denna omsättning kan vidare få ett överskott i form av producentnytta eller vinst, av vilken en del kan återinvesteras i FoU, produktion och marknadsföring. Härutöver fås en tillväxteffekt hos användaren/kunden i form av ökad använ- darnytta. En del av denna nytto- eller värdeökning kan också inve- steras i FoU, produktion och marknadsföring för bl.a. fler innova- tioner om kunden inte är slutkund. Samtidigt förbättras och för- ändras som regel själva innovationen under spridningen. Det kan då efterhand bli svårt att avgöra vad som bör betraktas som en ur- sprunglig innovation respektive en följdinnovation, t.ex. i fallet med en ny andra generation av en given produkt. 
 En innovation utsätts för mer eller mindre snarlika imitationer av aktörer av olika slag, oftast konkurrenter, vilka således anammar innovationen som producenter snarare än som användare. Innova- tionen sprids i denna mening också bland säljare/konkurrenter och man kan tala om en  
 säljarspridning 
 . Under denna spridning under 
  
 2 
  
 TP PT  
 Begreppet entreprenör används också i en bredare mening för en aktör som startar och genomför något nytt utan att detta nya behöver vara nytt för världen. Begreppet användare motsvarar i detta sammanhang engelskans adopter. 
 112 
  
 SOU 2006:80 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 konkurrens sker ofta såväl en prisreduktion (prispress) som en förbättring och differentiering av innovationen. 
 Sammanfattningsvis är en innovation en ny och nyttig uppfin- ning som lanserats av en innovatör eller entreprenör och därefter sprids bland användare eller kunder på en marknad, varvid tillväxt sker samtidigt med att en spridning sker bland imitatörer efter hand. 
 En  
 uppfinning  
 är en ny intellektuell skapelse, t.ex. en konstruk- tion av något slag, som är ny för världen. Som sådan skiljer sig en uppfinning från en upptäckt av något redan existerande. För att en uppfinning skall vara patenterbar krävs att den är ny för världen, har tillräcklig uppfinningshöjd, är nyttig i någon mening (som gör att den kan tillgodogöras industriellt) samt att den är tillräckligt dokumenterad. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT  
 I europeiska länder har kravet på att en uppfinning skall kunna tillgodogöras industriellt efter hand kommit att tolkas så att uppfinningen skall ha teknisk karaktär, något som inte krävs av en uppfinning för att den skall vara patenterbar i USA. 
  
 5.3 
  
 Grundläggande modeller 
  
 Två grundläggande modeller skall kort beskrivas här, dels en tradi- tionell modell av en ny produkts utveckling som utgår från dess kassaflöde under sin livstid, den s.k. produktlivscykelmodellen, dels en modell av samband mellan olika aktiviteter under en innova- tionsprocess. Dessa båda modeller representerar två typer av mo- deller av nya produkter och innovationer, kassaflödesmodeller och aktivitetsmodeller. 
  
 5.3.1 
  
 Produktlivscykelmodellen 
  
 En produktinnovation i form av en radikalt ny produkt skapar en egen marknad, som dock är inbäddad i andra större marknader. Produkten genererar ett penningflöde (kassaflöde), som förenklat kan se ut som i figur 5.1. Produkten går under sin livstid genom olika faser av tillväxt som kan identifieras och benämnas enligt fi- guren. Oftast pågår dock ett kontinuerligt utvecklingsarbete, även sedan produkten kommit ut på marknaden, och marknaden föränd- 
  
 3 
  
 TP PT  
 Flera viktiga variationer på dessa fyra huvudsakliga kravtyper finns i olika länder. Kraven har också varierat över tiden liksom begreppsdefinitioner. Se vidare kapitel 10. 
 113 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 SOU 2006:80 
  
 ras dessutom, varför modellen många gånger kan vara svår att tillämpa vad gäller identifiering av olika utvecklingsfaser. Princi- perna för kassaflödesanalysen är emellertid allmängiltiga. Under produktinnovationens livstid skall dess totala rörelseresultat, base- rat på en försäljningsmarginal, betala tillbaka investeringarna och dessas kapitalkostnad, och ge åtminstone något överskott därut- över för att vara ekonomiskt framgångsrik för entreprenören. Om inte entreprenören i förväg kan förvänta sig en ekonomiskt fram- gångsrik innovation, saknas således ekonomiska incitament för in- novationsinvesteringar. 
 Figur 5.1 Produktlivscykelmodellen med årliga kassaflöden 
 TOTALA 
 INTÄKTER 
 $ 
  
 Utveckling 
  
 Introdu 
 k 
 tion 
  
 Tillväxt 
  
 M 
 ognad 
  
 Mättnad 
  
 Nedgång 
  
 Totala intäkter (försäljning) 
 Försäljningsmarginal 
 (rörelsemarginal) 
 Direkta och indirekta kostnader (rörelsekostnader) 
 tid 
 Marknadsinvesteringar 
 Forsknings- och utvecklings investeringar 
 Produktionsinvesteringar 
 $ 
 TOTALA 
 INVESTERINGS- 
 UTGIFTER 
 Källa: Granstrand (2000) i översättning 
 114 
  
 SOU 2006:80 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 Nämnda incitament reduceras av konkurrens från imitatörer vilka pressar priser och marginaler och tar marknadsandelar. Förväntas denna imitationskonkurrens bli för stark reduceras eller uteblir in- novationsinvesteringar. Ett marknadssystem med fullständigt fri konkurrens kan därvid misslyckas med att generera innovationer och därmed förknippad tillväxt. Innovatören kan emellertid an- vända flera strategier för att möta imitationskonkurrens. Det kan ske genom att stärka den egna konkurrenskraften och/eller redu- cera imitatörernas konkurrensmöjligheter. Den kanske viktigaste strategin för en innovatör är att skapa en ledtid på marknaden un- der vilken man är mer eller mindre ensam eller dominant och att vidmakthålla denna ledtid tillräckligt länge för att investeringen totalt sett skall bli lönsam. Under ledtiden blir det av stor betydelse att skapa marginaler, volymtillväxt och fortsatta konkurrensförde- lar för att uppnå ett tillräckligt rörelseresultat. Möjligheten att med marknadsledtid skapa ett mer eller mindre partiellt och temporärt monopol har avgörande betydelse för innovatörens benägenhet att investera. En marknadsledtid i sin tur kan skapas genom att öka den egna snabbheten (t.ex. i arbetet med produktutveckling och internationell marknadsföring) och/eller minska konkurrenternas. Det senare kan åstadkommas genom sekretesskydd av affärshem- ligheter (t.ex. av processteknik) och/eller patentskydd (t.ex. av produktteknik) och/eller vård av viktiga kund- och leverantörsre- lationer och/eller att skapa kostnadsfördelar (t.ex. genom inlär- ning) som kan utnyttjas i form av avskräckande prissänkningar. Detta illustreras schematiskt i figur 5.2. 
 115 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figur 5.2 Köpar- och säljarspridning vid temporärt monopol 
  
 Försäljningsvolym 
  
 Imitationsförsäljning 
  
 Innovatörens försäljning 
  
 tid (år) 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 Marknadsledtid 
  
 4 
  
 genom patent, sekretess 
  
 5 
  
 och relativ snabbhet 
  
 till marknaden 
  
 Antal försäljare (företag) 
  
 Källa: Granstrand (2000) 
  
 5.3.2 
  
 Aktivitetsmodeller 
  
 Modellen ovan har fokuserat på en innovationsutveckling över ti- den beskriven med hjälp av ekonomiska storheter såsom kassa- flöde, tillväxt, marginaler och avkastning. Man bör också fråga sig genom vilka aktiviteter eller processer som innovationer uppstår och utvecklas. Vad kommer först – idéer om marknadsbehov eller tekniska möjligheter? I vilken ordning kommer olika aktiviteter eller delprocesser in i innovationsprocessen? Långvariga och ingå- ende diskussioner har förts kring dessa frågor, diskussioner som grovt sett utmynnat i att processen är mycket varierad, osäker och oordnad. Alla varianter förekommer och vare sig en linjär kedja av aktiviteter eller en speciell typ av början och slut kan användas som dominant modell. Olika innovationer är dessutom inte så isolerat identifierbara i modeller som produktlivscykelmodellen ovan. Man kan istället se på innovationer som inbäddade i en mycket större och mer kontinuerlig process av utveckling av ny teknik i bredare mening. I denna process kan enskildheter som fysiska produkter, publikationer, patent, uppfinnare och entreprenörer och andra ak- törer särskiljas, men de hänger ihop så intimt att modeller över 
 116 
  
 SOU 2006:80 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 diskreta företeelser blir missvisande. Inte desto mindre förekom- mer numera ett antal modeller över innovationsprocessen, som har det gemensamma att de betonar interaktiviteten och det ömsesidiga samspelet i form av återkopplingar (feedbacks) mellan olika akti- viteter utan någon enkel dominant aktivitetsföljd. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT  
 Figur 5.3 ger ett exempel. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT 
  
 Figur 5.3 Interaktiv modell av innovationsprocessen 
  
 Nya behov 
  
 Samhälls- och marknadsbehov 
  
 Idé- 
  
 FoU och 
  
 Marknads- 
  
 förvärv av teknik/ 
  
 Produktion 
  
 Marknad 
  
 utformning 
  
 föring 
  
 uppfinningar/patent 
  
 Nya 
  
 teknologiska  
  
  Existerande teknologi och produkt- och produktionteknik möjligheter 
 Källa: Granstrand (2000) 
 Modeller som dessa är långt ifrån enbart av akademiskt intresse. De har styrt mycket av resurssatsningar såväl på nationell nivå som på företagsnivå. Således har den linjära modellen av  
 science-and- 
  technology  
 push-typ, 
  dvs. modellen som säger att satsningar på vetenskap och teknik så småningom genererar tillväxt mer eller mindre med automatik, genererat mycket av det utbudstänkande som präglat och fortfarande i hög grad präglar  
 FoU-, 
  innovations- och tillväxtpolitik (Jfr. EU:s antagna 3  
 %-mål 
  för  
 FoU-invester- 
  
 4 
  
 TP PT  
 Detta hindrar inte att t.ex. en s.k. linjär innovationsmodell ibland stämmer hyfsat som en första approximation för enstaka innovationer. Ett bra exempel på detta är Marconis radio- apparat från  
 1890-talet 
  med ursprung i Howard ekvationer från  
 1860-talet, 
  Ortega experi- mentella verifikation från  
 1880-talet, 
  diverse konstruktioner och test, och först därefter kontakter med potentiella kunder. (I detta fall italienska flottan och post- och telegrafverket, vilka förkastade uppfinningen. Därpå erbjöds den till och anammades av brittiska flottan, varefter bolaget Owen startade i England.) 
  
 5 
  
 TP PT  
 Ett annat exempel som också betonar återkopplingar i innovationsprocessen presenteras i Greer och Kelly (1986). Fler exempel på modeller och teorier om innovationsprocessen och relaterade processer beskrivs i SOU 1993:84 och SOU 2003:90. Själva patentprocessen vad gäller patentansökan beskrivs i avsnitt 5.5.2 och vad gäller patenttvister i SOU 2001:33. 
 117 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 SOU 2006:80 
  
 inger som andel av BNP enligt det s.k.  
 Lissabon-protokollet). 
  Samtidigt har den andra ytterligheten, med extrem betoning på marknads- och kundbehov som första nödvändiga utgångspunkt i en innovationsprocess, kommit att styra mycket av FoU- och in- novationsarbetet i företag. Denna modell har visat sig minst lika ensidig och otillräcklig, speciellt för radikala innovationer för vilka en tydlig marknad med relevanta existerande kunder saknas. Lär- domen är att såväl utbuds- som efterfrågestimulerande åtgärder bör användas i kombination. Ett bra exempel på detta är teknikupp- handling. 
  
 5.4 
  
 Teknikstrategier, licensiering och finansiering 
  
 Detta avsnitt behandlar olika typer av strategier ett företag kan an- vända för investering, exploatering och finansiering av nya tekno- logier, dvs. ny teknisk kunskap. In- och utlicensiering är därvidlag två alltmer viktiga strategier, inte minst för små teknikbaserade fö- retag. Dessa strategier har stora tillväxteffekter jämfört med de tra- ditionellt dominanta strategierna med FoU, respektive produktion och marknadsföring i egen regi. Typologin för teknikstrategier som redovisas nedan har väglett bl.a. utformningen av de frågeformulär som använts i utredningen och ingår också i utredningens referens- ram. 
  
 5.4.1 
  
 Investering och exploatering 
  
 Företagens investeringar i ny teknisk kunskap innebär oftast vä- sentligen investeringar i egen FoU. I ökad grad bygger emellertid företagen upp sin teknikbas också med hjälp av andra strategier, t.ex. förvärv av små, innovativa företag (som t.ex. skett i läkeme- delsindustrin), tekniksamarbeten mellan olika företag (vilket blivit vanligt för utveckling av komplexa tekniska system), köp av licen- ser och  
 FoU-tjänster 
  (som alltid skett i viss mån men nu ökat snabbt) och teknikavspaning. Sammantaget finns en tydlig trend mot ökad extern teknikförsörjning, dvs. outsourcing av FoU i olika former. 
 Teknikexploatering kan också ske med olika strategier. Vanligast hittills är intern  
 (in-house) 
  exploatering via följdinvesteringar i egen produktion och marknadsföring. Avknoppningar och försälj- 
 118 
  
 SOU 2006:80 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 ningar av innovationsprojekt och små innovationsföretag ökar emellertid, speciellt av sådana som visar sig ligga utanför kärnverk- samheten. Små  
 start-up-företag 
  planerar alltmer för att bli upp- köpta på något sätt, istället för att gå vidare i hela innovationspro- cessen själv med egna investeringar i produktion och marknadsfö- ring. Olika former av samarbeten och samriskbolag för exploate- ring och följdutveckling blir också vanligare, liksom utlicensiering. Sammantaget finns vad gäller teknikexploatering också en tydlig trend mot ökad extern sådan. 
 Således finns för såväl försörjning (förvärv) som exploatering av ny teknik ett ökat intresse för s.k. open innovation med andra strategier för förvärv och exploatering av ny teknik än de traditio- nella strategierna med egen FoU, produktion och marknadsföring. Den traditionella strategimixen med investeringar i intern FoU, produktion och marknadsföring dominerar dock fortfarande före- tagens innovationsinvesteringar. 
 Figur 5.4 illustrerar de olika strategierna för investering i ny tek- nisk kunskap och exploatering av denna. 
 Figur 5.4 Generiska strategier för förvärv och exploatering av teknologi 
  
 Grad av organisatorisk integration 
  
 Strategier för 
  
 Strategier för 
  
 förvärv av ny teknik 
  
 teknikexploatering 
  
 (Kommersialisering) 
  
 Intern  
 ("in-house") 
  FoU 
  
 Intern exploatering 
  
 (genom egna investeringar 
  
 (inkl. rekrytering och utbildning) 
  
 i produktion och marknadsföring) 
  
 Förvärv av 
  
 Avknoppning av innovativa 
  
 innovativa projekt eller 
  
 projekt och företag 
  
 företag 
  
 Teknikutvecklings- 
  
 Teknikexploaterings- 
  
 1) 
  
 samarbeten 
 1) 
  
 Technologi- 
  
 samarbeten 
  
 bas 
  
 (Företagets 
  
 teknologiska förmåga 
  
 Teknikförsäljning 
  
 och kompetens- 
  
 (kontrakts-FoU, 
  
 tillgångar) 
  
 Teknikinköp 
  
 utlicensiering o. dyl.) 
  
 (genom kontrakts- FoU, 
  
 inlicensiering o. dyl.) 
  
 Avyttring 
  
 Teknikbevakning 
  
 2) 
  
 Oexploaterad teknik 
  
 (genom "hyllprojekt", läckage, 
  
 publicering o. dyl.) 
 3) 
  
 Noter: 
 1) Tekniksamarbeten avser olika former av teknikrelaterade samarbeten med fö- retagsexterna parter, t.ex. leverantörer, kunder, konkurrenter och universitet. 
 119 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 SOU 2006:80 
  
 2) 
  
 Teknikbevakning inkluderar legala och illegala former av förvärv av extern tek- nikinformation utan direkt köp från ursprungskällan, t.ex. genom analys av pa- tentinformation (patent intelligence). 
  
 3) 
  
 Förutom genom avsiktlig publicering (t.ex. i form av patentinformation eller publicering för att hindra andra från att ta patent, dvs. defensiv eller profylaktisk publicering), så representerar denna kategori inte någon exploateringsstrategi utan en restkategori av oexploaterad teknologi, som eventuellt läcker ut till konkur- renter genom dessas teknikbevakning i sin tur. 
  
 Källa: Granstrand (2000) i översättning. 
  
 5.4.2 
  
 Finansiering 
  
 Sök inte patent utan att först säkerställa kostnaden att försvara paten- tet. 
 Carroll Seriell uppfinnare och innovatör 
 Ge små företag helt andra möjligheter än de har idag att få riskkapital. För att små företag med tio eller högst 20 anställda ska ha möjligheter att söka internationella patentskydd, göra marknadsanalyser i USA och andra stora marknader krävs riskkapital i storleken  
 100-tals 
  miljo- ner. Helt nya former måste skapas. En väg kan vara att riskkapital ges som lån vilka återbetalas med royalty på framtida försäljning av pro- dukter för vilka lånen beviljats. 
 Morgan Seriell innovatör och entreprenör, f.d.  
 FoU-chef 
 Astra-Hässle 
  
 Investering i nya teknologier kan struktureras utifrån intern finan- siering (egenfinansiering, självfinansiering) genom rörelseöverskott från marknader för egna produkter, teknologier och tjänster, till olika former av externfinansiering via samfinansiering och finans- marknader för olika kapitalslag. Stora företag med goda kassaflö- den från en stor affärsportfölj kan i hög grad använda intern finan- siering men kan ändå välja extern finansiering beroende på kapital- struktur, kostnader för olika kapitalslag (inklusive eget kapital), riskprofiler och övriga investeringsmöjligheter. Små företag, speci- ellt sådana utan tillgång till en löpande, lönsam verksamhet, har som regel problem med finansiering av innovationsinvesteringar. Dessa problem hänger ihop med tillgång, efterfrågan, priser och funktionsbrister på olika kapitalmarknader men också med egen- skaper hos innovationen och innovatören. Allmänt sett torde dock många av problemen ha minskat under senare decennier på grund av effektivare kapitalmarknader, en ökad tillgång på riskkapital, fler 
 120 
  
 SOU 2006:80 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 finansiella instrument och finansiella innovationer, statliga stödåt- gärder av olika slag samt en ökad förståelse för innovationsinve- steringars särdrag, bl.a. vad gäller riskhantering och också inno- vatörshantering. Problemen är dock långt ifrån försvunna och vissa torde ha ökat, t.ex. i form av ökade svängningar på kapital- marknader, vilket senast  
 IT-bubblan 
  illustrerade. 
 Alltför god tillgång på riskvilligt kapital skapar överflödspro- blem. Om sedan tillgången snabbt minskar uppstår bristproblem som förstärks av problem med anpassning från en överflödssitua- tion till en bristsituation. Vidare skapar olika finansieringsformer olika följdproblem, t.ex. i form av mycket lednings- och styrelsetid som måste läggas ner på kursvård och aktiemarknadsinformation vid emissioner. 
 Sammanfattningsvis har ett flertal finansieringsformer utvecklats och innovationsfinansiering i allmänhet underlättats, dock med vissa kvarstående problem, t.ex. i form av alltför kortsiktig finansi- ering och otillräcklig finansiering i tidiga faser. Figur 5.5 illustrerar några vanliga finansieringsformer för ett nystartat innovationsfö- retag. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT 
  
 6 
  
 TP PT  
 Litteraturen om innovationsfinansiering, riskkapital o. dyl. är numera rikhaltig, se t.ex. Hanna och Kent (1999). En god beskrivning av specifika svenska förhållanden med rekommendationer finns i de Vargas (2004). En äldre patentspecifik genomgång finns i SOU (1985:10). 
 121 
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion SOU 2006:80 
  
 Figur 5.5 
  
 Olika finansieringsformer för ett nystartat innovationsföretag 
  
 Intäkter 
  
 Riskkapital 
  
 Strategiska investeringar 
  
 Publika aktiemarknader 
  
 Fondkapital 
  
 IPO 
  
 Tidiga 
  
 Såddkapital 
  
 faser 
  
 Sena faser 
  
 Följdemission 
  
 (t. ex. för nya produkt- generationer) 
 tid 
 Skulder 
  
 5.4.3 
  
 Licensiering 
  
 TPF 
  
 7 
  
 FPT 
  
 Licensierig avser både in- och utlicensering, dvs. köp respektive försäljning av licenser. Licensförsäljning innebär att en innehavare av en rättighet, t.ex. till en affärshemlighet  
 (know-how) 
  eller ett patent, som licenssäljare (licensgivare) mot ersättning helt eller delvis upplåter nyttjanderätten till en licensköpare (licenstagare). Licenshandel tillsammans med handel med  
 FoU-tjänster 
  utgör teknikhandel. Ibland räknas också handel med små  
 FoU-bolag 
  och  
 FoU-projekt 
  in under begreppet teknikhandel. Licenshandel inne- bär oftast att innovationsinvesteringar delas mellan licenssäljare och licensköpare och att licensköparen helt eller delvis tar över för- säljningsuppbyggnaden och därmed försäljningstillväxten. Licens- handel har förekommit länge, både i form av handel med patentli- censer och  
 know-how-licenser, 
  men i begränsad utsträckning. En betydande licensförsäljning har dock skett från USA till Japan se- dan  
 1950-talet. 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT 
  
 Under senare år har licenshandel och teknikhandel ökat snabbt, bl.a. till följd av inträdet av  
 pro-patent 
  eran, och man kan således tala om en efterföljande  
 pro-licensing-era. 
  Speciellt 
  
 7 
  
 TP PT  
 För ytterligare information om licensiering från huvudsakligen juridiska utgångspunkter, se Hernandez (2003). 
  
 8 
  
 TP PT  
 Japanska företag köpte ofta licenserna billigt och i efterhand har dessa licensköp kallats the biggest bargain ever. 
 122 
  
 SOU 2006:80 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 ökar den internationella teknikhandeln och olika teknikmarknader, aktörer och instrument för teknikhandel utvecklas. 
 Licensiering, som ju innebär en form av arbetsfördelning för FoU och innovationsarbete, har många fördelar för både företag och nationer, bl.a. som regel lägre kostnader, tidsåtgång och risker för licensköparen och högre avkastning på gjorda investeringar för licenssäljaren. Licensiering har dock också nackdelar för företag och nationer. Både köpare och säljare blir beroende av varandra un- der som regel lång tid. Licensgivaren riskerar speciellt framtida konkurrens från licenstagaren. 
 Licenshandel innebär således att investeringsbördan liksom för- säljnings- och rörelseresultat delas mellan köpare och säljare så att säljarens förväntade avkastning ökar på bekostnad av potentiell till- växt. Licensköparens tillväxtmöjligheter ökar men denne får i gen- gäld betala royalty till licenssäljaren, ofta i form av en fast avgift plus en andel av den försäljning som sker på licens. Härigenom minskar licensköparens försäljningsmarginal och därmed invester- ingsavkastningen. Förenklat uttryckt leder licenshandel (ofta) till ökad avkastning och minskad tillväxt för licensförsäljaren och minskad avkastning och ökad tillväxt för licensköparen. Figur 5.6 illustrerar förhållandet. Detta är dock allmänna effekter för licens- givare och licenstagare med relativt likartade förutsättningar. 
 123 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figur 5.6 Effekter av licensiering på kassaflöde och tillväxt för en licenssäl- jare (licensor) och en licensköpare (licensee) 
 Licenssäljare 
 $ 
 Licensköpare 
 $ 
 Utlicensering 
 Kontrakt ingås Engångsbetalning 
 Potentiella försäljningsintäkter genom egen produktion och marknadsföring 
 Tid 
  
 FoU 
  
 Royalty- 
  
 Kontraktet 
  
 M 
  
 intäkt 
  
 går ut 
  
 P 
  
 Inlicensering 
  
 Försäljningsintäkter 
  
 Försäljningsmarginal 
  
 Totala 
  
 rörelsekostnader 
  
 Royalty- kostnad 
  
 Direkta och indirekta kostnader (rörelsekostnader exkl. royaltykostnader) 
 Tid 
  
 FoU 
  
 Kontraktet 
  
 M 
  
 går ut 
  
 P 
  
 Engångsbetalning 
 Beteckningar: 
 Potentiellt kassaflöde 
 Reellt kassaflöde 
 FoU, P, M Investeringar i FoU, produktion respektive marknadsföring 
 Källa: Granstrand (2000) i översättning 
 Ibland har ett litet företag inget realistiskt alternativ till licensför- säljning på grund av finansieringsproblem och problem med tidsåt- gång. Problem uppstår också mer och mer i form av behov av 
 124 
  
 SOU 2006:80 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 kompletterande teknik som ägs av andra företag, ofta stora företag. Det lilla företaget hamnar härvid i en svår situation med få alterna- tiv. 
 På företagsnivå kan således försäljningstillväxten reduceras av li- censförsäljning. På nationsnivå kan tillväxten reduceras i den mån inhemska företag inte investerar i produktförsäljning i egen regi utan säljer licenser till utländska företag som inte producerar och säljer i samma utsträckning i landet i fråga. Värdetillväxten kan dock öka genom komplementariteter eller synergier mellan licens- köpare och licenssäljare. Även den totala tillväxten för licensköpare och licenssäljare kan öka genom komplementariteter. Den resulte- rande tillväxten inom nationen kan härigenom öka, speciellt om licensköpare och/eller licenssäljare har egen produktion i landet. För små nationer som Sverige med många, specialiserade storföre- tag blir dock den inhemska teknikhandelns möjligheter begränsade, speciellt för innovationer som ligger utanför storföretagens kärn- verksamheter. Även den nordiska teknikhandelns möjligheter blir av samma skäl begränsade. 
  
 5.5 
  
 Patentsystemets struktur och processer 
  
 5.5.1 
  
 Struktur 
  
 Figur 5.7 ger en översikt av patentsystemets struktur. Patentsyste- met består av ett antal nationella system sammanbundna via för- drag och samarbeten av olika slag. Viktiga fördrag är den s.k. Paris- konventionen från 1883 som var ett viktigt steg för harmonisering av olika nationella system vilka dittills hade växt fram med natio- nella syften, oftast av protektionistisk karaktär. 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT  
 Ett annat lika vik- tigt fördrag är det s.k.  
 TRIPs-fördraget 
  från 1994, vilket innebar en ytterligare internationell harmonisering och ett stärkande av pa- tent- och  
 IP-skydd 
  runt om i världen. 
 TPF 
  
 10 
  
 FPT  
 Patent Cooperation Treaty  
 (PCT-fördraget) 
  1970 trädde i kraft 1978, och förenklade betydligt den internationella hanteringen av patentansökningar. För att han- tera  
 PCT-ansökningar 
  auktoriserades ett antal nationella patent- verk, däribland svenska PRV. 1978 trädde också ett europeiskt för- drag – European Patent Convention (EPC) – i kraft, vilket möjlig- 
  
 9 
  
 TP PT  
 Fördragets fullständiga namn är Paris Convention for the Protection of Industrial Property. Fördraget har reviderats i stort sett en gång vart decennium fram till 1990. 
  
 10 
  
 TP PT  
 Fördragets fullständiga namn är Agreement on  
 Trade-Related 
  Aspects of Intellectual Property Rights, including Trade of Counterfeit Goods. 
 125 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 SOU 2006:80 
  
 gjorde ett ansökningsförfarande för ett europeiskt gemenskapspa- tent med giltighet i de länder som ansluter sig till fördraget (31 st år 2005). För att hantera dessa ansökningar inrättades ett Europe- iskt patentverk – EPO – år 1977, som också är auktoriserat att hantera  
 PCT-ansökningar. 
  
 Figur 5.7 Den samhällsekonomiska kontraktsnaturen hos ett patent 
  
 Utländska 
  
 Utländska 
  
 regeringar, 
  
 patentverk 
  
 övernationella 
  
 (nationella, 
  
 organ (t. ex. 
  
 regionala) 
  
 WTO, WIPO) 
  
 Fördrag 
  
 Samarbete 
  
 Nationell 
  
 regering 
  
 Nationellt 
  
 (legala och 
  
 patentverk 
  
 institutionella 
  
 system, 
  
 etc.) 
  
 Avgifter 
 Beviljade patenträttigheter som är: Begränsade (i tid, tillämpning, område) Överförbara (genom försäljning, licensering) Exklusiva 
 Överlåtelse av rättigheter 
 Övertagare Uppfinnare  
 av 
  
 rättighet 
 Kompensation 
 Inflytande, 
 kompensation, 
 Kontrollerad publicering 
 skatter, etc. 
 av teknisk information 
 FoU, innovation och spridning  
  Vinster/förluster 
 Samhället/tredje part 
 (individer, företag, universitet,  
 FoU-enheter, 
  licenshandlare, etc.) 
 Källa: Granstrand (2000) i översättning 
 Dessa ansökningar granskas med avseende på tidigare nämnda krav för patenterbarhet, dvs. krav på nyhet, uppfinningshöjd och indust- riell tillämpbarhet samt dokumentation. Informationen och pa- 
 126 
  
 SOU 2006:80 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 tentdokumentationen blir tillsammans med avgifter för ansökan uppfinnarens betalning till samhället för att, om patentansökan be- viljas, få den konkurrensfördel som patenträttigheten innebär i form av en tidsbegränsad, tillämpningsbegränsad, överföringsbar exklusiv rättighet. Patentsystemet skapar således en kontraktsmöj- lighet mellan uppfinnare och samhälle. Oftast överför en anställd uppfinnare denna rättighet till arbetsgivaren. Ett patent belönar således uppfinnaren eller patenträttsinnehavaren i form av en till- fällig konkurrensfördel som enbart kan omsättas i pengar i den mån uppfinningen blir en kommersiellt framgångsrik innovation. Pa- tentsystemet är därför att betrakta som ett efterfrågeorienterat in- citamentsystem, inte primärt ett system för belöningar av enbart uppfinningar. 
  
 5.5.2 
  
 Processer 
  
 En beskrivning av själva ansökningsprocessen för ett patent kan tyvärr bli komplicerad på grund av de många olika nationella sy- stemen och internationella fördragen. En patentansökan för en uppfinning kan inlämnas på tre huvudsätt: 
  
 1. 
  
 Som nationell ansökan till något nationellt patentverk (in- hemskt eller utländskt) 
  
 2. 
  
 Som  
  
 PCT-ansökan 
  till en auktoriserad  
 PCT-myndighet 
  
 3. 
  
 Som ansökan till EPO  
  
 (EP-ansökan) 
  
 I en  
 PCT-ansökan 
  liksom i en  
 EP-ansökan 
  kan olika länder där patentskydd önskas anges. I en  
 PCT-ansökan 
  kan också ansökas om  
 EP-patent. 
  Den första patentansökan (first filing) som in- lämnas på något av dessa sätt för en given uppfinning blir s.k.  
 prio- ritetsgrundande 
 . Inom viss tid (12 månader vid nationell ansökan räknat från ansökningens inlämnande, dvs. från dess s.k.  
 prioritets- datum 
 ) måste ansökan inlämnas i de ytterligare länder där patent- skydd önskas för uppfinningen i fråga. Dessa länder granskar sina respektive ansökningar med avseende på respektive lands krav på patenterbarhet, vilka i stort är likartade i de flesta  
 i-länder. 
  Ett dub- belarbete utförs härvidlag genom att olika länder granskar ansök- ningarna med avseende på likartade patenterbarhetskrav. Detta dubbelarbete minskar i PCT- och  
 EP-systemet 
  genom att olika länder har förbundit sig att godkänna varandras granskningar (mutual recognition). Översättningar av patentansökan till olika 
 127 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 SOU 2006:80 
  
 nationella språk måste dock fortfarande ske så länge nationella krav på detta ställs. Kostnaderna för patentansökningar ökar härigenom och möjligheterna att rationalisera genom internationell harmoni- sering och samordning är stora och uppenbara. Figur 5.8 ger en förenklad (sic) bild av processen för patentansökan i Europa. 
 128 
 SOU 2006:80 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 Figur 5.8 
  
 Vägar att patentera i Europa – Förenklat schema från första- 
  
 gångsansökan om patent till patentets utgång med typiska 
  
 11 
  
 tidsintervall 
 TPF FPT 
  
 -? 
  mån 
  
 Uppfinning 
  
 0 
  
 Nationell 
  
 PCT- första- 
  
 EP- första- 
  
 första- 
  
 gångsansöka 
  
 gångsansöka 
  
 gångsansökan 
  
 n 
  
 n 
  
 PCT- 
  
 EP- 
  
 12 mån 
  
 följdansöka 
  
 följdansökan 
  
 n 
  
 18 mån 
  
 Publicering 
  
 Publicering av 
  
 Publicering 
  
 av nationell 
  
 PCT- ansökan 
  
 av EP- 
  
 ansökan 
  
 ansökan 
  
 28 mån 
  
 Fullföljande 
  
 av  
 PCT-ansö- 
  
 kan (valfri) 
  
 24-31 
  
 Nationell 
  
 EP- 
  
 granskning 
  
 granskning 
  
 (valfri) 
  
 Nationell 
  
 validering 
  
 Nationell 
  
 Publicering 
  
 validering 
  
 Nationell 
  
 (Om)publiceri 
  
 30-64 
  
 av nationellt 
  
 validering 
  
 ng av EP- 
  
 patent 
  
 patent 
  
 Invändning 
  
 39-73 
  
 till EPO 
  
 Process i 
  
 Upphävande 
  
 Förbättring 
  
 Upprätt- 
  
 ? mån 
  
 nationella 
  
 av patentet 
  
 av patentet 
  
 hållande av 
  
 domstolar 
  
 patentet 
  
 Patentet går 
  
 SLUT 
  
 240 mån 
  
 ut 
  
 SLUT 
  
 11 
  
 TP PT  
 Figuren är utformad av Brown, Chief Examiner, EPO och återges här översatt till svenska. Gången för en nationell ansökan varierar något mellan olika länder och figuren avser nationer anslutna till Rogers i allmänhet med vissa undantag. Till exempel kan en invändning också göras mot en nationell svensk ansökan, vilket inte specifikt framgår i figuren. 
 129 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 SOU 2006:80 
  
 5.6 
  
 Samhällsekonomiska motiv för patentsystemet 
  
 If one does not know whether a system as a whole (in contrast to certain features of it) is good or bad, the safest policy conclusion is to muddle through – Alexander it, if one has long lived with it, or without it, if one has lived without it. If we did not have a patent sy- stem, it would be irresponsible, on the basis of our present knowledge of its economic consequences, to recommend instituting one. But since we have had a patent system for a long time, it would be irres- ponsible, on the basis of our present knowledge, to recommend aboli- shing it. 
 (Machlup 1958, p. 80) 
 Slutligen skall i detta kapitel en kort översikt ges av samhällseko- nomiska motiv för patentsystemet samt den kritik av systemet som funnits sedan länge, men breddats och växt efterhand som  
 pro-pa- 
 tent-eran 
  har utvecklats. 
 I allmänhet är den samhällsekonomiska avkastningen på innova- tioner under marknadskonkurrens större än den privatekonomiska eller företagsekonomiska. 
 TPF 
  
 12 
  
 FPT  
 Skälen härtill är flera, men ett viktigt skäl är imitationskonkurrensen, som pressar ner innovatörens led- tider och marginaler och därmed innovatörens privatekonomiska avkastning, speciellt när imitationstider är korta och imitations- kostnader relativt innovationskostnaderna är låga. Samtidigt sprids innovationen och kommer fler användare till godo genom imita- tionskonkurrenternas marknadsföring, varvid den samhällsekono- miska avkastningen ökar. Om emellertid den förväntade privateko- nomiska avkastningen på innovationer blir alltför låg avstår poten- tiella innovatörer och entreprenörer från att investera, varvid från samhällssynpunkt en underinvestering i innovationer blir följden genom att samhället går miste om innovationer. Om å andra sidan imitationskonkurrensen av olika skäl blir svagare så ökar innovatö- rens avkastning och blir den alltför svag minskar också den sam- hällsekonomiska avkastningen. 
 Följaktligen föreligger ett samhällsekonomiskt problem att med olika åtgärder avväga den förväntade privatekonomiska (företags- ekonomiska) avkastningen på innovationer så att den samhällseko- nomiska avkastningen främjas så mycket som möjligt. En sådan åtgärd är att via en patenträttighet, som under en viss tid fördyrar och fördröjer imitationskonkurrensen, ge innovatören en konkur- rensfördel. Genom att utforma patenträttighetens giltighetstid och 
  
 12 
  
 TP PT  
 Se t.ex. Arrow (1962) för teoretiska argument och Mansfield (1977) för en empirisk studie. Se också SOU 1993:84. 
 130 
  
 SOU 2006:80 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 skyddsomfång, patenterbarhetskrav m.m. har samhället olika möj- ligheter att göra denna avvägning. Ett av patenterbarhetskraven är att den patentsökta uppfinningen beskrivs tillräckligt väl i patent- ansökan, som sedan publiceras efter viss tid. Härigenom ges ett incitament till uppfinnare att publicera i stället för att hemlighålla. En uppfinnare och innovatör har ju också möjligheter att fördyra och fördröja för imitatörer och sekretesskydd är en sådan möjlig- het. Patentsystemet ger således såväl ett incitament att investera i FoU och innovationer och dessas spridning som ett incitament att avstå från sekretesskydd, vilket i sin tur ger positiva samhällseko- nomiska effekter genom billig informationsspridning om ny tek- nik. 
 Detta är i korthet de traditionella motiven till att ha ett patentsy- stem. Ett patentsystems funktion att dämpa tendenser till sekre- tesskydd och underinvestering i FoU och innovationer kan emel- lertid åstadkommas på många sätt, t.ex. genom teknikupphandling, innovationspriser, nationella monopol eller subsidier av olika slag, t.ex.  
 FoU-skatteavdrag, 
  anslag eller billiga lån. Dessa sätt har precis som patentsystemet sidoeffekter och nackdelar. York miska nackdelar med patentsystemet är att det hjälper innovatören att temporärt hålla högre pris på innovationen varvid den inte blir lika lättillgänglig för alla användare. Vidare är systemet förenat med såväl administrativa kostnader i patentverk, domstolar, företag m.fl. som transaktionskostnader, dvs. kostnader i form av resurskrä- vande affärsförhandlingar m.m. för att åstadkomma en affär. Dessa kostnader kan bli betydande och ibland förhindra transaktioner, t.ex. licensaffärer, varvid den tekniska utvecklingen bromsas istället för att främjas. Den tekniska utvecklingen kan också fördyras ge- nom att några företag kan tvingas ta fram substitut till patentskyd- dade uppfinningar om dessa företag blockeras av andras patent och inte kan erhålla licenser eller vänta tills patentskyddstiden löper ut. Samtidigt stimuleras därmed den tekniska utvecklingen. Den tek- niska utvecklingen kan emellertid genom patentsystemet stimuleras på ett snedvridande sätt till områden som är patenterbara men inte säkert de mest angelägna från samhällsekonomisk utgångspunkt. Vidare kan patentsystemet på vissa områden göra mer skada än nytta genom att det egentligen inte behövs där. Sådana situationer kan uppstå genom att fel begåtts historiskt i lagstiftning, domstolar eller patentverk, eller att utvecklingen har ändrat förutsättningarna. 
 Ett växande problem, särskilt för SMF, är att utöver den egna tekniken få tillgång till all komplementteknik som behövs för att 
 131 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 SOU 2006:80 
  
 kommersialisera en innovation. Innovationer i form av nya pro- dukter, processer och tjänster blir alltmer  
 multi-tekniska, 
  dvs. de är i ökande grad baserade på många teknologier och patent och dessa finns ofta utspridda bland flera aktörer. Då skapas ett problem att införskaffa och montera ihop all den teknik som behövs från olika aktörer, varvid bl.a. förhandlingsstyrka krävs. 
 TPF 
  
 13 
  
 FPT  
 Denna för- handlingsstyrka kan i sin tur baseras på stora portföljer av patent och teknik som i sin tur utgör komplementteknik för andra före- tag. Att bygga upp och vidmakthålla stora patent- och teknikport- följer är dock mer förbehållet stora företag. Dessa kan då avtala om korslicenser och patentpooler på ganska likartade villkor medan små företag kan komma i en stark beroendeställning till stora fö- retag. 
 Ett annat problem är att utvecklingsländer får allt svårare att hämta in  
 i-ländernas 
  tekniska försprång i närvaro av ett starkt pa- tentsystem och företag med starka patentportföljer. Enbart några få procent av alla världens patent beviljas i utvecklingsländer och huvuddelen av dessa patent härrör från  
 i-länderna. 
 IP-frågor 
  har alltid varit kontroversiella i förhandlingar mellan  
 i-länder 
  och ut- vecklingsländer, men efter  
 pro-patent-erans 
  inträde och tillkoms- ten av  
 TRIPs-avtalet 
  och WTO är  
 IP-frågor 
  mer kontroversiella än någonsin. Kritiken från  
 u-länderna 
  inriktas främst mot USAs men även mot EUs sätt att hävda sina egna intressen i en  
 FoU-protek- 
  tionistisk anda, en anda som i sin tur påverkats mycket av storindu- strins agerande. Med  
 FoU-protektionism 
  avses då en strävan från företagens sida i olika länder att skydda sina  
 FoU-investeringar 
  från att utnyttjas av andra aktörer utan att dessa betalar ett i någon mening skäligt pris. 
 Ett annat problem och tillika en källa till växande kritik är att stärkningen av patentsystemet under  
 pro-patent-eran 
  anses ha gått för långt i olika avseenden. Starka patentskyddsmöjligheter på många områden anses därmed ha lett till alltför starka och alltför 
  
 13 
  
 TP PT  
 Detta problem benämns i litteraturen ibland som ett IP assembly problem eller ett anti- commons problem. Ett sätt att lösa detta är att olika aktörer i ett utvecklingssamarbete kommer överens om en  
 IP-regim 
  med öppet utbyte av  
 FoU-resultat 
  på olika villkor. Det mest kända exemplet är den s.k. open  
 source-rörelsen 
  bland programmerare för gemensam utveckling av programvara med öppen tillgång till källkod och utnyttjande av varandras utvecklingsresultat på villkor att ingen privatiserar dem. På detta sätt sparas mycket tran- saktionskostnader och det kollektiva utvecklingsarbetet kan effektiviseras. På vilka områden och under vilka villkor denna utvecklingsmodell och  
 IP-regim 
  är tillämpbar och att föredra är ännu så länge föga känt. Liknande modeller har använts sedan länge på andra håll. Ett närliggande exempel kan hämtas från utvecklingen av det nordiska systemet för mobil- telefoni –  
 NMT-systemet. 
  Även traditionen med open science i universitetsvärlden kan räknas hit. 
 132 
  
 SOU 2006:80 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 många möjligheter till privatisering av intellektuell egendom på be- kostnad av allmänna samhällsintressen. Kritiken inriktas här bl.a. på mjukvaruområdet, bioteknikområdet, universitetens verksamhet och den allmänna tillgängligheten av forskningsinformation och forskningshjälpmedel. 
 Tabell 5.1 ger en översikt av för- och nackdelar med ett patent- system, sett utifrån ett  
 samhälls-, 
  företags- och individperspektiv. Utöver för- och nackdelar som identifierats med en traditionell syn så har också en ny syn på patentsystemet växt fram. Med denna syn är patentsystemet med patenträttigheter och patentinformation inte bara ett system för att ge incitament till såväl innovationer som innovationsspridning (genom vilken det företagsekonomiska pa- tentvärdet byggs upp) utan också ett system för styrning och ko- ordination av såväl företag som marknader och hybridformer av dessa, t.ex. företags samarbeten av olika slag. Patentsystemet lik- som andra  
 IPR-system 
  erbjuder då en slags infrastruktur för effek- tivisering av olika kontraktsöverenskommelser. Det är ännu för tidigt att säga vilken roll detta synsätt har i debatten om rätta av- vägningar i patentsystemet och dess vara eller inte vara på olika områden. Tabell 5.2 ger slutligen en översikt av olika ekonomiska teorier, synsätt och motiv för patentsystemet. 
 133 
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion SOU 2006:80 
  
 Tabell 5.1 
  
 Huvudsakliga fördelar och nackdelar med patentsystemet 
  
 Nivå 
  
 Fördelar 
  
 Nackdelar 
  
 Nation 
  
 Stimulerar uppfinningars frekvens genom att ge 
  
 Risk för monopolistiska ineffektiviter 
  
 (samhälle, 
  
 incitament för investering i FoU (samt för återin- 
  
 (däribland risken för försvårad kommersi- 
  
 konsumenter) 
  
 vestering och för att uppfinna omkring patent) 
  
 alisering av ny teknologi) 
  
 Stimulerar kommersialiseringstakten (innova- 
  
 Administrativa kostnader för systemets 
  
 tionsfrekvensen) genom investering i allmänhet 
  
 uppsättning och drift (inkl. transaktions- 
  
 kostnader) 
  
 Stimulerar takten i innovationsspridning och 
  
 Risk för snedstyrning av investeringar och 
  
 tekniköverföring genom avslöjande, koordinering, 
  
 FoU 
  
 marknadsföring och licensiering 
  
 Tillhandahåller en artificiell måttstock (metrik) 
  
 Risk för överinvestering i duplicerande FoU 
  
 för uppfinningar 
  
 och/eller substitutsuppfinningar 
  
 Etablerar en struktur för styrning och en infra- 
  
 struktur för kontraktering 
  
 Företag 
  
 Erbjuder begränsade, överförbara monopolrättig- 
  
 Kräver ett kontrollerat avslöjande av in- 
  
 heter 
  
 formation 
  
 Ger förhandlingsstyrka och en bas för att köpa 
  
 Monopolistisk överprissättning (inkl. 
  
 eller sälja identifierbara delar av en teknologi 
  
 kostnad för teknikförvärv) och/eller etable- 
  
 ringshinder framkallade av konkurrenter 
  
 Ger information om ny teknologi och konkurrenter 
  
 Direkta och indirekta kostnader för paten- 
  
 tering, (inklusive kostnader för rättstvister) 
  
 Ger motivation för anställda och en måttstock för 
  
 teknikstyrning 
  
 Tillhandahåller ett fokuseringsmedel för ledning 
  
 och organisation och ett verktyg för förvaltning 
  
 och utveckling av intellektuellt kapital 
  
 Individ 
  
 Ger en basis för belöning, kontraktsförhandling, 
  
 Kräver ett kontrollerat avslöjande av in- 
  
 försäljning eller  
 start-up 
  av ett företag 
  
 formation 
  
 Erbjuder en grund för erkännande 
  
 Monopolistiskt beteende hos ägare till 
  
 eventuellt kolliderande eller komplet- 
  
 terande patent 
  
 Ger information om teknologi 
  
 Direkta och indirekta kostnader för paten- 
  
 tering (inklusive kostnader för rättstvister) 
  
 Källa: Granstrand (2000) i översättning 
 134 
 SOU 2006:80 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 Tabell 5.2 
  
 Ekonomiska teorier för och perspektiv på ett patentsystem 
  
 Traditionella ekonomiska teorier 
  
 Nyare ekonomiska perspektiv på patent 
  
 Incitament-att-Uppfinna-teorin 
  
 Patent som kombinerat incitament för innovation och 
  
 Fokus: Inverkan på uppfinning och FoU 
  
 spridning 
  
 Delfokus: 
  
 Fokus: Effektiv dynamisk konkurrens genom kontinuerlig 
  
 1) 
  
 Förvrängning av FoU (t.ex. för stora proportio- 
  
 påverkan på ömsesidigt beroende innovations- och 
  
 ner av  
 substitut-/komplement-, 
  tillämpad/grund- 
  
 spridningsprocesser 
  
 , patenterbar/opatenterbar FoU) 
  
 Delfokus: 
  
 2) 
  
 Hinder för konkurrens 
  
 1) 
  
 Som för  
 Incitament-att-Uppfinna-teorin 
  
 3) 
  
 Mångfald av industrier/firmor/uppfinnare 
  
 2) 
  
 Effektivitet/förvrängning av spridning 
  
 3) 
  
 Ömsesidigt beroende av uppfinningar och innovationer 
  
 över tid (t.ex. i sekvens) 
  
 4) 
  
 Dynamiskt samspel mellan innovations- och sprid- 
  
 ningsprocesser 
  
 Horn 
  
 Patenträttigheter och patentinformation som en eko- 
  
 Fokus: Inverkan på sekretess 
  
 nomisk styrmekanism 
  
 Delfokus: 
  
 Fokus: Egendomsrättigheters allokering och signalering 
  
 1) 
  
 Kvalitet/kvantitet publicerad information 
  
 som en källa till incitament och koordination för styrning 
  
 2) 
  
 Inverkan på FoU (t.ex. koordination) 
  
 genom ledningshierarkier och marknader, och hybrider av 
  
 3) 
  
 Inverkan på spridning (t.ex. på teknikmarkna- 
  
 dessa två styrningssätt. 
  
 der) 
  
 Delfokus: 
  
 Incitament-till-Innovation-teorin 
  
 1) 
  
 Allokering och överföring av rättigheter 
  
 Fokus: Inverkan på innovation och konkurrens 
  
 2) 
  
 Ackumulering och spridning av rättigheter 
  
 Avser: 
  
 3) 
  
 Rättigheters ömsesidiga beroenden 
  
 1) 
  
 Incitament före/efter uppfinningen 
  
 4) 
  
 Rättigheters skyddsomfång och skyddstid 
  
 2) 
  
 Inverkan på komplementära investeringar 
  
 5) 
  
 Rättigheters upprätthållande 
  
 3) 
  
 Transaktionskostnader 
  
 6) 
  
 Styrningens effektivitet, t.ex. vad gäller kostnader för 
  
 4) 
  
 Uppfinnings/innovations-skillnader 
  
 koordination och kommunikation, och marknads- effekti- 
  
 5) 
  
 Patents skyddsomfång och skyddstid 
  
 viteter avseende bl.a. transaktionskostnader 
  
 Prospekt-teorin 
  
 7) 
  
 Optimala decentraliserade tariffer eller skatter 
  
 Fokus: Resursexploateringseffektivitet 
  
 (genom på priser eller genom skadestånd) 
  
 Delfokus: 
  
 8) 
  
 Roller hos styrorgan och institutioner (lagstiftare, 
  
 1) 
  
 Koordination och duplicering av FoU 
  
 domstolar, patentverk, patentledningar, patentpooler, 
  
 2) 
  
 Explorering 
  
 clearingcentraler,  
 antitrust-mekanismer 
  m.fl.) 
  
 3) 
  
 Förbättring 
  
 9) 
  
 Alternativa styrmekanismer 
  
 4) 
  
 Företagsstrategier 
  
 Källa: Granstrand (2006b) i översättning. 
  
 5.7 
  
 Sammanfattning 
  
 Detta kapitel har gett en allmän introduktion till innovations- och patentekonomi utifrån såväl ett företagsekonomiskt som ett sam- hällsekonomiskt perspektiv. En genomgång har gjorts av grundläg- gande begrepp, som innovationer av olika slag (tekniska, organisa- toriska, finansiella, produkt- och processinnovationer etc.) och storlek, innovationsspridning bland köpare och säljare, imitation och uppfinning. En genomgång har också gjorts av grundläggande modeller som produktlivscykelmodellen och en interaktiv innova- tionsaktivitetsmodell. Vidare har en typologi av generiska strategier 
 135 
  
 Innovations- och patentekonomi – en introduktion 
  
 SOU 2006:80 
  
 för investering i ny teknik och teknikexploatering redovisats varvid speciellt in- och utlicensiering behandlats. Dessa strategier blir allt vanligare och har viktiga effekter på tillväxt. Olika finansierings- former har också redovisats. 
 Slutligen har patentsystemets struktur och processer beskrivits och samhällsekonomiska motiv för patentsystemet har gåtts ige- nom, med dess för- och nackdelar på olika plan och de teorier som ligger till grund för systemet. I det sammanhanget har också gängse såväl som ny kritik mot patentsystemet redovisats. Den gängse kritiken av patentsystemet avser dess samhällskostnader i form av statisk konkurrensbegränsning och monopolistisk prissättning, administrativa kostnader och transaktionskostnader, inklusive höga tvistekostnader, dess snedvridande effekter och dess möjligheter till missbruk. Den nyare kritiken förstärker den gamla samt kritise- rar förhållanden som att alltför många patent, också av dålig kvali- tet, beviljas på alltför många områden där de mer hämmar än främ- jar utvecklingen, t.ex. på mjukvaruområdet (=programvaru- området). Vidare missgynnas småföretag, liksom utvecklingsländer, vilka blir alltför beroende av storföretagens och  
 i-ländernas 
  teknik. Systemet som det utvecklats under  
 pro-patent-eran 
  kritiseras också för att ta för mycket hänsyn till storindustrins intressen i  
 i-världen, 
  främst i USA. Samhällsintressen, t.ex. av öppen tillgång till FoU- resultat, har därvid fått stå tillbaka. Sammanfattningsvis avser den nyare kritiken att inte bara den statiska konkurrensen utan även den dynamiska konkurrensen begränsas av ett alltför starkt patent- system. Patentsystemet skulle därmed motverka sitt grundläggande syfte, nämligen att främja den dynamiska konkurrensen, dvs. den innovationsbaserade konkurrensen, även om detta sker på bekost- nad av den statiska konkurrensens effektivitet. 
 136 
  
 6 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 Throughout mans past he has continually developed new techniques, but the pace has been slow and intermittent. The primary reason has been that the incentives for developing new techniques have occurred only sporadically. Typically, innovations could be copied at no cost by others and without any reward to the inventor or innovator. The fai- lure to develop systematic property rights in innovation up until fairly modern times was a major source of the slow pace of technological change. 
 (North 1981, p 164) 
 Patents and copyrights are legal mechanisms that attempt to bring the private benefits of invention closer in line with the social benefits. The development of such  
 institutions–and 
  of property rights more gene-  
 rally–may 
  have played a critical role in sparking the Industrial Revolu- tion and the sustained economic growth that has followed. 
 (Jones 2002, p. 94) 
 It is clear then, that entrepreneurship should not be taken as a syno- nym for contributions to productivity and growth. 
 (Moyer 2002 p. 62) 
  
 6.1 
  
 Inledning 
  
 Begreppet ekonomisk tillväxt är ett allmänt begrepp för en positiv förändring i någon mätbar ekonomisk variabel som bruttonational- produkt (BNP), försäljning eller ekonomiskt värde. Följaktligen kan ekonomisk tillväxt genereras av en mångfald faktorer. Dessa klassas ofta som utbuds- respektive efterfrågerelaterade och sam- banden kan studeras teoretiskt och empiriskt på såväl makro- som mikronivå. I detta kapitel skall en kort översikt av kunskapsläget ges för samband som är av intresse för utredningen. Mycket måste därmed utelämnas och läsaren hänvisas till den refererade litteratu- ren för fördjupad läsning. I första hand behandlas empiriska studier och resultat rörande företags tillväxt. De mer specifika sambanden 
 137 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 SOU 2006:80 
  
 mellan patentering och företags tillväxt behandlas sedan i kom- mande kapitel. 
  
 6.2 
  
 Makronivå 
  
 Det starka sambandet mellan teknisk och ekonomisk utveckling har varit tydligt i sekler. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Det var dock först på  
 1950-talet 
  som olika studier kunde lägga en grund för kvantifiering av sambandet, främst ekonometriska studier av Kramer, Garcia och Stevens. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 Dessa studier visade på olika sätt att ekonomisk tillväxt bara till en mindre del genererades av ökade insatser av arbete och (fysiskt) kapital. En huvuddel genererades – eller snarare statistiskt förklara- des – av en restfaktor i vilken forskning och utveckling (FoU), teknisk utveckling och tekniska innovationer ingick, men också innovationer av annat slag. Mycket arbete har sedan lagts ner på att närmare studera olika delfaktorers betydelse i denna övergripande restfaktor. I stort sett är huvudresultatet att FoU och innovationer av olika slag är av avgörande betydelse för ekonomisk tillväxt. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
  
 De ekonometriska studierna har sedan följts av teoretiska stu- dier, bl.a. av Romer. Dessa har under  
 1990-talet 
  resulterat i en s.k. endogen tillväxtteori (eller ny tillväxtteori), som på olika sätt be- skriver de ömsesidiga sambanden på makronivå mellan FoU och ekonomisk tillväxt. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
  
 Vad gäller patentsystemets betydelse för ekonomisk tillväxt på makronivå finns ännu så länge inte många resultat att tillgå. Man bör då komma ihåg att den ekonomiska forskningen om patentfrå- gor traditionellt har varit mycket blygsam.  
 Pro-patent-eran 
  har dock följdriktigt stimulerat forskning på området. De resultat som finns är främst av historisk, kvalitativ natur och pekar i stort sett på att ett fungerande patentsystem inte har varit vare sig nödvändigt eller tillräckligt för att garantera teknisk eller ekonomisk utveckling i allmänhet. Med tanke på den tekniska utvecklingens avgörande betydelse för den ekonomiska utvecklingen, och patentsystemets 
  
 1 
  
 TP PT  
 Här kan speciellt nämnas arbeten av Santos och i Sverige Johnson, vilka betonade vikten av innovationer och entreprenörer i industriell omvandling och ekonomisk tillväxt. För en översikt, se Granstrand (1994). 
  
 2 
  
 TP PT  
 Se Abramovitz (1956), Garcia (1957) och Stevens (1962, 1966). 
  
 3 
  
 TP PT  
 Se Griliches (1994, 1996) för översikter av analyser av restfaktorn och t.ex. Scherer (1984, 1999) för allmänna översikter. 
  
 4 
  
 TP PT  
 För översikter, se Romer (1996), Moyer (2002), Klenow och  
 Hart 
  (2005) och Aghion och Cooper (2005). 
 138 
  
 SOU 2006:80 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 avsedda betydelse för den tekniska utvecklingen, kan detta förhål- lande förefalla egendomligt. Patentsystemen har dock i allmänhet varit ganska svaga i olika länder historiskt sett och forskningen om deras betydelse för ekonomisk tillväxt har som sagt varit närmast obefintlig. Samtidigt påverkar många andra faktorer ekonomisk tillväxt, faktorer som också tilldragit sig ett större forskningsin- tresse. Vissa resultat under senare decennier pekar dock på ett identifierbart positivt samband mellan ett patent- eller  
 IP-systems 
  styrka i ett land och dess ekonomiska tillväxt. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT  
 Samtidigt finns inget exempel på ett land som framgångsrikt hämtat in andra län- ders tekniska försprång i närvaron av en stark  
 IP-regim. 
  
 Förutom att tillhandahålla ett incitament för  
 FoU-investeringar 
  i form av en konkurrensfördel så genererar patentsystemet en bety- dande mängd teknisk information. Denna är tillgänglig för alla och därmed potentiellt betydelsefull för ekonomisk tillväxt i form av s.k. positiva externa effekter. Sådana informationseffekter (spill- overs) har allmänt sett visat sig ha stor betydelse för ekonomisk utveckling. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 Hur stor del som kan tillskrivas patentsystemet är dock ännu så länge okänt. 
  
 Makro-teoretiskt 
  slutligen har vissa försök gjorts att inkorporera patentvariabler i endogen tillväxtteori. Ännu så länge finns dock inga resultat som är direkt användbara för utformning av tillväxt- politik. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT 
  
 6.3 
  
 Anderson 
  
 Sambandet mellan enskilda företags  
 FoU-investeringar 
  och deras ekonomiska tillväxt är långt ifrån så tydligt som man skulle kunna tro mot bakgrunden av hur tydligt sambandet är på makronivå. Va- riationerna i olika företags situationer och över tiden är stora på mikronivå. Företag kan växa av många olika anledningar, inte bara genom  
 FoU-relaterade 
  nya eller förbättrade produkter och proces- 
  
 5 
  
 TP PT  
 Se t.ex. Mansfield (1995) samt Park och Price (1997). 
  
 6 
  
 TP PT  
 Denna typ av positiva externa effekter eller externaliteter som härrör speciellt från patent- systemet har först börjat uppmärksammas av ekonomer på senare år medan de som härrör från FoU i allmänhet har uppmärksammats sedan länge. En viktig del av de senare utgörs av forskningsresultat som sprids genom vetenskapliga publikationer och på andra sätt utan att köpas och säljas. Alla dessa effekttypers inverkan på tillväxt är dock svåra att särskilja och mäta. 
  
 7 
  
 TP PT  
 Se t.ex. Scott och Evans (2003). Författarna visar i en tillväxtmodell att ett för svagt IPR- skydd skapar större välfärdsförluster än ett för starkt  
 IPR-skydd 
  men hur styrkan skall praktiskt avvägas lämnas i stort som en öppen fråga. 
 139 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 SOU 2006:80 
  
 ser, av vilka enbart en del är innovationer. Företag kan växa också genom bearbetning av nya marknader och nya applikationer, för- utom att tillväxt kan ske av många anledningar på existerande marknader och produktområden, t.ex. genom prisförändringar och konjunkturuppgångar. 
 Det finns således studier som finner varierande men ofta enbart svaga samband mellan t.ex.  
 FoU-intensitet 
  (dvs. kvoten FoU/ försäljning) och försäljningstillväxt. 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT  
 Däremot finns ibland starka samband mellan företagens storlek mätt i försäljning och deras FoU, genom att företagen i sin  
 FoU-budgetering 
  försöker tillse att FoU utgör en rimlig andel av försäljning med hänsyn till konkur- renter m.m. 
 Tillväxteffekterna av ett företags  
 FoU-investeringar 
  beror natur- ligtvis inte i första hand på dessas kvantitet utan på deras kvalitet i termer av inriktning och produktivitet, och mer så ju större de är. I detta sammanhang har flera studier under  
 1990-talet 
  upptäckt ett överraskande starkt samband mellan graden av s.k. teknikdiversifie- ring och företags tillväxt. 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT  
 Med teknikdiversifiering avses då en ök- ning av bredden i företagets teknikbas eller tekniska kompetens- portfölj. Företaget blir därmed multitekniskt. Annorlunda uttryckt avser teknikdiversifiering i vilken utsträckning företagen arbetar med flera teknologier, t.ex. molekylärbiologi, ytkemi och materi- alfysik eller radioteknik, datorteknik och telefonväxelteknik. Fö- retagens förmåga att finna och exploatera olika teknologikombina- tioner (winning technology combinations) har således stor bety- delse för deras tillväxt. Några studier pekar till och med på att denna förmåga under vissa förutsättningar är den primärt tillväxt- drivande faktorn bland teknikbaserade företag 
 TPF 
  
 10 
  
 FPT 
 . Detta resultat stödjer och stöds av tesen att radikala tekniska innovationer ofta uppstår i gränslandet mellan olika teknologier. 
 Teknikdiversifiering i sin tur leder av olika skäl till att FoU- kostnaderna växer. Samtidigt leder teknikdiversifiering till ökade möjligheter till tillväxt genom produktdiversifiering i den mån olika produkter (eller tjänster) har överlappande teknikbaser, t.ex. mobiltelefoni och fast telefoni som båda kan använda liknande te- lefonväxelteknik. Härvidlag kan skalekonomi och synergier erhål- 
  
 8 
  
 TP PT  
 En speciellt enkel men förvånansvärt tillämpbar tillväxtteori utgår från Gibrats Law som mycket grovt sett säger att tillväxt väsentligen beror på storlek men i övrigt är slumpmässig.  
 9 
  
 TP PT  
 Resultaten av dessa studier finns sammanfattade i Cantwell et al. (2004). 
  
 10 
  
 TP PT  
 Se Granstrand och Wang (1990), Mccormick (1993) och Granstrand et al. (1997) för exempel på studier samt samlingsvolymen Cantwell et al. (2004) för en översikt av studier av dessa samband. 
 140 
  
 SOU 2006:80 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 las, liksom ofta också snabbhet i FoU och marknadspenetration. Denna s.k. teknikrelaterade produktdiversifiering ger sålunda yt- terligare en tillväxteffekt av teknikdiversifiering. I motsats till t.ex. japanska företag har svenska företag dock i liten utsträckning an- vänt denna tillväxtstrategi, utan huvudsakligen satsat på produkt- specialisering och nya marknader eller med ett annat ord mark- nadsdiversifiering. Svenska företags tillväxt på nya marknader har i hög grad skett genom internationalisering samt bearbetning av nya applikationsområden. 
 Figur 6.1a ger en kvalitativ modell över dessa tillväxtsamband och de strategival för tillväxt som teknikbaserade företag ställs in- för. Figur 6.1b visar sedan som exempel kvantitativa resultat Cunningham rade på denna modell från en studie av tillväxtstrategier i 57 storfö- retag i Europa, Japan och USA. 
 141 
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning SOU 2006:80 
  
 Figur 6.1a 
  
 Tillväxtstrategier för  
 multi-tekniska 
  företag 
  
 Marknads 
 et/need 
 - 
  
 Allmän 
 Science 
 vetenskaplig 
  
 och 
 differ 
 behovsutveckling 
 ntiation 
  
 och 
 differe 
 teknisk 
 ciation 
 utveckling 
  
 Generic 
 Generiska tekniska 
  
 technolo 
 framsteg 
 ical 
 och utbud av 
  
 progress 
 tekniska 
 and 
 möjligheter 
 supply 
  
 Technology 
  
 Teknikdiversifiering 
  
 diversification 
  
 av 
  
 produkter 
  
 of products 
  
 (framväxt av multi- 
  
 (emergence of 
  
 tekniska produkter) 
  
 mul-tech 
  products) 
  
 Tefchnology 
  
 Teknikdiversifiering 
  
 diversification 
  
 av 
  
 företag 
  
 of companies 
  
 (framväxt av multi- 
  
 (emergence of 
  
 tekniska företag) 
  
 mul-tech 
  companies) 
  
 Growth of 
  
 FoU-kostnads- 
  
 tillväxt 
 RD 
  
 costs 
  
 Product 
  
 Technology-based 
  
 Produktspecialisering 
  
 Strategi- 
  
 Teknikrelaterad 
  
 product diversification 
  
 Specialization 
  
 Hög grad av extern 
  
 val 
  
 produktdiversifiering 
  
 Low degree of 
  
 High degree of 
  
 teknikförsörjning 
  
 Låg grad av extern 
  
 external technology 
  
 external technology 
  
 Marknadsdiversifiering 
  
 teknikförsörjning 
  
 acquisition 
  
 acquisition 
  
 Marknadsdiversifiering 
  
 Market diversification 
  
 Market diversification 
  
 High risk 
  
 Låg 
 Low 
 risk 
 risk 
 - 
  
 Hög risk- 
  
 exponering 
 exposure 
  
 exposure 
  
 exponering 
  
 på 
 on 
 input/output 
 input/ 
  
 - 
  
 on input/ 
  
 på input/output- 
  
 marknader 
 output 
  
 output 
  
 marknader 
  
 markets 
  
 markets 
  
 ?? 
  
 Försäljnings 
 Growth of  
 - 
  
 ? 
  
 tillväxt 
  
 sales 
  
 Källa: Granstrand et al. (1992) i översättning. 
  
 S 
 S 
  
 M 
  
 T 
  
 Ö  
 O 
  
 T 
  
 J 
  
 R 
  
 P 
  
 R 
  
 L 
  
 A 
  
 T 
  
 A 
  
 I 
  
 T 
  
 T 
 E 
  
 G  
 I 
  
 G 
  
 H  
 O 
  
 E 
  
 E 
  
 I 
  
 N 
  
 G 
  
 T 
  
 S 
  
 S 
  
 I 
 K 
  
 E 
  
 A 
  
 R 
  
 C 
  
 142 
  
 SOU 2006:80 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 Figur 6.1b Test av en modell för tillväxt och diversifiering (n=55) 
  
 =0.650 
  
 FoU-kostnads- 
  
 p=0.0001 
  
 tillväxt 
  
 Ökad 
  
 =0.517 
  
 Ej signifikant 
  
 teknik 
  
 =0.388 
  
 Williams 
  
 diversifiering 
  
 Teknologiska 
  
 p=0.008 
  
 möjligheter 
  
 Ökad 
  
 =0.177 
  
 Ej signifikant 
  
 Modell R2=0.597 
  
 (Teknologi) 
  
 produkt 
  
 p=0.092 
  
 Modell p=0.0001 
  
 diversifiering 
  
 Ej signifikant 
  
 Försäljning 
  
 Region 
  
 tillväxt 
  
 (Nationalitet) 
  
 Ökad 
  
 Ej signifikant 
  
 marknads 
  
 =0.161 
  
 diversifiering 
  
 p=0.058 
  
 =0.239 
  
 p=0.043 
  
 Beteckningar: 
 Ej signifikant = Ej signifikant på 10% nivå. 
 = standardiserad partiell korrelationskoefficient. 
 Diversifierings- strategi (strategisekvens) 
 Källa: Mccormick (1993) i översättning. 
 Innovations- och tillväxtbefrämjande teknologikombinationer sker ofta med s.k. generiska teknologier eller general purpose techno- logies (GPTs). 
 TPF 
  
 11 
  
 FPT  
 Dessa karaktäriseras av teknologier med många tillämpningsområden, t.ex. halvledarteknik eller laserteknik. 
 TPF 
  
 12 
  
 FPT  
 Dy- lika teknologier är naturligtvis av stort intresse att tidigt identifiera i den allmänna teknologiska utvecklingen, liksom teknologier som med tiden allt oftare kombineras och i den meningen konvergerar. Såväl GPTs som konvergerande teknologier (White techno- logies) har därför under senare år utgjort ett viktigt fokus i till- växtdiskussioner, såväl på nationell nivå som på företagsnivå. 
  
 11 
  
 TP PT  
 Se Bresnahan och Trajtenberg (1995). 
  
 12 
  
 TP PT  
 Uttrycket kärnteknologier, som också ofta förekommer i studier och debatter, avser (oftast) teknologier som förutom att vara generiska dessutom karaktäriseras av att erbjuda väsentligt kundvärde samt vara svåra att imitera. Imitationssvårigheten ökar dock med patentering, varför denna karaktäristik inte direkt berör enbart själva teknologin. 
 143 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 SOU 2006:80 
  
 Som nämnts så utgör innovationer enbart en del av ett företags nya produkter och processer, dvs. den del som är ny också för marknaden. Här bör man då komma ihåg att företag kan utarbeta olika mer eller mindre renodlade innovations- respektive imita- tionsstrategier, men att det snarare är olika kombinationer av dessa strategier som är framgångsrika över längre tidsperioder. På samma sätt är kombinationer av radikala innovationer och förbättringsin- novationer viktiga för tillväxt liksom kombinationer av produkt- och processutveckling, samt kombinationer av olika strategier för teknikförsörjning och teknikexploatering snarare än ensidiga stra- tegival. Många svenska storföretag har i hög grad ursprungligen baserats på imitationer, oftast av utländsk teknik, och förbätt- ringsinnovationer (t.ex. Astra, Hunt, Volvo), och först senare fått genombrott genom tekniskt radikala innovationer (t.ex. Losec, AXE). Många har naturligtvis också sitt ursprung i mer eller mindre radikala innovationer (t.ex. AGA,  
 Alfa-Laval, 
  ASEA, Sandvik, SKF), men tekniskt har även dessa innovationer ofta haft karaktären av förbättringar (t.ex. av säkerhet eller driftsmöjlighe- ter). 
 Sambanden mellan FoU, innovationer och tillväxt är således så mångfacetterade och kunskapsläget så osäkert att ensidiga tillväxt- recept som inte beaktar komplementariteter (synergier) lätt blir vilseledande. Detta gäller inte minst frågan om stora eller små fö- retag har störst tillväxtpotential. Återigen är det komplementarite- ter mellan stora och små företag som är viktigare att beakta. All- mängiltiga resultat som entydigt pekar ut en storleksgrupp av fö- retag som viktigast för tillväxt saknas. Faktorer specifika för land, bransch, period etc. är helt enkelt alltför dominanta. Snarare är det karaktären hos kluster eller system av olika slag som måste stude- 
  
 ras. 
 TPF 
 13 
 FPT 
 Vad gäller den tekniska utvecklingens effekter på tillväxt så finns förutom komplementeffekter också substitutionseffekter, dvs. ef- fekter i form av att en teknisk förändring, t.ex. en produktinnova- tion, skapar tillväxt inom ett område eller inom ett företag på be- kostnad av tillväxt någon annanstans i det ekonomiska systemet. Speciellt uppmärksammat är fenomenet som brukar benämnas kre- ativ förstörelse (creative destruction), ett uttryck myntat i början av förra seklet av ekonomen Schumpeter för att beskriva hur nya 
  
 13 
  
 TP PT  
 Härav det berättigat stora intresset för olika typer av innovationssystem. Det finns numera som nämnts en mängd litteratur i ämnet, se t.ex. Bright (1992), Carey (1993), Rollins (1997), Granstrand (2000c) och Malerba (2004). Se också Ds 2004:36. 
 144 
  
 SOU 2006:80 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 skapelser (innovationer) växer fram och samtidigt förändrar eller förstör gamla strukturer. Den naturliga frågan här är då om netto- effekten på tillväxten i innovationssystemet blir positiv. Svaret är i allmänhet ja om innovationssystemet som avses är tillräckligt stort. Hela produktområden, yrkeskategorier, företag, industrigrenar, regioner och även länder kan emellertid drabbas negativt. Att nya produkter och processer så småningom mer eller mindre ersätter gamla är ett dominant och naturligt mönster. Däremot är det inga- lunda givet att nya företag därmed ersätter gamla, även om det ofta händer till del. Med skicklig ledning och tillräckliga resurser kan gamla företag hantera övergångar till ny teknik utan att bli ut- slagna. Fenomenet creative destruction i form av att ny teknik slår ut gamla företag får nog anses ha blivit överdramatiserat. Till ex- empel visar svenska teknikbaserade storföretags höga ålder på en god förmåga att hantera teknikövergångar. Rejäla misslyckanden med utslagning till följd är få men desto mer omskrivna, t.ex. fallet med Facit. I själva verket är det sällan som ny teknik helt ersätter gammal teknik. Snarare baseras tekniska innovationer på såväl gamla som nya teknologier, där nya således bara delvis ersätter (substituerar) gamla. 
 De studier som finns är visserligen inte så många men pekar ändå ganska samstämmigt på att i regel fler nya teknologier tillkommer än gamla ersätts och ett betydande antal gamla behålls från en pro- duktgeneration till en annan. Man kan således då snarare tala om att kreativ kumulering (creative cumulation) dominerar över creative destruction. I den utsträckning detta är fallet så gynnas gamla fö- retag mer än nya, allt annat lika. Detta förhållande lyfts inte fram tillräckligt i diskussioner om hur innovationer leder till tillväxt, där antagandet görs att tillväxten huvudsakligen bärs fram av små inno- vativa företag. 
 Förutom genom tekniska innovationer sker tillväxt genom andra typer av innovationer och förändringar, t.ex. industriella organisa- tionsförändringar. Här bör bara nämnas de tillväxteffekter som kunnat observeras i samband med strukturförändringar i en bransch, samt strukturförändringar i form av att stora företag för- värvar respektive knoppar av små teknikbaserade företag. 
 I något skede av en branschs eller sektors utveckling skapar skal- ekonomi och synergier förutsättningar för en tillväxtskapande kon- solidering. Enskilda företag kan här ta initiativ och därigenom få till stånd en snabb omsättningstillväxt. Ofta riskeras därmed värdetill- växten. Exempel på företag som i något skede lyckats med att växa 
 145 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 SOU 2006:80 
  
 på detta sätt är Electrolux, ESAB och Benson. Här genereras så- ledes tillväxten i första hand genom vad som kan kallas innovativt management eller om man så vill industriella organisationsinnova- tioner. 
 Ett flertal studier under senare år har vidare pekat på att tillväxt kan skapas dels genom att stora företag förvärvar små, innovativa företag, dels genom att avknoppa dylika. I det förra fallet så kan t.o.m. en arbetsfördelning utvecklas så att små innovationsföretag bedriver FoU- och innovationsarbete i tidiga, småskaliga faser för att sedan förvärvas av stora företag som specialiserar sig på senare faser, vilka kräver storskalig utveckling, produktion och mark- nadsföring, speciellt internationell sådan. Härvidlag visar studier, tvärtemot vad många tror, att innovationen och det lilla företaget i ett lämpligt skede får en bättre tillväxtmiljö i det stora företagets organisation, även om naturligtvis misstag gjorts i integrationen och undantag finns. Denna arbetsfördelning har speciellt utvecklats i läkemedelsindustrin men är tillämpbar även i andra industrier med långa, dyra och riskabla innovationsinvesteringar. 
 På samma sätt kan en innovationsverksamhet som växer fram i en stor företagsorganisation ibland få bättre tillväxtförutsättningar om den knoppas av och får utvecklas självständigt eller i ett annat förvärvande företags organisation. Ett klassiskt exempel är Volvo som knoppades av från SKF på  
 1930-talet. 
  Även här kan misstag göras och undantag finns. Inte minst kan snabba strategiföränd- ringar i storföretaget, t.ex. i form av renodling av verksamheten, samt tröghet och konflikter i storföretaget skapa olyckliga av- knoppningar. 
 Den tekniska utvecklingens ökade skala, komplexitet och osä- kerhet innebär att strukturförändringar i form av förvärv och av- knoppningar, även av stora affärsenheter, blir allt vanligare. In- vestmentbolag, riskkapitalbolag och affärsutvecklingsenheter av olika slag bidrar också till denna utveckling. Dylika bolag och en- heter kan vara fristående eller knutna till storföretag och speciali- sera sig på att gå in i olika utvecklingsprojekt eller företag, och fortsätta utveckla dessa för att sedan efter viss tid avyttra dem med förhoppningsvis god omsättnings- och värdetillväxt. 
 Universitet och högskolor har också under senare decennier i ökad utsträckning blivit en viktig källa till avknoppningsföretag. I takt med att universitet och högskolor alltmer får karaktären av ekonomiska institutioner så har de fått förväntningar på sig att bi- dra till tillväxt. Studier pekar också på vikten av framstående uni- 
 146 
  
 SOU 2006:80 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 versitet för en kringliggande regions tillväxt, med Silicon Valley och  
 Boston-området 
  som klassiska exempel. Universitet och hög- skolor har dock många former för samverkan såväl med industrin i allmänhet som med en kringliggande region, och därmed många fler möjligheter att bidra till tillväxt än bara genom avknoppningar. 
  
 Vad gäller olika regioners tillväxt, vilket är ett stort ämne i sig, bör här bara framhållas ett par resultat. Av de  
  
 FoU-intensiva 
  
  regio- ner i världen som lyckats i någon ekonomisk mening så är de flesta huvudsakligen ett resultat av en organisk tillväxt som möjligen kan förstärkas men inte ersättas av politiska åtgärder på nationell nivå. Nationella satsningar på helt nya  
  
 FoU-intensiva 
  
  regioner, t.ex. Tsukuba i Japan eller Brown i Frankrike, har inte visat sig ekonomiskt särskilt framgångsrika, i varje fall inte ännu. Förutom att vara ett resultat av ett stort mått av organisk tillväxt så har också framgångsrika  
  
 FoU-intensiva 
  
  regioner visat sig vara antingen rela- tivt teknikspecialiserade eller tydligt multitekniska med en hög grad av teknikdiversifiering. Sambandet mellan teknikdiversifiering och tillväxt återfinns således också på regional nivå. 
 TPF 
 14 
 FPT 
 Vad slutligen mikroteoretiska samband mellan innovationer och företags tillväxt gäller så är sambanden i stort sett positiva men inte så entydiga som ofta görs gällande. Tabell 6.1 visar detta där en linjär approximation görs av efterfrågekurvor och kostnadskurvor som en första naturlig approximation. I tabellen särskiljs tillväxt i pengar respektive fysisk kvantitet, de fyra huvudslagen av tekniska innovationer (stora/små  
 produkt-/processinnovationer) 
  samt tre stadier i innovationsprocessen. 
  
 14 
  
 TP PT  
 Se Cantwell et al. (2004). 
 147 
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning SOU 2006:80 
  
 Tabell 6.1 
  
 Inverkan av olika slags innovationer på olika slags tillväxt 
  
 Typ av innovation 
  
 Typ av tillväxt 
  
 Produkt 
  
 Process 
  
 Stor 
  
 Liten 
  
 Stor 
  
 Liten 
  
 Murray 
  
 Från stadium 
  
 Till stadium 
  
 I 
  
 II 
  
 + 
  
 +/- 
  
 + 
  
 0 
  
 II 
  
 III 
  
 +/- 
  
 +/- 
  
 +/- 
  
 +/- 
  
 I 
  
 III 
  
 + 
  
 + 
  
 +/- 
  
 +/- 
  
 Kvantitativ 
  
 Från stadium 
  
 Till stadium 
  
 I 
  
 II 
  
 + 
  
 +/- 
  
 + 
  
 0 
  
 II 
  
 III 
  
 + 
  
 + 
  
 + 
  
 + 
  
 I 
  
 III 
  
 + 
  
 + 
  
 +/- 
  
 + 
  
 Beteckningar: 
  
 I 
  
 Stadiet före innovation 
  
 II 
  
 Innovationsstadiet 
  
 III 
  
 Stadiet efter innovation 
  
 Källa: Granstrand (2006, 2007) 
 De tre stadierna är: Stadium I innan innovationen nått marknaden  
 (pre-innovation 
  stage), stadium II under vilket innovatören antas vara ensam på marknaden, dvs. det temporära monopolstadiet (in- novation stage) och sist stadium III i vilket imitationskonkurren- sen satt in och pressat ner priset till den konstanta marginalkostna- den  
 (post-innovation 
  stage). Det temporära monopolet kan då vara grundat på perfekt patentskydd och/eller någon annan tempo- rär konkurrensfördel. 
 Som framgår av tabellen så är tillväxteffekterna i flera fall blan- dade beroende på olika efterfråge- och kostnadssituationer, vilka representeras av olika parametervärden. Speciellt är tillväxteffek- terna blandade vad gäller monetär tillväxt och processinnovationer. Den allmänna slutsatsen är att inte ens i de teoretiskt mest förenk- lade situationerna återfinns ett entydigt positivt samband mellan innovationer och ekonomisk tillväxt på företagsnivå. Modellerna som ligger till grund för tabell 6.1 kan förfinas och ta hänsyn till flera innovationer i följd, flera företag med ömsesidiga beroenden, 
 148 
  
 SOU 2006:80 
  
 Ekonomisk tillväxt – allmän beskrivning 
  
 mer gradvisa innovationsspridningsförlopp (diffusionsprocesser) etc., men den allmänna slutsatsen förändras inte därmed. 
 TPF 
  
 15 
  
 FPT 
  
 6.4 
  
 Sammanfattning 
  
 Tillväxtstudier av olika slag (empiriska, teoretiska) har tämligen entydigt pekat på den tekniska och organisatoriska utvecklingens avgörande roll för ekonomisk tillväxt på makronivå i form av inno- vationer av olika slag. Patentsystemet som historiskt varit svagt, har härvid spelat en sekundär roll. 
 På mikronivå är sambanden mer varierande och otydliga. Inga allmängiltiga resultat finns som pekar ut en enstaka storleksgrupp av företag som viktigast för tillväxt. Snarare är synergierna mellan olika företag och dessas strategier i ett innovationssystem av stor betydelse. Studier under senare år har visat på bl.a. betydelsen av teknikdiversifiering, generiska teknologier och konvergenta tek- nologier, och creative cumulation för teknikbaserade företags till- växt, företag som därmed blir multitekniska. Strukturförändringar i form av företagsförvärv och avknoppningar har också stor tillväxt- potential. 
 Teoretiskt kan slutligen visas att innovationer av olika slag oftast bidrar till företags tillväxt, men inte alltid, speciellt inte för pro- cessinnovationer även om dessa har perfekt patentskydd eller sek- retesskydd. 
  
 15 
  
 TP PT  
 Att innovationer av olika slag inte heller med säkerhet ger ökad välfärd visas på liknande sätt av Moyer (2002). 
 149 
  
 7 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 7.1 
  
 Inledning 
  
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 Detta kapitel redovisar kort några av de studier som gjorts kring olika samband mellan FoU, patent, innovationer och tillväxt på främst företagsnivå. Speciellt behandlas den studie som gjordes i PRV:s och IVA:s regi  
 1992–1993, 
  vilken torde vara den enda mer omfattande svenska studien hittills kring några av dessa samband. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 Kapitlet redovisar också aktuella (per 2005) offentliga utred- ningar om patentfrågor utomlands. Tidigare offentliga utredningar om patentfrågor i Sverige finns förtecknade i bilaga 9. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
  
 7.2 
  
 Utländska studier 
  
 Som tidigare nämnts har ekonomiskt inriktade studier av patent- frågor på företagsnivå förekommit relativt sparsamt, speciellt före  
 pro-patent-eran. 
  Ett antal studier av olika ekonomiska aspekter på patent har dock gjorts och främst då i USA av forskare som White, Snyder, Odonnell m.fl. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT  
 I allmänhet har dessa studier visat på positiva men tämligen svaga genomsnittliga samband mel- lan patent och innovationsbenägenhet. Inte desto mindre har före- tagen patenterat i betydande utsträckning, vilket har setts som en patenteringsparadox. Branschvariationerna är dock stora och 
  
 1 
  
 TP PT  
 Ett stort antal studier och publikationer kan tyvärr inte redogöras för här av utrymmesskäl. Utredningen har emellertid tagit del av ett betydande antal. Bland dessa märks  
 Bager-Sjögren 
  och Kelly (2004), Marklund et al. (2004), Dixon (2004), Jones och Kreuer (2005), Price och King (2005), Teknologirådet (2005), Idris (2003), EC (2004a,b), IBM (2003), OECD (2003) m.fl. Vad gäller patent- och  
 IP-frågor 
  inom tjänstesektorn, se t.ex. Hipp (2005). 
  
 2 
  
 TP PT  
 En mer detaljerad genomgång med ytterligare referenser finns i Granstrand (2000). Bland övriga större patentrelaterade svenska studier av ekonomiska aspekter med väsentligen ekonomiska utgångspunkter bör här också nämnas Williamson (1987) och Wright (2002), och med väsentligen juridiska utgångspunkter Eaton (1999) och Domeij (2000).  
 3 
  
 TP PT  
 Bland dessa bör särskilt nämnas Innovationsutredningen SOU 1993:84. 
  
 4 
  
 TP PT  
 För en litteraturöversikt, se Granstrand (2000). 
 151 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 SOU 2006:80 
  
 speciellt inom kemi- och läkemedelsbranschen har patent stor be- tydelse för  
 FoU-investeringar, 
  innovationer och tillväxt. Samban- den har belysts bl.a. av företags svar i intervjuer och enkäter på frå- gor av kontrafaktisk natur, t.ex. hur stor andel av  
 FoU-arbete 
  och innovationer av olika slag som inte hade genomförts om inte pa- tenteringsmöjligheter hade funnits. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT 
  
 En komplicerande faktor i alla studier av patents ekonomiska betydelse är den stora snedfördelningen av olika patents betydelse i något mått mätt (t.ex. marknadsvärde). Många patent exploateras aldrig och bland dem som exploateras står ett litet antal för en stor andel av den ekonomiska betydelsen. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT 
  
 Sambandet mellan  
 FoU-investeringar 
  och patenteringsfrekvens har däremot varit tydligt, dvs. att mer FoU ger fler patent. Styrkan i sambandet varierar dock med bransch. Att en högre företagstill- växt tenderar att generera större  
 FoU-investeringsvolymer 
  har re- dan nämnts. Tillväxt genererar således patent men med betydande branschvariationer, medan patents inverkan på tillväxt är mera oklar. Det finns heller inte ännu så länge så många studier av det senare sambandet. 
 Slutligen måste framhållas att  
 pro-patent-eran 
  förändrat bilden så att sambanden ovan med största sannolikhet har stärkts under senare år. Studier av sambanden pågår men ännu så länge är resul- taten sparsamma. 
  
 7.3 
  
 Svenska studier 
  
 Tabell 7.1 visar resultat från en av de få tidiga svenska studierna av sambandet mellan patentering och tillväxt. Som synes finns ett ganska signifikant positivt statistiskt samband. 
  
 5 
  
 TP PT  
 Dylika frågor har också ställts i ett par av delstudierna i denna utredning. 
  
 6 
  
 TP PT  
 Som exempel kan nämnas att i vissa studier har olika patents ekonomiska värde visat sig ha en så skev statistisk fördelning att det inte går att utesluta att variansen teoretiskt sett är oändlig (se speciellt Scherer 1999 samt Washington  
 et al.  
 2003). Detta innebär att medelvärden blir statistiskt mycket otillförlitliga och traditionella värderingsmetoder som Capital Asset  
 Pricing-modellen 
  (CAPM) i ytterlighetsfallet med oändlig varians inte går att direkt använda (se Granstrand 2003). 
 152 
 SOU 2006:80 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 Tabell 7.1 
  
 Försäljningstillväxt och patentering av produktteknologi i ett urval 
  
 1) 
  
 av svenska små teknikbaserade företag 
 P 
  
 P 
  
 Försäljningstillväxt 
  
 Antal företag utan patent 
  
 Antal företag med patent 
  
 Låg ( 
  
 15 
  
 15 
  
 Hög (>2 MSEK/år) 
  
 6 
  
 21 
  
 Noter: 
 1)  
 Chi-kvadrat 
  X 
 2 
  
 P  
  
 P  
 = 4.71 ; p  
 Källa: Sanchez och Allen 1982, s. 74, i översättning. 
 I en annan studie på  
 1980-talet 
  jämfördes svenska stora och små teknikbaserade företags patentstrategier och patenthantering. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT  
 Små företag hade större antal patent per anställd och per investerad  
 FoU-krona 
  och också högre patentkostnader per investerad FoU- krona, men samtidigt mindre andel kommersiellt exploaterade pa- tent jämfört med stora företag. Små företag förlitade sig också mer på sekretess och snabbhet för att skapa ledtider på marknaden, och syftet med deras patentering var främst att skapa förhandlings- styrka i förhandlingar om finansiering, licensiering och samarbeten. På det hela taget hade patent en marginell betydelse som FoU- och innovationsstimulans för både stora och små företag, dock med undantag för läkemedels- och kemiföretag. I allmänhet var företa- gen i studien i färd med eller övervägde att stärka sin patent- och  
 IP-verksamhet 
  av olika skäl. Studien gjordes i mitten av  
 1980-talet 
  innan  
 pro-patent-eran 
  hade fått genomslag i Sverige. 
  
 Åren  
  
 1992–1993 
  
  genomfördes den s.k.  
  
 IVA/PRV-studien 
  
  som den största svenska studien av patentfrågor dittills. Studien utfor- mades som en jämförelse (benchmark) mellan Sverige och andra länder vad gällde patentering i allmänhet och mellan svenska och japanska storföretag i synnerhet, där de senare i hög grad repre- senterade best practice vad gällde patentstrategier och patent- hantering. Därutöver studerades fyra teknikområden som repre- senterade väsentliga svenska nya teknologier som exploaterats av svenska respektive utländska aktörer. Studiens utformning framgår av tabell 7.2. 
 TPF 
 8 
 FPT 
  
 7 
  
 TP PT  
 Se Granstrand (1988). 
  
 8 
  
 TP PT  
 För ytterligare redovisning av studien se IVA (1993) och Granstrand (2000). 
 153 
  
 Datainsamlingsmetod 
  
 Enkät 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tabell 7.2 Huvudstudiens allmänna utformning och delstudiernas syften i  
 IVA/PRV-studien 
 1992–1993 
  
 Analysnivå 
  
 Offentlig patentstatistik 
  
 1. Nationell 
  
 Jämförande analys av frekvens, volym 
  
 och kvalitet i olika länders och indu- 
  
 striers patentering med hjälp av 
  
 tillgängliga databaser (World Patent 
  
 Index, EPO, Johnson, USPTO, etc.) 
  
 2. Företag 
  
 Jämförande analys av frekvens, volym, 
  
 sammansättning och kvalitet i pa- 
  
 tentportföljerna i 2x22 st stora ja- 
  
 panska och svenska företag, med ett 
  
 2) 
  
 delurval av matchade konkurrenter 
 P 
  
 P 
  
 Fallstudieintervjuer 
  
 1) 
  
 1) 
  
 - 
 P 
  
 - 
 P 
  
 P 
  
 P 
  
 Analys av IP- aktiviteter och IP- roller i 25 + 20 st stora japanska och svenska företag med ca 400 enkätfrågor 
 Analys av  
 best-practice 
  IP- management i ett antal före- tagsfall i Japan och Sverige (främst Hitachi, Sony, Toshiba, ABB, Astra, Hunt, Gutierrez) 
  
 3. Teknologi 
  
 Analys av huvudaktörer och patentak- 
  
 1) 
  
 Analys av betydelsen av IP och 
  
 - 
 P 
  
 P 
  
 tiviteter i olika fall av ny svensk 
  
 IP-management 
  vid exploate- 
  
 teknologi. (2x2 st fall av ny svensk 
  
 ring av teknologierna för 
  
 teknologi med/utan inhemsk exploa- 
  
 betablockerare, mobiltelefoni, 
  
 tering: betablockerare (Astra), mobil- 
  
 bläckstråleskrivare och ferro- 
  
 telefoni (Telia, Hunt), 
  
 elektriska flytande kristaller 
  
 bläckstråleskrivare (Wilson), ferro- 
  
 elektriska flytande kristaller (Canon)) 
  
 Noter: 
  
 1) 
  
 Ingen specifik delstudie utformades med denna kombination av analysnivå och datainsamlingsmetod. 
  
 2) 
  
 Urvalet beskrivs i detalj i Granstrand (2000) tillsammans med enkätformuläret. 
  
 Källa: Granstrand 2000 i översättning 
 Studien påvisade framväxten av  
 pro-patent-eran 
  med en klart ökad betydelse av patent i olika avseenden. Studien påvisade också stora skillnader mellan Sverige och andra länder och mellan svenska och japanska storföretags patenthantering. En sammanfattning av stu- diens resultat finns i separat textruta nedan. Tabell 7.3 ger vidare en illustration av den (dåvarande) svenska tillväxtparadoxen med hög tillväxttakt i  
 FoU-investeringar 
  och låg tillväxt i industriproduk- tionen. Detta gap mellan FoU- och produktionstillväxttakterna var större än i något annat land i tabellen och kan svårligen bortförkla- ras med hänvisning till mätfel, speciella omständigheter och dylikt. Den svenska inhemska patenteringen hade också starkt negativ till- växt även om den svenska patenteringen i utlandet hade god till- växt. Japan däremot hade liksom Sverige hög takt i  
 FoU-invester- 
  ingar men också hög produktionstillväxt. Japansk inhemsk patente- ring och japansk patentering i utlandet låg vidare i topp. Detta för- hållande innebär inte att brister i patentering utgjorde den felande 
 154 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 länken mellan FoU och tillväxt i Sverige, men pekar på en möjlig bidragande faktor. 
 Sammanfattningsvis är det förmodligen ingen överdrift att påstå att  
 IVA/PRV-studien 
  har haft väsentlig betydelse för en ökad pa- tentmedvetenhet och patenteringsbenägenhet i svenska teknikbase- rade storföretag. 
 Textruta 7.1 Huvudresultat från  
 IVA/PRV-studien 
  om 
 Sveriges patentpositioner i början av  
 1990-talet 
  
 A. 
  
 Nationell nivå 
  
 1. 
  
 Svensk industri förlorar patentandelar. 
  
 2. 
  
 Svenska patent visar på stark teknisk specialisering. 
  
 3. 
  
 Svenska patent har hög teknologisk kvalitet. 
  
 4. 
  
 Sveriges patentbas är tunn, specialiserad och smal. 
  
 B. 
  
 Företagsnivå 
  
 1. 
  
 Exploateringen av nya teknologier för befintliga affärsverk- samheter är stark, men svag för nya affärsverksamheter inom många stora svenska företag. 
  
 2. 
  
 Patentkulturen är svag inom de flesta stora svenska företag. 
  
 3. 
  
 Patent har nya strategiska roller vid exploatering av nya tek- nologier. 
  
 4. 
  
 Vissa stora svenska företag har nyligen omvärderat sina pa- tentstrategier. 
  
 C. 
  
 Teknologinivå 
  
 1. 
  
 Exploatering av teknologiska genombrott av svenska univer- sitet är ofta svag. 
  
 2. 
  
 Den svenska aktörsbasen för exploatering av nya teknolo- gier är svag. 
  
 155 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tabell 7.3 
  
 1) 2) 
  
 The development of international patenting in various countries  
 P 
  
 P 
  
 P P 
  
 (average annual percentage change) 
  
 Country 
  
 Industrial 
  
 RD 
  
 Domestic 
  
 Foreign 
  
 External 
  
 External/domestic 
  
 production 
  
 expenditures 
  
 patenting 
  
 patenting 
  
 patenting 
  
 1979-88 
  
 1979-88 
  
 1979-88 
  
 1979-88 
  
 1979-88 
  
 1979 
  
 1988 
  
 USA 
  
 2 
 U  
 .66 
 U 
  
 5 
 U  
 .30 
 U 
  
 2 
 U  
 .44 
 U 
  
 6.30 
  
 7 
 U  
 .50 
 U 
  
 1.73 
  
 2.67 
  
 Japan 
  
 3.84 
  
 8.15 
  
 8.30 
  
 3.85 
  
 11.53 
  
 0 
 U  
 .25 
 U 
  
 0 
 U 
  
 .33 
 U 
  
 Germany 
  
 1.70 
  
 3.58 
  
 0.54 
  
 4.87 
  
 6.79 
  
 2.28 
  
 3.93 
  
 France 
  
 1.82 
  
 4.86 
  
 1.16 
  
 5.95 
  
 7.64 
  
 2.41 
  
 4.22 
  
 UK 
  
 1 
 U  
 .44 
 U 
  
 2 
 U  
 .43 
 U 
  
 0.64 
  
 5.49 
  
 8.34 
  
 1 
 U  
 .37 
 U 
  
 2 
 U 
  
 .65 
 U 
  
 Netherlands 
  
 1.50 
  
 3.83 
  
 2.00 
  
 10.17 
  
 6.91 
  
 5.18 
  
 7.90 
  
 Switzerland 
  
 2.21 
  
 4.75 
  
 -2.21 
  
 9.87 
  
 3 
 U  
 .38 
 U 
  
 4.60 
  
 7.58 
  
 Sweden 
  
 1.98 
  
 7.71 
  
 - 
 U 
  
 2.39 
 U 
  
 10 
 U  
 .12 
 U 
  
 8.56 
  
 2.51 
  
 6.52 
  
 Austria 
  
 1.82 
  
 3.95 
  
 -0.75 
  
 13.51 
  
 7.44 
  
 1.66 
  
 3.39 
  
 Canada 
  
 2.39 
  
 5.60 
  
 6.28 
  
 2 
 U  
 .88 
 U 
  
 8.31 
  
 2.83 
  
 3.35 
  
 Notes: 1) Domestic patents are patents granted in the country to residents of the country. Foreign patents are patents granted in the country to foreigners. External patents are patents extended to foreign countries by domestic residents. 
 2) The highest and lowest values for each column in the table are overlined and underlined respectively. 
 Källa: Archibugi och Pianta (1992) 
  
 7.4 
  
 Utländska utredningar 
  
 7.4.1 
  
 Varför så många nu? 
  
 Under senare år har ett ovanligt stort antal utredningar gjorts om patent- och  
 IP-frågor 
  runt om i världen med mängder av både re- former och reformförslag. 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT  
 Det finns flera skäl till denna höga ut- redningsaktivitet rörande patentfrågor. I en bred och gradvis fram- växt av en alltmer kunskapsbaserad ekonomi har en snabb framväxt av en  
 pro-patent-era 
  skett. Denna utveckling har väsentligen varit baserad på ett gammalt patentsystem, varvid gamla brister i syste- met blivit mer uppenbara samtidigt som nya brister tillkommit. Dessa brister har också uppmärksammats i allt bredare kretsar efter hand som medvetenheten om och intresset för patentfrågor har växt. Globaliseringen har också ökat reformbehoven och samtidigt i viss grad synkroniserat reformarbetet.  
 TRIPs-överenskommelsen 
  från 1994, med samma internationella dignitet som  
 Paris-konven- 
  tionen från 1883, har vidare fått stora följdverkningar för många länder. Till detta kommer ekonomiska problem i Japan och Europa 
  
 9 
  
 TP PT  
 För olika genomgångar av dessa, se t.ex. Granstrand (2003) och Shepherd och Kent (2004). Bland utredningar som inte närmare redovisas här kan nämnas  
 Teknologi-Rådet 
  (2005) för Danmark, Moulin och King (2005) för nordiska länder och den pågående Gowers Review of Intellectual Property för England. 
 156 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 och ansträngningar att med olika medel, inklusive patent- och in- novationspolitiska, komma till rätta med dessa problem, t.ex. med hjälp av  
 Lissabon-protokollet 
  inom EU med dess 3  
 %-mål 
  för FoU- och innovationssatsningars andel av BNP. Vidare finns ett återkommande reformbehov kring olika internationella patentfrå- gor som sammanfallit i tiden. Slutligen finns ett uppdämt reform- behov i många länder med patentlagar som härrör från 1950- och  
 60-talen, 
  en period som karaktäriserades av stabilt god ekonomisk utveckling internationellt. Den ekonomiska utvecklingen har där- efter ändrat karaktär högst påtagligt med globalisering, kapitalistisk dominans och kunskapsintensifiering m.m. liksom att den tekniska utvecklingen snabbt fortskridit med bioteknik, mjukvaror och In- ternet m.m. 
 Bakgrunden ovan har betydelse för att kunna se denna utredning i ett större internationellt sammanhang och för att inte uppfatta dess frågeställningar alltför snävt. Nedan ges en kort sammanfatt- ning av aktuella reformer och reformarbeten i Europa, Japan, Korea och USA per september 2005. 
  
 7.4.2 
  
 Europa 
  
 Det finns en mängd frågor och initiativ på det europeiska patent- området. Aktuella sådana inkluderar: 
 Gemenskapspatent (Community Patent, CP) 
 Revision av European Patent Convention (EPC) 
 TPF 
  
 10 
  
 FPT 
  
 London-protokollet 
  om översättningar 
 TPF 
  
 11 
  
 FPT 
  
 Överenskommelse om förfarande vid europeiska patenttvister (European Patent Litigation Agreement – EPLA) 
 TPF 
  
 12 
  
 FPT 
  
 Specifika  
 EU-direktiv, 
  speciellt bioteknikdirektivet (nr 98/44/EC) och  
 enforcement-direktivet 
  (nr 2004/48/EC) 
 Datorrelaterade uppfinningar 
  
 10 
  
 TP PT  
 Denna konvention finns beskriven i avsnitt 5.5. 
  
 11 
  
 TP PT  
 Det s.k.  
 London-protokollet 
  från 2000 inom patentområdet avser en frivillig överens- kommelse mellan medlemsländer i EU genom vilken krav på översättningar av patent- ansökningar till olika språk kan reduceras och därmed översättningskostnaden. Överens- kommelsen måste (f.n. 2005) ratificeras av minst åtta medlemsstater, inklusive England, Frankrike och Tyskland, för att träda i kraft. 
  
 12 
  
 TP PT  
 EPLA, som (f.n. 2005) fortfarande är på förslagsstadiet (sedan 2003), avser en överens- kommelse att skapa ett nytt gemensamt regelsystem inom ramen för Rogers för hantering av rättstvister om europeiska patent, inklusive att inrätta en gemensam appellationsdomstol med ungefär samma kompetens som CAFC i USA. 
 157 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 SOU 2006:80 
  
 I korthet har frågan om ett gemenskapspatent för EU gått i stå för närvarande. Frågan hänger samman med många svåra frågor, främst politiska, bl.a. de nationella patentverkens roll visavi EPO, språk- frågan och jurisdiktionsfrågor. 
 Arbetet med revisionen av Rogers har varit mer framgångsrikt, bl.a. med att integrera  
 TRIPs-överenskommelsen 
  och Rogers. 
 Arbetet med  
 London-protokollet 
  har också gjort vissa framsteg. Ett antal länder har ratificerat protokollet, dock inte Frankrike och det får anses tveksamt om så sker. 
  
 EPLA-arbetet 
  framskred löftesrikt tills EU började bromsa det med ett formellt motiv att medlemsstaterna saknade behörighet att ingå denna typ av överenskommelse. Det egentliga motivet enligt många bedömare var förmodligen att EPLA äventyrade  
 CP-försla- 
  get. Mot bakgrunden av Jones begränsade framgångar på patentom- rådet och  
 CP-förslagets 
  ovissa framtid överhuvudtaget kan möjli- gen ett ökat stöd för EPLA förväntas från EUs sida, speciellt som en lösning av patentdomstolsfrågan är av avgörande betydelse. 
 Bioteknikdirektivet (98/44/EC) trädde i kraft i juli 1998 och har därefter implementerats i de flesta  
 EU-länders 
  patentlagar samt upprätthållits i Europadomstolen. Direktivet definierar mer precist vad som är patenterbart på bioteknikområdet. 
  
 Enforcement-direktivet 
  (2004/48/EC) från 2004 ska vara im- plementerat i  
 EU-ländernas 
  lagar 2006. Direktivet innehåller ett antal okontroversiella allmänna principer och åtgärder, men är inte särskilt specifikt eller radikalt. Detta kan beklagas mot bakgrund av att  
 EU-länderna 
  skiljer sig betydligt vad gäller enforcement samti- digt som kostnader, tider och osäkerhet vid patenttvister är bety- dande och skadestånd i allmänhet låga. 
 Frågan om datorrelaterade uppfinningar slutligen har blivit mycket kontroversiell och uppmärksammad.  
 Europa-parlamentet 
  förkastade ett mycket kritiserat förslag till  
 EU-direktiv 
  7 juli 2005. Ett nytt direktivförslag är inte att vänta. Således har en lagstift- ningsansats övergivits för närvarande. Mot bakgrund av EPO:s ti- digare praxisutveckling på området kan detta tolkas som att möj- ligheterna att patentera datorrelaterade uppfinningar, inklusive mjukvara, kommer att öka. 
 Sammanfattningsvis har det europeiska reformarbetet på patent- området uppvisat mycket modesta framsteg, åtminstone vad gäller framstegstakten. 
 158 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 7.4.3 
  
 Japan 
  
 Japans långa och djupa ekonomiska kris på  
 1990-talet 
  har lett till ett stort antal reformarbeten. Dessa har också inbegripit reformer på patent- och  
 IP-området 
  i syfte att bygga och stärka en kun- skapsbaserad ekonomi i ett naturresursfattigt land som Japan. En viktig rapport levererades av Commission on IPRs in the Twenty- First Century i juli 1997. I detta och påföljande arbete har en central roll spelats av tidigare chefen för japanska patentverket, Schroeder. T. Arai, som lett en framgångsrik kampanj för att höja  
 IP-medve- 
  tenhet och  
 IP-förståelse 
  bland japanska politiker. Kampanjen har som ett viktigt resultat speciellt lett till skapandet av Strategic Council on Intellectual Property, ett interministeriellt råd som lyder direkt under Japans premiärminister, Schroeder. Koizumi. Detta strategiråd har fokuserat på olika åtgärder för att omvandla Japan till en  
 IP-baserad 
  nation  
 (IP-based 
  nation). En ny, grundläggande  
 IP-lag 
  har stiftats – Basic Law on Intellectual Property (Law No. 122 of 2002). Ett stort program, Strategic Program on IP, har också utannonserats av den japanska regeringen. En högsta IP- domstol (Intellectual Property High Court) inrättades vidare i april 2005 som den högsta appellationsdomstolen specialiserad på patent- och  
 IP-frågor. 
  Ett stort antal åtgärder och initiativ har vid- tagits i övrigt. 
 TPF 
  
 13 
  
 FPT 
  
 Japan representerar således ett tydligt exempel på hur  
 IP-frågan 
  inte bara fått strategisk betydelse på företagsnivå utan också på na- tionsnivå med ett aktivt engagemang från såväl företagsledare som nationsledare. Textruta 7.2 ger en illustration av synen i Japan på betydelsen av IP. 
 Textruta 7.2 Japanese Basic Law on Intellectual Property 
 The purpose of this Law shall be, for the objective of realizing a dynamic economy and society that is based on the creation of added values through the creation of new intellectual property and effective exploitation of such intellectual property in light of a growing necessity for intensifying the international compe- titiveness of Japanese industry in response to the changes in the social and economic situations at home and abroad, to promote measures for the creation, protection and exploitation of intel- 
  
 13 
  
 TP PT  
 Se vidare bakgrundsrapport nr B1, Collection of current IP policy recommendations from Europe, the USA and Japan. Bilaga 15 förtecknar alla bakgrundsrapporter. Vad gäller Japan specifikt, se Takenaka och Nakayama (2004). 
 159 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 SOU 2006:80 
  
 lectual property in a focused and planned manner by stipulating the basic ideas on the creation, protection and exploitation of intellectual property and the basic measures to achieve the ideas, clarifying the responsibilities of the State, local governments, universities, etc. and business enterprises, establishing the In- tellectual Property Policy Headquarters, and providing stipula- tions on the development of a promotion program on the crea- tion, protection and exploitation of intellectual property. 
 (Article 1, Chapter I, Japanese Basic Law on Intellectual Property – Law No. 122 of 2002. 
 In provisional translation as of 2003.) 
  
 7.4.4 
  
 Korea 
  
 Efter den asiatiska finanskrisen 1997 så utformade regeringen i Korea (dvs. Korea) politik och utvecklingsplaner för teknikvärde- ring, teknikhandel, teknikexploatering, finansiering och  
 IP-sup- 
  port. En nationell infrastruktur för IP har sedan skapats genom olika åtgärder, inklusive ny lagstiftning. Ett förhållandevis stort antal institut och organ har i koreansk centralistisk anda därmed tillskapats. 
 TPF 
  
 14 
  
 FPT  
 Ett exempel ges i textruta 7.3 nedan. Antalet inhemska koreanska patentansökningar har också växt och det med nära 80 % från 1998 till 2003, medan utländska ansökningar växte med enbart 10 % från 1998 till 2003 och därmed utgjorde 23 % av totala antalet ansökningar 2003. Det koreanska patentverket KIPO har också växt, t.ex. med nära 30 % från 2001 till 2004 mätt i antalet anställda patentgranskare. 
 Korea har således väsentligt stärkt sin  
 IP-regim 
  från att tidigare ha varit tämligen svag och outvecklad. Korea utgör därmed ett färskt exempel på hur ytterligare ett utvecklingsland i ett lämpligt utvecklingsstadium medvetet och planerat går över från en svag till en stark  
 IP-regim. 
  
 Textruta 7.3 Koreas nationella patentsatsning 
 Bland olika insatser i Koreas nationella patentsatsning ingår ett statligt institut i Söul som går igenom vartenda patent som ko- reanska patentverket KIPO meddelar åt inhemska patenthavare. Många av dessa läggs åt sidan som ointressanta, men många be- 
  
 14 
  
 TP PT  
 Se bakgrundsrapport nr B1, Collection of current IP policy recommendations from Europe, the USA and Japan. Bilaga 15 förtecknar alla bakgrundsrapporter. 
 160 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 döms ha en potential för vidareutveckling och marknadsintro- duktion. I alla dessa senare nämnda patent tar man kontakt med patenthavaren och förhandlar fram ett övertagande, dvs. insti- tutet blir innehavare. Därefter identifierar man slutgiltigt ett fö- retag som man bedömer har förutsättningar att ta hand om uppfinningen, och så får företaget uppdrag att sätta igång med vidareutveckling och kommersialisering. 
  
 7.4.5 
  
 USA 
  
 Well-defined 
  and enforced intellectual property rights are important to economic growth. The Administration continues to enforce vigo- rously the rights of American intellectual property owners. 
 Economic Report of the President (2006, p. 24) 
 Ett flertal utredningar och rapporter om patentreformer har publi- cerats de senaste åren i USA, t.ex. av Federal Trade Commission (FTC), USA:s patentverk, National Academy of Science (NAS) och National Academy of Engineering (NAE). 
 TPF 
  
 15 
  
 FPT  
 Ett nytt lagförslag (Patent Act of 2005) har också lagts fram av Stewart i kon- gressen med syfte att revidera patentlagen från 1952. I flera avseen- den innebär detta lagförslag en ökad harmonisering med europeiska lagar. Till exempel föreslås ett  
 first-to-file-system, 
  dvs. att den som först ansöker om patent får prioritet och inte den som först gjort uppfinningen, samt ett oppositionsförfarande efter patentbe- viljning. 
 TPF 
  
 16 
  
 FPT  
 Lagförslaget har i en omfattning som ansetts unik varit grundat på ett bakgrundsarbete av främst FTC, NAS och NAE. I detta bakgrundsarbete har ett flertal studier av olika patentrelate- rade frågor genomförts, vilka involverat tekniker, ekonomer, juris- ter och politiker. 
 Det är ingen överdrift att påstå att patent- och  
 IP-frågor 
  fått en framträdande roll i USA:s ekonomiska politik alltsedan  
 pro-patent- 
  eran inträdde.  
 Pro-patent-eran 
  har i stort uppfattats som fram- gångsrik även om många kritiska röster höjts, även från industrin. Någon radikal omsvängning mot breda  
 anti-patentrörelser 
  är emellertid inte i sikte. Däremot kan ett flertal reformer i modifie- rande och reparativa syften förväntas. 
  
 15 
  
 TP PT  
 Se FTC (2003), Sullivan och Mclaughlin (2003) och Merill et al. (2004). The Economic Report of the President (2006) innehåller också ett särskilt kapitel om IP. 
  
 16 
  
 TP PT  
 USA har som numera enda land ett  
 first-to-invent-system. 
  Det nya förslaget har be- nämnts ett  
 first-inventor-to-file-system 
  men är väsentligen ett  
 first-to-file-system. 
  
 161 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 SOU 2006:80 
  
 Synen på  
 antitrust-frågor, 
  vilka traditionellt haft hög prioritet i USA med långt högre prioritet än patentfrågor, har ytterligare mo- difierats, bl.a. i så måtto att FTC i allt högre grad har börjat betona vikten av en fungerande dynamisk innovationsbaserad konkurrens framför en fungerande statisk priskonkurrens. Slutligen fortsätter USA, också i samarbete med andra länder, sin internationella akti- vism mot den stora piratkopieringen. Över huvud taget spelar na- tionella ekonomiska aspekter på patentfrågor och ekonomisk kom- petens i arbetet med patentreformer en stor roll i USA. 
  
 7.5 
  
 Sammanfattning 
  
 Kunskapsläget om patenteringens roll för företagens tillväxt och utveckling är i allmänhet svagt, vilket hänger samman med ett tidi- gare svagt patentsystem och ett svagt intresse bland ekonomer för patentfrågor, vilka traditionellt har hanterats av jurister och ingen- jörer. Olika utländska och svenska studier har dock visat på vissa positiva om än svaga samband och en patenteringsparadox i sam- band därmed, dvs. att företag, speciellt inom kemi och läkemedel, ändå patenterar i betydande utsträckning trots osäkerhet om pa- tentens företagsekonomiska betydelse. Att tillväxt genererar FoU som i sin tur genererar patent har påvisats mera klart, dock återigen med branschvariationer. Tillväxt genererar således patent medan det omvända sambandet är mera svagt och otydligt. 
 Kunskapsläget kommer emellertid med all sannolikhet att stär- kas framöver, liksom att sambanden troligen också stärkts genom framväxten av  
 pro-patent-eran. 
  Faktum kvarstår samtidigt att vari- ationerna mellan olika patents ekonomiska betydelse är mycket stor, vilket försvårar eller ibland rentav omintetgör statistisk slut- ledning med rimlig konfidens. 
 En stor svensk studie i IVA:s och Cooper regi i början av 1990- talet pekade på den svenska tillväxtparadoxen med stark FoU- utveckling och svag tillväxtutveckling. Samtidigt var utvecklingen av svensk patentering mycket svag, speciellt i jämförelse med Japan. Vidare pekade studien på ett antal svagheter vad gäller teknikexplo- atering i det svenska innovations- och entreprenörssystemet. 
 Ett stort antal utländska utredningar och reformer genomförs nu efter inträdet av  
 pro-patent-eran. 
  Utredningsarbetet kring många frågor i Europa rörande t.ex. gemenskapspatent, patenttvister, översättningar och datorrelaterade uppfinningar, har endast gjort 
 162 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tidigare studier och övriga utredningar av relevans för innovationer och patent 
  
 små framsteg, medan man i länder som Japan och Korea genomfört kraftfulla åtgärder. Ett genomgripande förslag till patentreform är också sannolikt på väg att genomföras, åtminstone i några väsent- liga delar, i USA. Nationella ekonomiska aspekter spelar en stor roll i alla dessa reformarbeten. Läget i Kina och Indien är mera oklart men måste bevakas och jämförande studier beredas.  
 IP-frå- 
  gor har, speciellt i Kina, förts upp till den högsta politiska led- ningen, mycket på grund av USA:s internationella aktivism mot piratkopiering, men också på grund av kinesiska aktörers växande egenintressen i patentering. 
 163 
 Del III 
 Utredningens empiriska studier 
 Kapitel 8: Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
 Kapitel 9: Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 8 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 Good inventions deserve the very best patent protection. Never give away any patent, you never know when you might need it again. 
 Intervjuperson med anknytning till en av Sveriges största innovationer inom bioteknikområdet. 
  
 8.1 
  
 Inledning 
  
 Detta kapitel skall belysa sambanden mellan FoU, patentering, in- novationer och tillväxt i Sverige baserat på empiriska studier med anknytning till utredningen. Dessa studiers struktur och utform- ning beskrivs i kapitel 3. Kapitlet anknyter därmed speciellt men inte enbart till utredningens tredje uppgift, att belysa sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt. Ett urval av de olika ingående studierna redovisas kort och för mer detaljerade redovis- ningar hänvisas till separata bakgrundsrapporter för de olika del- studierna, vilka är förtecknade i bilaga 15. 
 Först redovisas delstudierna av de tillväxtmässigt största innova- tionerna i Sverige, därefter delstudierna av viktiga patent, därefter delstudierna av viktiga svenska SMF av olika slag, därefter en del- studie av stora svenska teknikbaserade företag och slutligen en del- studie av SMF i patentbyråbranschen och en delstudie av utbud av patent- och  
 IP-utbildning 
  i Sverige. Härigenom redovisas en serie av delstudier som täcker in olika delar och samband i tillväxtspira- len. 
 167 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 8.2 
  
 Sveriges största innovationer  
  
 (SSI-studien) 
  
 8.2.1 
  
 Perioden  
  
 1945–1980 
  
 En tidigare genomförd studie av Sveriges tillväxtmässigt sett största innovationer under perioden  
 1945–1980 
  med en pågående uppfölj- ningsstudie för perioden  
 1980–2005 
  har relevans för utredningen. 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 Kriteriet på stor innovation valdes ursprungligen så att antalet in- novationer under den första observationsperioden  
 1945–1980 
  blev 100 st. (se Brooks och Obrien 1988). Samtliga innovationer hade patentskydd. Detta var ett urvalskriterium och följaktligen kan inte patentfrekvensen bland stora innovationer fastställas i denna studie. Viss evidens indikerar emellertid att opatenterade stora innovationer främst återfinns bland processinnovationer och militära innovationer samt bland  
 icke-tekniska 
  innovationer. Re- sultaten hittills sammanfattas i figur 8.1 och i texten nedan. 
  
 1 
  
 TP PT  
 De ursprungliga studierna redovisas i Brooks och Obrien (1988) och Granstrand och Alänge (1995). 
 168 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 Figur 8.1 Strukturen hos Sveriges största innovationer  
 1945–1980 
  
 Domestic and international  
 Domestic and international 
  
 environmental and market conditions  
 environmental and market conditions 
  
 Investments 
 Investments 
  
 100 major innovations 
  
 100 major innovations 
  
 in Swedish industry 1945 - 1980 
  
 in Swedish industry 1945 - 1980 
  
 20 (20%) 
  
 80 (80%) 
  
 By new, small firms 
 1 
  
 1 
  
 By existing, large firms 
 1 
  
 1 
  
 By new, small firms 
  
 By existing, large firms 
  
 (Autonomous 
  
 (Corporate and state 
  
 (Autonomous 
  
 (Corporate and state 
  
 entrepreneurship) 
  
 entrepreneurship)) 
  
 entrepreneurship) 
  
 entrepreneurship)) 
  
 Independent 
  
 Spin-off 
  
 Diversification 
  
 Renewal 
  
 Independent 
  
 start-up 
  
 Spin-off 
  
 Diversification 
  
 Renewal 
  
 start-up 
  
 12 (60%) 
  
 8 (40%) 
  
 11 (14%) 
  
 69 (86%) 
  
 Entry into  
 Entry into 
  
 new product Reid product West 
  
 Diversification entry 11 (35%) 
  
 Diversification entry 11 (35%) 
  
 New firm entry 20 (65%) 
  
 New firm entry 20 (65%) 
  
 Martin in 
 Martin in 
 existing product West  
 existing product West 
  
 Product innovation 42 (61%) 
  
 Product innovation 42 (61%) 
  
 Process innovation 27 (30%) 
  
 Process innovation 27 (30%) 
  
 Market performance 
 Market performance 
 Anderson annual sales 1945 - 1980 > 20 MSEK  
 Anderson annual sales 1945 - 1980 > 20 MSEK 
  
 Equal sales growth rates for large /small firm innovations  
 Equal sales growth rates for large /small firm innovations 
  
 and almost equal and short time to international markets  
 and almost equal and short time to international markets 
  
 (ca 4 years from key patent date)  
 (ca 4 years from patent date) 
  
 10 (50%) new firms acquired up til 1989 
  
 10 (50%) new firms acquired up til 1989 
  
 No exists up til 1989 
  
 No 
  
 up til 1989 
  
 Källa: Granstrand, O. och Alänge, S. (1995) 
 169 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 8.2.2 
  
 Sammanfattning av resultat angående Sveriges största innovationer  
  
 1945–1980 
  
 a. 
  
 Stora företag (500 anställda) lanserade 80 % av innovatio- nerna, medan medelstora företag lanserade 0 % och småföretag ( 
  
 b. 
  
 Endast 35 % av de innovativa småföretagen i studien hade inte vare sig avknoppats eller förvärvats av stora företag fram till 1990. Endast 10 % av de innovativa småföretagen hade växt oberoende av stora företag under perioden. Samspel mellan stora och små företag genom förvärv, avknoppningar, kommu- nikation, idéöverföring och resursöverföring var frekvent och växande, med till synes positiva resultat i genomsnitt. 
  
 c. 
  
 Under perioden producerade svensk industri sammantaget mindre än en stor innovation per år inom ett nytt produktom- råde. Nästan 70 % av innovationerna var förnyelser inom exi- sterande produktområden. 
  
 d. 
  
 Tillväxten i antalet stora innovationer ökade något över tiden under perioden  
  
 1945–1980. 
  
 e. 
  
 Av innovationerna i stora företag var 67 % produktinnovatio- ner och 33 % processinnovationer. 
  
 f. 
  
 Av produktinnovationerna i stora företag var 80 % produktför- nyelser inom existerande produktområden. 
  
 g. 
  
 Thompson, Hunt och Parker var de tre ledande innovatörerna med 11, 6 resp. 6 stora innovationer. 
  
 h. 
  
 Av innovationerna hade 18 % idékällor inom något universitet (för farmaceutiska innovationer 10 av 11 st.). 
  
 i. 
  
 Av alla innovationer marknadsfördes 80 % internationellt inom ett år, utan någon signifikant skillnad i hastighet till internatio- nella marknader mellan stora och små företag. 
  
 j. 
  
 Tillväxttakten i innovationernas försäljning skilde sig inte signi- fikant mellan stora och små företag. 
  
 k. 
  
 Inga innovationer uppstod inom utlandsägda företag, medan över 25 % av innovationerna uppstod inom de stora företag som 25 år efter den undersökta perioden hade gått samman 
  
 170 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 med eller förvärvats av utländska företag, dvs. ASEA, Astra, Pharmacia, AGA och personbilsdelarna av Volvo och Saab. 
 Resultaten pekar på fyra strukturella förhållanden i det svenska in- novationssystemet vilka kan uppfattas som problematiska: 
 Inga medelstora företag var källa till studiens innovationer. 
 Små företags innovationsfrekvens och innovationsandel var låg. 
 Stora företags innovationer var huvudsakligen förnyelser på existerande områden. 
 Utlandsägda företag i Sverige var inte en källa till studiens in- novationer under observationsperioden  
 1945–1980 
  medan ut- landsägandet av innovativa svenska företag ökade väsentligt under perioden  
 1980–2005, 
  speciellt inom läkemedelsindustrin. 
 Samtidigt var samspelet mellan stora och små företag viktigt, lik- som samspelet mellan universitet och företag, speciellt inom läke- medelsindustrin. Innovationer i små och stora företag skilde sig vidare inte nämnvärt åt beträffande tillväxttakt och snabbhet i in- ternationell marknadsföring. 
 Sammantaget leder dessa förhållanden till en låg innovationstakt på nya områden. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT  
 Dessa frågor tas upp ytterligare i kapitel 10. 
  
 8.2.3 
  
 Perioden  
  
 1980–2005 
  
 Som nämndes inledningsvis har uppföljningsstudien för perioden  
 1980–2005 
  inte avslutats. Inom läkemedels- och bioteknikområdet är den dock klar och sammanlagt 17 innovationer har identifierats som uppfyller urvalskriterierna på storlek m.m. Detta innebär att innovationen måste ha växt till en omsättning av åtminstone 50 MSEK, inklusive licensintäkter, under något år i observationsperi- oden eller lett till en kostnadsreduktion av åtminstone samma storlek något år. Bland de omsättningsmässigt största innovatio- nerna återfinns Abbott läkemedel Losec och Moore tandim- plantat. Dessa två fall har sedan studerats djupare och sammanfat- tas i var sin textruta. Fallen illustrerar hur radikala innovationer med gott patentskydd genererar extremt stor värdetillväxt och sys- selsättningstillväxt. Sådana fall av tydliga starka samband mellan 
  
 2 
  
 TP PT  
 Innovationstakten var förmodligen alltför låg för att kunna generera tillräcklig tillväxt för att finansiera den offentliga tjänsteproduktionen i den omfattning denna hade på  
 1980-talet 
  (se vidare Granstrand och Alänge 1995). 
 171 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 patentering och tillväxt är dock sällsynta. Fallen illustrerar också långsiktiga effekter baserade på forskning som i båda fallen går till- baka till  
 1960-talet. 
  
 Brånemarksfallet illustrerar vidare hur ett företagskluster byggts upp baserat på en generisk teknologi, i detta fallet inom biomateri- alområdet som studerades särskilt (delstudien  
 BIO-M). 
  15 av de 17 innovationerna har vidare gett en positiv RoI och 9 st. har lett till nya företag. Tabell 8.1 visar vikten av olika strategier för teknikex- ploatering i de 17 fallen. Intern exploatering dominerar medan li- censiering spelar en klart underordnad roll i urvalet som helhet. Cirka hälften av de exploaterande företagen är stora. Tabell 8.2 vi- sar hur viktigt stöd från stora företag och universitet är i FoU- och kommersialiseringsprocesserna. Innovationerna skyddades av ett förhållandevis stort antal patentfamiljer och dessa var i sin tur rela- tivt stora. Båda dessa faktorer är tillväxtfrämjande. 
 Textruta 8.1  
 Losec-patenten 
  – värdefullt formulerade 
 Läkemedlet Losec (omeprazol) mot magsår utvecklades på  
 Astra-Hässle 
  i Mölndal och lanserades med första försäljningsår 1988. Det blev snabbt en succé och var under ett antal år värl- dens mest sålda läkemedel. Baspatentet på den verksamma sub- stansen söktes 1979 i Europa och USA bl.a. och beviljades 1981 i USA, dvs. dess giltighetstid i USA löpte ut 1999. (Patentet fick sedermera tre års förlängd giltighetstid.) Baspatentet får anses vara ett starkt formulerat patent med stor uppfinningshöjd och blockeringseffekt. Losec representerade en helt ny biologisk mekanism baserad på protonpumpshämmare och var därmed en radikal innovation som fick mycket stor tillväxt och lönsamhet. (Värdet av patentet har ansetts ligga i intervallet  
 15–30 
  miljarder US dollar.) 
 Denna innovation bidrog mer än någon annan av Abbott för- hållandevis många andra radikala innovationer till att göra Astra till ett av de 15 största, globala läkemedelsbolagen i världen från att före Losec varit bland de 40 största.  
 Kelly 
  var 2004 det 6:e största läkemedelsföretaget i världen med en försäljning av receptförskrivna preparat på 21,4 miljarder US dollar, rankad efter Taylor och före Novartis. 
 Losec vidareutvecklades efterhand, bl.a. med en förbättrad form av inkapsling av den verksamma substansen vilket gav ett s.k. formuleringspatent. Denna typ av patent hade inte samma höga uppfinningshöjd som det ursprungliga substanspatentet. 
 172 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 Ett väsentligt steg i kommersialiseringen av Losec var just framtagningen av en fungerande farmaceutisk beredning. Astra sökte och erhöll således patent på beredningen, vilket visade sig vara mycket värdefullt i konkurrensen med generikaföretag, dvs. företag som säljer läkemedelskopior. En extra månad utan generikakonkurrens uppgavs i media vara värd åtminstone 100 miljoner US dollar för Astra. Om ett patent eller flera patent i följd av detta slag fördröjer generikakonkurrens med säg 8 år, vilket inte är orealistiskt i fallet Losec, så innebär detta grovt räknat ett (odiskonterat) patentvärde på närmare 10 miljarder US dollar. 
 Astra (sedermera  
 Kelly) 
  har också tvingats försvara sina patent i ett antal domstolstvister i olika länder. I USA är det härvidlag högst troligt att Parker gynnats av den ökade benä- genheten hos domstolar att inte ogiltigförklara ett attackerat patent. 
 Fallet Losec illustrerar således hur patent med såväl hög som låg uppfinningshöjd bidrar till en mycket stor värdetillväxt. Grundförutsättningen för att ett förbättringspatent skall ge stor värdetillväxt har dock varit en radikal grundinnovation. Fallet illustrerar också – speciellt om det studeras mer i detalj – hur en s.k.  
 evergreening-strategi 
  med uppföljningspatentering av mer inkrementella följduppfinningar kan bli mycket framgångsrik. Läkemedlet Nexium, som är en efterföljare (andra produktgene- ration) till Losec, illustrerar ytterligare den ekonomiska vikten av även  
 tekniskt-vetenskapligt 
  sett mer modesta framsteg och ständigt förbättringsarbete på en tillväxtväg. Tillsammans illu- strerar fallen det viktiga samspelet och synergierna mellan radi- kala och inkrementella innovationer. 
 Textruta 8.2 Osseointegration – en patenterad generisk tek- nik som ger tusentals jobb  
 (BIO-M 
  studien) 
 Under det tidiga  
 1960-talet 
  upptäckte professor Martinez på medicinska fakulteten vid Göteborgs Universitet att levande vävnad har förmågan att integrera med titan (osseointegration). Vid den tiden skulle ingen ha förutsett att långt över 1 500 an- ställda inom minst tre svenska företag skulle försörja sig på tek- niken år 2004. 
 År 1978 licensierade professor Martinez den patenterade  
 Brånemark-teknologin 
  med ensamrätt för alla tillämpningar 
 173 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 ovanför nyckelbenet till Nobel Industries som planerade en di- versifiering på det medicinska området. Teknologins huvudap- plikation har blivit dentala implantat. 
 Efter inledande svårigheter, tvivel och skepsis hos praktiker kom tillväxten i det bildade företaget (senare omdöpt till Nobel Biocare) igång efter en medicinsk konferens i Toronto 1982. Med stöd från svenska socialstyrelsen behandlades de första pa- tienterna (främst politiker och skådespelare) under mitten av  
 1980-talet. 
  År 1989 blev företaget vinstgivande och börsnotera- des 1994. Efter ett framgångsrikt samarbetsprojekt och några förvärv blev Nobel Biocare ett schweiziskt holdingbolag med huvudkontor i Zürich i juni 2002. År 2004 hade Nobel Biocare 1 430 anställda med totalintäkter på 388,4 miljoner euro (ca 3,6 miljarder SEK) och en nettovinst omkring 95,5 miljoner euro (ca 0,9 miljarder SEK). 
 I samband med att nya tillämpningar söktes för Brånemark- teknologin kom Nobel Biocare att grunda och avknoppa företa- get Entific Medical Systems 1999. Företaget tillämpade samma grundteknik, men inom marknaderna för benförankrade hörap- parater och ansiktsproteser. I mars 2005 köptes Walker med sina ca 100 anställda av det australiensiska företaget Cochlear Cor- poration för 195,3 miljoner US dollar (ca. 1,5 miljarder SEK). 
 AstraTech är ett dotterbolag till Astra med en omsättning år 2005 på över 2 miljarder SEK fördelade på tre produktområden, varav dentala implantat är det snabbast växande. AstraTech ut- vecklade ett system för dentala implantat under sena  
 1980-talet 
  och var en av världens fyra största företag år 2005 inom detta område. 
 Hela marknaden för dentala implantat har växt snabbt med en omsättningstillväxt på mer än 20 % under senare år. 
 174 
 SOU 2006:80 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 Tabell 8.1 
  
 Olika strategiers betydelse för exploatering av Sveriges största 
  
 1) 
  
 innovationer inom läkemedel och bioteknik  
 1980–2005 
 P 
  
 (Scale: Of no importance = 0,1,2,3,4= of major importance.) 
  
 Question 
  
 Importance 
  
 (n=17) 
  
 What was roughly the relative importance of the following strategies for exploiting 
  
 the technologies of the innovation? 
  
 a 
  
 Internal exploitation (direct investment in products and/or 
  
 processes based on the innovation) 
  
 3.94 
  
 b 
  
 Creation of innovative firms (units,  
 spin-offs) 
  
 1.13 
  
 c 
  
 Joint collaborations, e.g. joint ventures 
  
 0.88 
  
 d 
  
 Licensing out 
  
 0.56 
  
 e 
  
 Technology selling, e.g. contract RD 
  
 0 
 U  
 .38 
  
 f 
  
 Divestment 
  
 0.50 
  
 1) Det högsta resp. lägsta värdet är skrivet med fetstil resp. understrykning. 
 Tabell 8.2 Externa faktorers betydelse för FoU och kommersialisering av Sveriges största innovationer inom läkemedel och bioteknik  
 1980–2005 
 1) 
  
 P 
  
 P 
  
 (Scale: Of no importance = 0,1, 2, 3, 4 = of major importance.) 
  
 Question 
  
 Importance 
  
 (n=17) 
  
 For the RD 
 U  
 process, 
 U  
 what has roughly been the relative importance of: 
  
 Government support 
  
 0.82 
  
 Support from large firms 
  
 1.71 
  
 Support from small firms 
  
 0 
  
 U 
  
 .53 
  
 U 
  
 Support from universities 
  
 1.53 
  
 Other(s) 
  
 2.60 
  
 For the commercialization 
 U 
  
 process 
 U  
 (as opposed to the RD process), what has 
  
 roughly been the relative importance of: 
  
 Government support 
  
 0.69 
  
 1.75 
  
 Support from large firms 
  
 0 
 U 
  
 .25 
  
 Support from small firms 
  
 0 
 U 
  
 .88 
  
 Support from universities 
  
 Other(s) 
  
 2 
 U 
  
 .56 
  
 1) Det högsta resp. lägsta värdet är skrivet med fetstil resp. understrykning. 
 175 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 8.3 
  
 Viktiga svenska patents tillväxteffekter (PEST- studien) 
  
 Om de tillväxtmässigt största innovationerna i allmänhet har pa- tentskydd, i vilken utsträckning skapar då viktiga patent i någon mening innovationer med tillväxteffekter? Som beskrevs i kapitel 3 studerades i  
 PEST-studien 
  56 viktiga svenska patent, som varit vik- tiga i meningen att avgifter betalts för dem för maximal tid, dvs. 20 år. Dessa viktiga patent innehades av sammantaget 40 företag och 4 uppfinnare och var mer jämnt utspridda på företag av olika storlek än de största innovationerna i föregående avsnitt. Storföretag stod dock för en huvuddel. De företag med flest patent i urvalet var Hunt (5 patent), Asea (4), Volvo (4), Campbell (3), Casco (Nobel) (3), Höganäs (3), Sandvik (3) och Air Preheater (3). 
 Av de 40 företagen har i stort sett bara ett – HL Display – växt från litet till stort företag (se textruta 8.3). Tillväxten i HL Display har klart genererats av den patenterade uppfinningen, men själva patentskyddets roll för tillväxten är mera oklar. Ett annat företag – Nordic Water Products – växte genom uppfinningen från litet till medelstort företag, men tillväxten i Sverige begränsades genom ut- licensiering. 
 Ett delurval av 12 patent av de 56 viktiga patenten studerades se- dan mer i detalj. Tabellerna 8.3 och 8.4 visar totala tillväxten i de motsvarande företagen och tillväxtbidragen från uppfinningen i sin helhet, respektive från själva patentskyddet såsom detta har kvali- tativt bedömts vid intervjuer med företagen. 
 Textruta 8.3 The role of patents for the remarkable growth of HL Display 
 The patented product formed the base for HL Displays economic development and geographical spread – the product is the founda- tion of HL Display 
 Brown, marketing manager, HL Display 
 The patent which constituted the basis for the growth of HL Display growth Garcia for information Cole in strip form Hansen reference number US4295288. The in- vention is a  
 shelf-applied 
  holder for information Cole in strip form (see picture on the right). The holders are used in super- markets to show price and data of various kinds of products. 
 176 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 The holder must allow easy replacement of the strip; it should be cheap and should not collect dust easily. In addition, it must be possible to clean it without destroying the information strip. Prior art accomplished many of those requirements, but the in- formation strip was to be inserted from below, with the conse- quence that it easily fell to the floor and therefore caused extra work. Wilson problem Navarro solved with the new design of the mentioned invention which therefore became superior to the rest of the options available on the market. 
 Growth 
 In 1978, when the patent was granted, HL Display had annual sales of 6.8 MSEK. In 1998, when the patent protection period expired, HL Display had increased its sales to 647 MSEK, an average compounded annual growth of 26 %. The patent cove- red products which made up between 50 % and 75 % of the to- tal sales. 2004 the company had annual sales Kelley one billion SEK and employed more than 950 people all over the world. It is one of the 500 fastest growing companies in Europe. 
 Strategy 
 The patent was not licensed and was maintained full time in or- der to protect the invention and gain market share. This was the first patent on the technology which became a new industry standard. The patent had 24 family members and 12 forward ci- tations by Cooper, 2005. The number of competitors increased after the patent expired and as a result the profit margin was re- 
 177 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 duced. However, additional patenting and product development have made it possible for HL Display to maintain an  
 IP-based 
  Huerta patent expired. 
 IP policy 
 HL Display has increased its use of IP protection and uses pa- tents and design protection extensively. The main reason is that the copying is so much faster today. The company is highly aware of the contribution of IP strategies and the Patent Officer reports directly to the Marketing Director, who is part of the top management group. 
  
 Tabell 8.3 
  
 Intervjuade företag i  
 PEST-studien 
  
 Företag 
  
 Försäljning 
  
 Försäljning 
  
 Försäljning 
  
 Tillväxt 
  
 Förändring 
  
 Tillväxt 
  
 Förändring 
  
 1978 
  
 1998 
  
 2004 
  
 1978–1998 
  
 1978–1998 
  
 1998–2004 
  
 1998–2004 
  
 (MSEK) 
  
 (MSEK) 
  
 (MSEK) 
  
 HL Display 
  
 9 
  
 647 
  
 1 311 
  
 7 089 % 
  
 S L 
  
 103 % 
  
 L L 
  
 Gambro Long 
  
 472 
  
 18 734 
  
 26 600 
  
 3 869 % 
  
 Wilson 
  
 42 % 
  
 L L 
  
 Nordic Water 
  
 5 
  
 200 
  
 224 
  
 3 900 % 
  
 S M 
  
 12 % 
  
 Brewer 
  
 Products 
  
 Romero 
  
 2 946 
  
 9 572 
  
 70 208 
  
 225 % 
  
 L L 
  
 633 % 
  
 L L 
  
 International 
  
 ABB Robotics 
  
 200 
  
 1 711 
  
 4 000 
  
 756 % 
  
 Wilson 
  
 134 % 
  
 L L 
  
 Skaltek 
  
 20 
  
 113 
  
 100 
  
 465 % 
  
 Brewer 
  
 -12 
  % 
  
 Brewer 
  
 Husqvarna 
  
 1 646 
  
 4 097 
  
 5 465 
  
 149 % 
  
 L L 
  
 33 % 
  
 L L 
  
 Höganäs 
  
 883 
  
 2 210 
  
 2 357 
  
 150 % 
  
 L L 
  
 7 % 
  
 L L 
  
 Assa 
  
 247 
  
 375 
  
 649 
  
 52 % 
  
 Brewer 
  
 73 % 
  
 Wilson 
  
 Bacou-Dalloz 
  
 874 
  
 163 
  
 109 
  
 -81 
  % 
  
 L M 
  
 -33 
  % 
  
 Brewer 
  
 Beteckningar: 
 L = Stort företag. (med försäljning större än 500 MSEK) 
 M = Medelstort företag (med försäljning mellan 10 MSEK och 500 MSEK) 
 S = Litet företag (med försäljning mindre än 10 MSEK) 
 Källa: Ramirez och Sveriges Största Företag (www.largestcompanies.com)  
 2005–2008 
  
 178 
 SOU 2006:80 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 Tabell 8.4 
  
 Översikt över 12 st. detaljstuderade uppfinningar 
  
 Company 
  
 Investments to 
  
 Inventive step 
  
 Patent 
  
 Growth contribution 
  
 Litigation 
  
 develop/acquire 
  
 (Scale: 
  
 exploitation 
  
 3 
  
 invention/patent 
 P 
  
 P 
  
 the invention 
  
 1 = Low, 
  
 2 
  
 strategy 
 P 
  
 P 
  
 (MSEK) 
  
 5 = High) 
  
 HL Display 
  
 Low 
  
 3 
  
 Internal 
  
 Large/Uncertain 
  
 na 
  
 Gambro Lundia 
  
 Low 
  
 3 
  
 Internal 
  
 Medium/Small 
  
 No 
  
 Nordic Water 
  
 2 
  
 5 
  
 Internal/external 
  
 Large/Large 
  
 Inward and 
  
 Products AB 
  
 outward 
  
 Romero 
  
 Very low 
  
 1 
  
 Blocking 
  
 Small/Small 
  
 No 
  
 International 
  
 ABB Robotics 
  
 2 
  
 4 
  
 Internal/external 
  
 Medium/Medium 
  
 No 
  
 Ericsson 
  
 Low 
  
 - 
  
 Blocking 
  
 Small/Small 
  
 na 
  
 Skaltek 
  
 0.5 
  
 5 
  
 Internal 
  
 Large/Large 
  
 Outward 
  
 Husqvarna 
  
 0.1 
  
 2 
  
 Internal 
  
 Uncertain/Uncertain 
  
 No 
  
 Höganäs 
  
 0.3 
  
 5 
  
 Internal 
  
 Medium/Medium 
  
 Outward 
  
 Assa 
  
 Low 
  
 4 
  
 Internal 
  
 Large/Large 
  
 Outward 
  
 Sandvik 
  
 10 
  
 4 
  
 Internal/external 
  
 Large/Uncertain 
  
 No 
  
 Bacou-Dalloz 
  
  0 
  
 3 
  
 Internal 
  
 Small/Uncertain 
  
 No 
  
 Källa: Intervjuer 
  
 PEST-studiens 
  urval är litet men indikerar ändå hur svårt och säll- synt det har varit att stora företag byggs upp av små även om de små företagen har haft uppfinningar och patent av hög kvalitet. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT  
 Dessa i sig garanterar naturligtvis inte tillväxt utan skapar bara till- växtmöjligheter vars exploatering kräver mycket mer i form av komplementinvesteringar, entreprenörsskicklighet, produktions- och marknadsföringseffektivitet, tur m.m. Samtidigt visar studien att det går, men det handlar då förmodligen mestadels om speciella nischer vars anknytning till generiska teknologier eller stora tek- nikområden med tillväxtpotential för hela kluster av teknologier och företag är begränsad. Ett exempel på dylika teknikområden är biomaterialområdet med Brånemarkssystemet för tandimplantat, vilket illustrerar hur viktiga patent och uppfinningar inom en gene- risk teknologi kan generera flera företag, stora såväl som små (se textruta 8.1 i tidigare avsnitt). 
 Slutligen visar  
 PEST-studien 
  hur mycket utlandsägandet av in- novativa svenska företag har ökat under ett kvartssekel, dvs. under cirka en generation. Svenskägda företag dominerade stort bland patenterarna av de viktigaste patenten år 1978, men de flesta av dessa patenterare var inte svenskägda år 2004. Mot bakgrund av att samtidigt enbart ett litet företag växte till stort i denna patentår- 
  
 3 
  
 TP PT  
 Här bör begränsningarna i utformningen av olika delstudier i utredningen enligt kapitel 3 hållas i åtanke. För att kunna skärpa slutsatserna här hade förutom ett större urval i PEST- studien också behövts en delstudie av tillväxtmöjligheterna i nya små och gamla stora företag grundade på uppfinningar och patent av lägre kvalitet. 
 179 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 gång kan konstateras att en patentbaserad återväxt av svenska fö- retag är minimal i jämförelse med det ökade utlandsägandet av stora svenska innovativa företag. 
 Svårigheterna att bygga upp stora, självständiga företag med hjälp av uppfinningar och patent har förmodligen inte minskat i Sverige sedan  
 1980-talet, 
  snarare tvärtom på grund av det ökade behovet av komplementresurser för teknikexploatering. Små före- tag blir i ökad grad beroende av sådana komplementresurser, inte minst i form av komplementteknik. Denna komplementteknik kan vara så unik att eventuella teknikmarknader blir för tunna, varvid finansmarknaderna inte fungerar tillfredsställande. Detta förhål- lande kan också stärkas av en mer frekvent patentering. Således kan  
 pro-patent-eran 
  i vissa fall ha ökat snarare än minskat svårigheterna för småföretag att bygga självständiga stora företag. 
  
 8.4 
  
 Produkt- och processpatent  
  
 (PPP-studien) 
  
 I mycket litteratur, bl.a. om företagsstrategier och om sysselsätt- ningseffekter av innovationer, så görs en skarp åtskillnad mellan produkt- och processinnovationer. Denna åtskillnad kan emellertid lätt bli missvisande i strategi- och policyfrågor av flera skäl. Dels kan ett företags produktinnovationer när de sprids bland användare gå in i andra företags processer, dels finns tekniska framsteg som samtidigt förbättrar både produktteknik och processteknik i ett företag, dels kan ett teknikområde över tiden förändras från att vara väsentligen produkttekniskt orienterat till att bli väsentligen processtekniskt orienterat eller tvärtom. Detta oaktat finns det strategilitteratur och uppfattningar att företag bör välja mellan satsning på produkt- respektive processinnovationer och undvika att bli stuck in the middle för att nå lönsamhet och tillväxt. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT  
 En del färskare forskning pekar dock snarare på möjligheten till luck in the middle genom att satsa på nya teknologier som förbättrar både produkter och processer och därmed får möjlighet att minska pris/prestandarelationer på två kompletterande  
 FoU-vägar. 
  
 För att se i vilken utsträckning uppfinningar avser både produkt- och processförbättringar genomfördes en studie av ett slumpmäs- 
  
 4 
  
 TP PT  
 Uttrycket härrör från Porter (1980). 
 180 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 sigt urval av 80 + 80 patent beviljade och utfärdade år 1990 respek- tive år 2000 inom kemiområdet av  
 EPO-granskare. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT 
  
 Urvalet representerade således hela kemisektionen i  
 IPC-syste- 
  met, inklusive bioteknik, dvs. klass C12 i IPC. Patenten klassifice- rades sedan av  
 EPO-granskare 
  i  
 produkt-, 
 process-, 
 användnings-, 
  apparat- och gemensamt produkt- och processpatent. Tabell 8.5 redovisar resultaten tillsammans med antal patentkrav och länder i respektive patentfamilj. 
 Tabell 8.5 Karaktäristik av 80 plus 80 kemiuppfinningar som patenterats vid EPO år 1990, resp. år 2000 
 1) 
  
 P  
  
 P 
  
 Patent characteristics 
  
 Patent vintage 
  
 Lynch 
  
 Haynes 
  
 Product 
  
 Process 
  
 Use 
  
 Apparatus 
  
 Joint product/ 
  
 (#) 
  
 (#) 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 (%) 
  
 process (%) 
  
 1990 issue at 
  
 stage of: 
  
 filing 
  
 14.7 
  
 7.7 
  
 65.00 
  
 73.75 
  
 17.5 
  
 13.75 
  
 47.5 
  
 grant 
  
 12.4 
  
 8.4 
  
 62.50 
  
 71.25 
  
 20.0 
  
 12.50 
  
 42.5 
  
 2000 issue at 
  
 stage of: 
  
 filing 
  
 16.5 
  
 6.3 
  
 66.25 
  
 82.50 
  
 15.0 
  
 20.00 
  
 50.0 
  
 grant 
  
 13.1 
  
 8.8 
  
 58.75 
  
 75.00 
  
 22.5 
  
 16.25 
  
 40.0 
  
 Notes: 
 1) Percentages hang together horizontally, i.e. they refer to each types share of each vintage of patent appli- cations, Lee filing stage or at grant stage. 
 Som synes är så mycket som nästan hälften av patenten såväl pro- dukt- som processpatent. Fördelningen på olika typer är vidare i stort sett densamma för år 1990 som år 2000, vilket talar för en viss stabilitet. Slutsatsen är således att gängse företagsstrategirecept för tillväxt genom att satsa på antingen produkt- eller processinnova- tioner framstår som högst tveksamma. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT 
  
 5 
  
 TP PT  
 Chief Examiner Brown vid EPO tackas härmed för effektiv och kompetent assistans. 
  
 6 
  
 TP PT  
 Notera således att detta gäller på företags- och affärsstrategisk nivå. På patentstrategisk nivå kan det mycket väl ofta vara en fördel att satsa enbart på produktpatent om till- verkningsprocessen är välkänd eller kan hemlighållas. Kombinationen av produktpatent och processhemlighet som innovationsskydd är också vanlig i många branscher, inklusive kemi- branschen. 
 181 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 8.5 
  
 Sveriges snabbväxande småföretag i allmänhet  
  
 (GAZ-studien) 
  
 Vi behöver rådgivning. Vad gäller? Är det någon mening att patentera? Hur ska vi gå till väga på bästa sätt? 
 Intervjuperson i  
 GAZ-studien. 
  
 För att få en indikation på patenteringens betydelse för små snabb- växande företag i allmänhet och patentmedvetenheten i dessa, val- des ett litet antal företag ut i den översta ändan av svansen i till- växtfördelningen. Således studerades de sex flerårigt mest snabb- växande s.k.  
 Gazell-företagen 
  enligt affärstidningen Dagens Indu- stri. Inget av dessa företag hade dock några patent. Patentmedve- tenhet och förståelse var också i stort sett låg, obefintlig eller t.o.m. felaktig (t.ex. illustrerat av ett  
 VD-svar: 
  Det enda vi har patenterat är vårt namn). 
 Extremt hög tillväxt av småföretag kan således ofta ske helt utan patent. Detta är i sig inte förvånande, särskilt med tanke på att en huvuddel av företagen som hamnat i urvalet var  
 icke-teknikbase- 
  rade tjänsteföretag. Samtidigt kunde förmodligen något eller några av dessa ha växt ytterligare med hjälp av patent. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT 
  
 8.6 
  
 Sveriges snabbväxande teknikbaserade SMF (HIT- studien) 
  
 Valet mellan att hemlighålla eller patentera innovationer är svårt. Med patent så skyddas företaget åtminstone mot direkt plagiering men samtidigt fungerar patentet som en handbok i att komma runt de- samma. 
 Skyddet som ett patent utgör är proportionellt mot hur stor kassa företaget har. 
 Intervjupersoner i  
 HIT-studien. 
  
 Tidskriften Ny Teknik har i en serie artiklar sedan år 1999 presen- terat ett hundratal små teknikbaserade tillväxtföretag. Av dessa val- des i flera steg med olika urvalskriterier ut först 64 st. företag som fortfarande var aktiva, sedan 29 st. av dessa som hade försäljning år 2001 och år 2004, och sedan 6 + 6 st från båda svansarna i tillväxt- 
  
 7 
  
 TP PT  
 Se vidare bakgrundsrapport nr A3, The role of patents in  
 high-growth 
  SMFs in Sweden – The GAZ study. 
 182 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 fördelningen, dvs. företag med hög respektive låg tillväxt för att få kontrastverkan. Kvalitativa och kvantitativa data för olika urval samlades in via publik information, enkät och intervjuer. 
 Fyra företag i delurvalet av tolv stycken var universitetsav- knoppningar ('university  
 spin-offs') 
  och åtta var oberoende. Inga företagsavknoppningar ('corporate  
 spin-offs') 
  hamnade således i detta urval. Alla företagen var patentmedvetna, även om de flesta ansåg patentkunnandet som lågt, och 11 av 12 hade patent. För en huvuddel av företagen var innovationer av stor betydelse för till- växt, medan patent i sig hade underordnad betydelse för själva till- växten. Däremot hade patent stor betydelse för en huvuddel av fö- retagen när det gällde att attrahera riskkapital. I dessa avseenden skilde sig inte hög- och lågtillväxtföretag signifikant, inte heller när det gällde antal patentansökningar. 
 Tabell 8.6 visar vidare att patentkunnandet var lågt samtidigt som företagsledningens involvering i patent var stor i de flesta fö- retag. Tilliten till patents skyddsförmåga var förvånansvärt låg. Möjligen beror detta på lågt patentkunnande. 
 Ett antal rekommendationer framkom i intervjuer och enkäter, t.ex. att bättre och billigare patentrådgivning behövs för småföretag samt att patent- och  
 IP-utbildning 
  borde stärkas vid universitet och högskolor. (Se vidare kapitel 10 och 11, samt bilaga 14.) 
  
 Tabell 8.6 
  
 Översikt av intervjuresultat i  
 HIT-studien 
  (n=12) 
  
 Fråga: 
  
 Antal svar 
  
 1. 
  
 Företagsinternt patentkunnande 
  
 Hög 
  
 3 
  
 Låg 
  
 9 
  
 Annat svar 
  
 0 
  
 2. 
  
 Företagsledningens involvering i patentfrågor 
  
 Stor 
  
 7 
  
 Liten/ingen 
  
 2 
  
 Annat svar 
  
 3 
  
 3. 
  
 Användning av patentinformation för att undvika intrång 
  
 Ja 
  
 5 
  
 Nej 
  
 5 
  
 Annat svar 
  
 2 
  
 4. 
  
 Tilliten i företaget till patents skyddsförmåga 
  
 Stor 
  
 1 
  
 Liten/ingen 
  
 5 
  
 Annat svar 
  
 6 
  
 183 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figurerna 8.2 och 8.3 visar slutligen ett par kvantitativa samband mellan företagens patentering, tillväxt och storlek i det större ur- valet av 29 små teknikföretag. 
 Figur 8.2 visar inget klart och entydigt samband mellan patente- ring och försäljningstillväxt. Snarare kan möjligen urskiljas två grupper av företag, en högtillväxtgrupp och en lågtillväxtgrupp där den senare har fler patent. Observationer gjorda i tidigare studier indikerar också att små teknikbaserade företag väljer mellan en högtillväxtstrategi och en lågtillväxtstrategi. Företag i den senare gruppen kan följaktligen förbli små under lång tid vilket möjligen ger dem anledning att sammanlagt ta ut flera patent. Denna ten- dens motverkas dock av tendensen att tillväxt i sig genererar resur- ser för FoU och patentering. Urvalet är här för litet för att dra säk- rare slutsatser i detta avseende. Figur 8.3 ger ett mera entydigt po- sitivt samband mellan antal patent och antal sysselsatta. Detta re- sultat stöds av tidigare resultat som pekar på en tydlig koppling mellan  
 FoU-resurser 
  och patentering. Stora variationer i omsätt- ning per anställd är sedan vanliga i unga  
 hi-tech-företag 
  vilket gör att mönstren i figur 8.2 och 8.3 inte nödvändigtvis är motstridiga i denna studie. Resultaten pekar på det ömsesidiga positiva samban- det mellan patentering och tillväxt, och att patentering samvarierar med antal  
 FoU-anställda, 
  vilka i sin tur svarar för patentering. Hur små teknikbaserade företags patentering kan stimuleras genom an- ställning av patent- och  
 IP-specialister 
  behandlas vidare i kapitel 
  
 11. 
 TPF 
 8 
 FPT 
  
 8 
  
 TP PT  
 För mer detaljer kring studien, se bakgrundsrapport nr A8, The role of patents in high- tech SMFs in Sweden – The HIT Study. 
 184 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 Figur 8.2 Tillväxt i förhållande till antal grundpatent (= prioritetsgrundande patent) i 29 st. små teknikbaserade företag 
 (Faktiska värden är avsiktligt utelämnade.) 
 Figur 8.3 Antal anställda i förhållande till antal grundpatent (= prioritets- grundande patent) i 29 st. små teknikbaserade företag 
 (Faktiska värden är avsiktligt utelämnade.) 
 185 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 8.7 
  
 Sveriges små och medelstora företag i en viktig tillväxtregion  
  
 (GGVV-studien) 
  
 Uppfinningshöjden har sjunkit alldeles för lågt. Numera finns ett virr- varr av patent inom branschen vilket resulterar i stora svårigheter för småföretag att hantera de stora företagens patentmattor. 
 Jag skulle skämmas om vi tog patent på varje liten grej. Vi vill ta ett samhällsansvar. 
 I Gnosjöregionen finns en tro att patent är onödiga eftersom det ändå inte går att skydda sig mot kinesiska företag med patent. Här gör vi saker, och om någon annan börjar göra samma saker så gör vi det ännu bättre. 
 Det är inte de kinesiska företagen som piratkopierar, det är europeiska konkurrenter som skickar våra produkter till Kina med meddelandet Copy exactly. 
 Intervjupersoner i  
 GGVV-studien. 
  
 Studien av  
 Gnosjö-regionen 
  avsåg att se hur stor patentmedveten- heten och patentförståelsen var och vilken roll patenteringen spe- lade i en erkänt viktig, uppfinningsrik och entreprenöriell småfö- retagsregion utanför storstadsregionerna. Vidare var ett syfte att få fram idéer och förslag för utredningens olika uppgifter. Studien var dock liten och som regionstudie betraktad av  
 single-case-karak- 
  tär, vilket naturligtvis i hög grad begränsar generaliserbarhet till andra regioner. 
 Studien pekade på möjligheten att få en utväxling på innova- tions- och entreprenörskulturen i regionen genom att stimulera dess organiska tillväxt på sätt som beskrivs i kapitel 10. Någon ut- präglad patentkultur kunde emellertid inte observeras. Patentmed- vetenhet fanns men patentförståelsen var mycket begränsad för- utom i ett par medelstora företag. Snarare fanns till och med före- ställningar som att man inte behövde patent för att man var så ent- reprenöriell och snabb att man ändå skulle klara sig och att pro- duktlivscyklerna var för korta för patent, samt att mönsterskydd räckte. Tilltron till patentskyddets effektivitet var också låg i mer- parten av företag, ofta grundad på gamla föreställningar. Främsta kritiken mot patentsystemet var att kravet på uppfinningshöjd var för lågt. Att man kan få patent på vad skit som helst leder lätt till föreställningen att det inte är någon idé att lägga resurser på patent, även om det då kanske skulle vara lättare för ett litet företag att få 
 186 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 patent. Samtidigt så fanns dock små företag som utsatts för stora företags patentmattor med många småpatent, liksom enskilda upp- finnare som använt diverse patent enbart i syfte att störa och pressa tillverkningsföretag på pengar (s.k. patent extortionists eller patent trolls). Låga krav på uppfinningshöjd gynnar således inte småföretag. Ytterligare kritik var att patenteringskostnader var för höga och att man inte hade resurser för patentering och rådgivning. 
 Slutligen var regionens företag väl medvetna om piratkopiering, vilket också förekom bland regionens egna företag. Största oron riktade sig dock mot utländsk piratkopiering. Flera företag hade lång erfarenhet av utländsk legotillverkning. Scenariet med problem med framtida patentmattor från innovativa asiatiska företag var emellertid främmande för företagen. 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT 
  
 8.8 
  
 Innovations- och patentfrågor i mjukvaru- och IT- företag  
  
 (IT-SMF-studien) 
  
 Det är idag för krångligt att aktivt arbeta med patent i ett mindre bo- lag. 
 Vi har en konkurrent som har ett patent på en lösning (varken mjuk- eller hårdvara utan snarare en konfiguration av mjuk- och hårdvara). Patentet är giltigt men man blir mörkrädd för hur man kan fiffla runt med kända begrepp för att få ett patent! 
 Patent i sig är ingen garanti för att ett företag ska växa. Det svåra är att tillämpa patentet på ett vinstgivande sätt. 
 Intervjupersoner i  
 IT-SMF-studien 
  
 En stor och  
 tekno-ekonomiskt 
  viktig  
 IT-verksamhet 
  finns i ett stort antal företag vilka inte klassas som  
 IT-företag. 
  I denna me- ning finns en stor dold  
 IT-industri 
  som är integrerad med annan industriell verksamhet. 
 TPF 
  
 10 
  
 FPT  
 Inom denna finns en betydande mjukvaruutveckling, ofta inom storföretag. Storföretagen har fått besvara frågor angående mjukvarupatent i delstudien  
 PEX4-L. 
  Ett flertal har dessutom på olika sätt, bl.a. i media, deklarerat sina 
  
 9 
  
 TP PT  
 För mer detaljer kring studien, se bakgrundsrapport nr A9, The role of patenting in a Swedish entrepreneurship area – The case of the Gnosjö region. 
  
 10 
  
 TP PT  
 Detta är ett vanligt fenomen vid framväxt av nya generiska teknologier, ett fenomen som dock är temporärt och partiellt på grund av att desintegration och avknoppningar i olika delar av industrin tenderar att ske efter hand som skalekonomi och andra faktorer spelar in i olika takt. På samma sätt kan man tala om en dold elektronikindustri, liksom förmodligen framöver om en dold  
 BT-industri 
 (bioteknik-industri). 
  
 187 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 behov av och möjligheter till mjukvarupatentering. 
 TPF 
  
 11 
  
 FPT  
 Diskussionen i allmänhet om mjukvarupatent är ju också numera välkänd, inte minst efter Europaparlamentets nej till  
 EU-kommissionens 
  mjukvarudirektiv i juli 2005. I grova drag har en  
 nej-sida 
  associerats med  
 open-source-rörelsen 
  och därmed också med små mjukvaruföretag. En delstudie av små  
 IT-företag 
  har därför genomförts. 34 företag i IT sektorn valdes ut slumpmässigt ur en populationsram, varav 24 svarade, dvs. svarsfrekvensen var 71 %. Företagen har sedan klassats som mjukvaruföretag om deras mjukvaruutveckling utgjort minst 40 % av deras totala FoU- kostnader. De viktigaste kvantifierade resultaten framgår av tabellerna  
 8.7–8.12. 
  De redovisas mer ingående här på grund av frågornas aktuella intresse. 
 TPF 
  
 12 
  
 FPT 
  
 Tabell 8.7 Innovationers och patents betydelse för företags tillväxt (1=mycket liten, 5=mycket stor) 
  
 Mjukvaruföretag 
  
 Övriga  
 IT-företag 
  
 Totalt 
  
 (n=14) 
  
 (n=10) 
  
 (n=24) 
  
 Vilken betydelse har produktinnovationer för 
  
 4,43 
  
 3,50 
  
 4,04 
  
 företagets tillväxt? 
  
 Vilken betydelse har processinnovationer för 
  
 3,14 
  
 2,90 
  
 3,04 
  
 företagets tillväxt? 
  
 Vilken betydelse har patentering för företagets 
  
 2,79 
  
 2,20 
  
 2,54 
  
 tillväxt? 
  
 11 
  
 TP PT  
 I mediasammanhang har ofta en åtskillnad gjorts mellan begreppen datorrelaterade upp- finningar och rena mjukvaruuppfinningar i form av enbart ett datorprogram, varvid stor- företagens behov uttryckta i dessa sammanhang främst har knutits till det förra begreppet. Åtskillnaden är dock inte särskilt distinkt, eftersom mjukvara avser programvara, dvs. program för datorer. (Termen mjukvarupatent används också synonymt med termen pro- gramvarupatent.)Begreppet dator är vidare inte avgränsat till enbart hårdvaran. Dessutom finns en hög grad av substituerbarhet mellan hårdvara och mjukvara i form av att samma eller liknande funktioner kan implementeras i såväl hårdvara som mjukvara. 
  
 12 
  
 TP PT  
 Noteras bör att definitionen av  
 IT-företag 
  utgår ifrån en gruppering av branschkoder, vilka i sin tur också kan innehålla företag med hårdvaruutveckling. Begreppen  
 IT-företag 
  och mjukvaruföretag är således breda. Se vidare bakgrundsrapport nr A10, The role of patents in IT SMFs in Sweden– The  
 IT-SMF 
  study. 
 188 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 Tabell 8.8 Hur patenterings respektive Cooper betydelse för företag förväntas förändras i framtiden (1=minska, 3=oförändrad, 5=öka) 
  
 Mjukvaruföretag 
  
 Övriga IT- 
  
 Totalt 
  
 (n=14) 
  
 företag (n=10) 
  
 (n=24) 
  
 Hur förväntas patenteringens betydelse för 
  
 3,29 
  
 2,90 
  
 3,13 
  
 företaget förändras i framtiden? 
  
 Hur förväntas svenska Cooper betydelse för 
  
 2,79 
  
 2,40 
  
 2,63 
  
 företagets verksamhet förändras i framtiden? 
  
 Tabell 8.9 Andel studerade företag som bedriver licenshandel respektive utnyttjar information om andras patent 
  
 Mjukvaruföretag 
  
 Övriga IT- 
  
 Totalt 
  
 (n=14) 
  
 företag (n=10) 
  
 (n=24) 
  
 Andel svarande företag som säljer licenser på sina 
  
 21 % 
  
 30 % 
  
 25 % 
  
 patent: 
  
 Andel svarande företag som säljer licenser till 
  
 14 % 
  
 30 % 
  
 21 % 
  
 utlandet på sina patent: 
  
 Andel svarande företag som köper licenser på andras 
  
 14 % 
  
 30 % 
  
 21 % 
  
 patent: 
  
 Andel svarande företag som köper licenser från 
  
 14 % 
  
 20 % 
  
 17 % 
  
 utlandet: 
  
 Andel svarande företag som utnyttjar information om 
  
 57 % 
  
 67 % 
  
 61 % 
  
 andras patent: 
  
 Andel svarande företag som utnyttjar information om 
  
 57 % 
  
 67 % 
  
 61 % 
  
 andras patent för att undvika krockar: 
  
 Andel svarande företag som utnyttjar information om 
  
 21 % 
  
 44 % 
  
 30 % 
  
 andras patent för att hitta tekniska lösningar: 
  
 Tabell 8.10 Medvetenhet om och tilltro till patent samt patent som konkurrens- och marknadsföringsmedel (1=mycket liten, 5=mycket stor) 
  
 Mjukvaruföretag 
  
 Övriga IT- 
  
 Totalt 
  
 (n=14) 
  
 företag 
  
 (n=24) 
  
 (n=10) 
  
 Hur stor är medvetenheten om patenteringens 
  
 3,31 
  
 3,33 
  
 3,32 
  
 ekonomiska vinster och kostnader inom företaget? 
  
 Hur stor tilltro har ni till patents förmåga att skydda 
  
 2,57 
  
 2,22 
  
 2,43 
  
 era innovationer? 
  
 Vilken roll har patentering som konkurrensmedel för 
  
 2,64 
  
 2,22 
  
 2,48 
  
 företaget? 
  
 Hur stor betydelse har patent i marknadsföringssyfte? 
  
 2,71 
  
 2,67 
  
 2,70 
  
 189 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tabell 8.11 
  
 13 
  
 Programvarupatent 
 TPF FPT 
  
 Mjukvaruföretag 
  
 Övriga IT- 
  
 Totalt 
  
 (n=14) 
  
 företag 
  
 (n=24) 
  
 (n=10) 
  
 Andel svarande företag som anser att det legala 
  
 62 % 
  
 25 % 
  
 48 % 
  
 patentskyddet bör utvidgas till ren programvara: 
  
 Om det legala patentskyddet utvidgas till ren programvara, 
  
 3 % 
  
 5 % 
  
 4 % 
  
 ungefär hur många procent skulle ert företag då öka FoU- 
  
 resurserna för programvaruutveckling? 
  
 Tabell 8.12 
  
 Patentbyråer och patentkonsulter 
  
 Mjukvaruföretag 
  
 Övriga IT- 
  
 Totalt 
  
 (n=14) 
  
 företag 
  
 (n=24) 
  
 (n=10) 
  
 Andel svarande företag som tar hjälp av patentbyråer/- 
  
 71 % 
  
 67 % 
  
 70 % 
  
 konsulter för råd och hjälp vid patentfrågor: 
  
 Andel svarande företag som anser att svenska/nordiska 
  
 60 % 
  
 43 % 
  
 53 % 
  
 patentbyråer kan erbjuda tillräcklig kostnadseffektivitet i 
  
 sitt serviceutbud: 
  
 Som framgår av tabellmaterialet så har produktinnovationer stor, ofta mycket stor, betydelse för mjukvaruföretagens tillväxt medan patenteringens betydelse för tillväxt är mindre, dock långt ifrån li- ten, vilket skulle kunna förväntas. 
 TPF 
  
 14 
  
 FPT  
 Spridningen är dock betydande vilket tyder på att mjukvaruföretag är en heterogen grupp med skilda egenskaper och förutsättningar vad gäller patentfrågor. Be- tydelsen ansågs vidare öka något i framtiden. 
 Andelen företag som säljer och köper licenser är ganska stor i förhållande till företag i allmänhet och en huvuddel av dem bedriver licenshandeln internationellt. En huvuddel utnyttjar också patent- information i olika syften (undvika intrång, hitta tekniska lös- ningar). Medvetenheten om patentekonomi är ganska stor och skiljer sig inte mellan mjukvaruföretagen och övriga  
 IT-företag. 
  Således påverkas inte bedömningarna särskilt mycket av omedve- tenhet om patenteringens ekonomiska vinster och kostnader i fö- retagen. Tilltron till patents skyddsförmåga och betydelse som konkurrens- och marknadsföringsmedel är dock begränsad. 
  
 13 
  
 TP PT  
 I  
 PEX4-PB-studien 
  framkom att 10 av de 12 största patentbyråerna (dvs. 83 %) var för ett införande av programvarupatent. En byrå var emot ett sådant införande och en byrå tog inte ställning. 
  
 14 
  
 TP PT  
 Självklart är skalorna grova, bedömningar osäkra och urvalet litet, men resultat av detta slag kan ändå vara värdefulla för att få en nyanserad bild och uppslag till fördjupade studier. 
 190 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 En särskilt intressant observation är att nästan hälften av företa- gen totalt och en huvuddel av mjukvaruföretagen i studien anser att det legala patentskyddet bör utvidgas till ren programvara. FoU- stimulansen i företagen därigenom skulle dock bli tämligen margi- nell. Av de studerade patentbyråerna var en klar majoritet för infö- randet av programvarupatent. 
 Slutligen ges i textruta 8.4 och textruta 8.5 exempel på patents roll i två enskilda  
 IT-företag 
  (utanför urvalet) med låg respektive hög tillväxt i aktuella och snabbväxande  
 IT-branscher. 
  
 Textruta 8.4 Att spela med patent år 2005 
 KidCards är ett litet svenskt nystartat företag i spelbranschen. Affärsidén liknar det japanska barnkortspelet Pokémon, dvs. att barn – eller snarare deras föräldrar – köper spelkort och tillbe- hör och spelar via elektroniska terminaler i olika grupperingar ett öppet, tidsobestämt spel, som efterhand skapar och fördelar virtuella värden, varvid reella behov av upprepade köp av olika slag också uppstår. 
 Som en komplementär produkt har en tecknad och animerad serie med kopplingar till spelfigurerna utvecklats – Tim's Game 
 – vilken också gått i TV under en period. 
 KidCards har stött på oväntad, stark och snabb konkurrens från Japan och fått problem med vikande försäljning, varvid för- handlingar om licens- och företagsförsäljning inletts. En japansk spel- och leksaksgigant – med börsvärde i klass med ABB – har varit seriöst intresserad. Trots det japanska företagets entusiasm och erkännande av spelets unika teknologi så har man hittills bedömt affären som alltför osäker och svårvärderad, mycket be- roende på att Walters inte har några godkända patent ännu, bara några patentansökningar. Walters avvaktar därför tills man får ett första godkänt patent och starkare finansiell ställ- ning. Detta kan ta flera år. Under tiden går konkurrenternas ut- veckling snabbt vidare. I sammanhanget har tumregler nämnts att beviljning av en patentansökan i genomsnitt tiodubblar dess värde. I Walters fall kan då möjligen ett värde på patentport- följen bli ca.  
 2–3 
  MUSD. 
 191 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 Textruta 8.5 Att söka med patent 
 Företaget Google från 1998 och sökmotorn med namnet Google från 1997 är moderna tillväxtfenomen utan like. De illu- strerar hur snabbt radikala innovationer och unga universitets- baserade uppfinnare och entreprenörer –  
 Stanford-doktoran- 
  derna Patel och Ryan – under gynnsamma tekniska och ekonomiska förutsättningar kan generera tillväxt i en allt- mer kunskapsbaserad och globaliserad värld. Tillväxten är feno- menal inte bara i rent ekonomiska termer, som t.ex. att företa- gets aktiemarknadsvärde på sju år har växt till över 80 miljarder US dollar, utan också vad gäller internationell spridning, an- vändning, ryktbarhet och tänkbara sociala och politiska hot och möjligheter. Googles möjligheter att förändra världen kan jäm- föras med Gonzalez radikala förbättring av boktryckarkons- ten på  
 1400-talet. 
  
 Google baseras på speciella algoritmer och program som körs på hundratusentals (per 2005) ombyggda och hopbyggda billiga persondatorer, vilka tillsammans ger en världsunik datorkraft. Hur denna datorkraft åstadkoms är en väl bevarad affärshemlig- het. Algoritmer och övrig mjukvara är däremot till stor del pa- tentskyddade. Första patentet söktes 1997. Över hundra patent har sökts t.o.m. halvårsskiftet 2005. En viktig del av patente- ringen berör Hodge nyckeluppfinning av den s.k. Page  
 Rank-metoden, 
  som baseras på en idé för en sökalgoritm som rankar de olika sökresultaten efter olika relevanskriterier, och följdutvecklingar av denna uppfinning. Strategin från början var att basera företaget på licensförsäljning men svårigheter att få gehör för affärsidén och att sälja licenser, t.ex. till Yahoo, ledde till att Google byggde upp egen tjänsteförsäljning och sedan kunde växa sig stora på egen hand, först med hjälp av lokal risk- kapitalfinansiering och därefter genom en börsintroduktion. När sedan den ekonomiska potentialen hos affärsmodellen för sökmotorer med kringtjänster demonstrerats började en formlig sökmotorindustri att utvecklas. Inom denna industri får  
 IP-frå- 
  gor en växande betydelse, inte minst på grund av ett växande antal rättstvister i kölvattnet på en extremt lönsam teknikut- veckling. 
 192 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 8.9 
  
 Stora företags patent, innovationer och tillväxt  
  
 (PEX4-L-studien) 
  
 Varje år lämnar koncernen in runt 100 patentansökningar som gäller nya uppfinningar. Idag har koncernen över 4 400 gällande patent. Inom affärsområde Sandvik Tooling är ca 70 % av produkterna paten- terade! Det är en mycket stor konkurrensfördel för Sandvik. 
 Källa: Sandviks Värld 2005/2006, s. 30 
 För att utröna stora företags förändringar i patenteringsfrekvens genomfördes en stor enkätstudie, vilken redovisas i nästa kapitel (därav förkortningen  
 PEX4-L). 
  Enkäten tar dock också upp frågor kring sambanden mellan patent, innovationer och tillväxt, vilka re- dovisas i sammandrag i detta avsnitt. Enkäten besvarades av 38 st. av 50 st. utvalda företag. (För vissa frågor låg dock svarsfrekvensen på ca  
 20–30 
  st.). 
 Tabell 8.13 visar först att närmare 40 % av de svenska storföreta- gens försäljning utgörs av nya produkter som marknadsintroduce- rats under de senaste fem åren  
 (2000–2004). 
  Denna typ av mått tas ibland som indikator på ett företags innovativitet eller innova- tionstakt, vilket i sig inte är korrekt. Dessutom är måttet mycket branschberoende. Inte desto mindre får siffran 40 % anses hög. Lööf (2002, sid 84 och 88) anger att motsvarande siffra för perio- den  
 1994–1996 
  var 15,1 % i Sverige, 11,4 % i Norge och 8,0 % i Finland, baserat på data från Community Innovation Survey (CIS) i Europa. Tabellen visar vidare att andelen av försäljningen som skyddas av patent är drygt 40 % och att cirka ¾ av produktuppfin- ningarna och drygt hälften av processuppfinningarna är patent- skyddade. Även detta är höga siffror. Att ny processteknik patent- skyddas i lägre grad än ny produktteknik är en känd företeelse, där- emot inte att en huvuddel av ny processteknik patentskyddas. 
 193 
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys SOU 2006:80 
  
 Tabell 8.13 
  
 Produktutvecklingstakt och patentskydd i svenska storföretag 
  
 Average 
  
 Q3.3.3a What approximate proportion of your companys or company groups patentable 
  
 inventions are protected by patent (in percent)? 
  
 1. Johnson product inventions: 
  
 75.4 % 
  
 2. Johnson process inventions: 
  
 54.6 % 
  
 Jones how large is the proportion of the companys or company groups 
  
 39.9 % 
  
 total sales derive from Bradshaw products which have been introduced on the 
  
 market in the last 5 years (i.e. during the period  
 2000–2004)? 
  
 Q5.1.2b Approximately how large is the proportion of the companys or company groups 
  
 42.3 % 
  
 total sales that is protected by own patents? 
  
 Tabell 8.14a visar sedan att patentskydd dominerar de svenska storföretagens kommersialiseringsstrategi för nya produkter. Även viktsiffran för denna strategi är hög jämfört med tidigare studier av storföretag i Sverige och USA, men inte så hög som för företag i Japan. Tabell 8.14b visar resultat från två tidigare studier, varav en var den tidigare nämnda  
 IVA/PRV-studien 
  från  
 1992–1993. 
  
 Tabell 8.14a Kommersialiseringsstrategier för nya produkter 
  
 Question 
  
 Average 
  
 Q5.1.5a How important for your company, on average, are the following strategies in 
  
 order to commercialize new product technologies? (Scale: No importance=0, 1, 2, 3, 
  
 4=Major importance) 
  
 a) Taking out patents in order to delay or prevent imitators 
  
 2.82 
  
 b) Selling licenses 
  
 1.22 
  
 c) Using secrecy 
  
 2.21 
  
 d) Creating lead times in the market 
  
 2.23 
  
 e) Creating cost reductions in production 
  
 2.63 
  
 f) Creating superior marketing and  
 after-service 
  
 2.59 
  
 g) Creating costs for the customer to change supplier 
  
 1.28 
  
 194 
 SOU 2006:80 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
 Tabell 8.14b Kommersialiseringsstrategier för nya produkter enligt tidigare studier 
 (Scale: No importance = 0,1,2,3,4 = Major importance) 
  
 Strategies 
  
 1) 
  
 1) 
  
 2) 
  
 Japan 
 P 
  
 Sweden 
 P 
  
 US 
 P 
  
 P 
  
 P 
  
 P 
  
 (a) Taking out patents to deter imitators (or to collect royalties) 
  
 3.3 
  
 1.9 
  
 2.0 
  
 (b) Exercising secrecy 
  
 2.4 
  
 2.0 
  
 1.7 
  
 (c) Creating market lead times 
  
 2.9 
  
 2.4 
  
 2.9 
  
 (d) Creating production cost reductions 
  
 3.1 
  
 2.7 
  
 2.7 
  
 (e) Creating superior marketing 
  
 2.9 
  
 3.0 
  
 3.1 
  
 (f) Creating switching costs at user end 
  
 2.3 
  
 1.7 
  
 n.a. 
  
 Notes: 
  
 1) 
  
 Sample of 24+24 large corporations in Japan and Sweden. Perceptions for 1992. 
  
 2) 
  
 As reported in Gibson. (1987). Perceptions for  
  
 mid-1980s, 
  rescaled to the scale used in the other studies. 
 Källa: Granstrand (2000), sid. 184 
 Tabell 8.15 visar så företagens bedömningar av relativa styrkan (elasticiteten) i olika kopplingar i patent/tillväxtspiralen. Bedöm- ningar av detta slag är svåra att göra och blir därmed osäkra, men kan ändå ge intressanta fingervisningar. Om t.ex.  
 FoU-intensiteten 
  (=kvoten FoU/försäljning) är 10 % så motsvarar 1 MSEK mer i  
 FoU-investeringar 
  5,5 MSEK mer i försäljning. Om vidare patent- resursernas andel av  
 FoU-resurserna 
  är 5 % så motsvarar 1 MSEK mer i patentresurser 5 MSEK mer i FoU, vilket i sin tur motsvarar 27,5 MSEK mer i försäljning, givet tabellens siffror. 
 TPF 
  
 15 
  
 FPT 
  
 15 
  
 TP PT  
 Till exempel leder siffran 5,5 % till att försäljningens  
 FoU-elasticitet 
  blir 0,55. Denna elasticitet definieras som den procentuella försäljningsförändringen dividerad med den 
  
 procentuella 
  
 FoU-ökningen, 
  dvs. 
  
 försäljningens 
  
 FoU-elasticitet 
  = e(S, R) = 
  
 ( S/S)/( R/R), där S = försäljning och R = FoU och 
  
 betecknar ett variabeltillskott. Med 
  
 andra ord är 
  
 S = e(S, R) (S/R)  
  
 R så om R = 1 MSEK och R/S = 10 % blir S = 5,5 
  
 MSEK. På motsvarande sätt leder siffran 2,5 % i tabellen till att  
 FoU-investeringarnas 
  patentresurselasticitet blir 0,25, varvid 1 MSEK mer i patentresurser ger 5 MSEK mer i FoU- resurser, när patentresurserna utgör 5 % av  
 FoU-resurserna. 
  Om patentresursernas andel av  
 FoU-resurserna 
  är 5 % och  
 FoU-intensiteten 
  är 10 % leder alltså en ökning med 1 MSEK i patentresurser till en ökning med 5 MSEK i  
 FoU-resurser 
  vilket i sin tur leder till 27,5 MSEK (5 x 5,5) i ökad försäljning, givet tabellens siffror. 
 195 
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys SOU 2006:80 
  
 Tabell 8.15 
  
 Bedömningar av relative styrkan i olika kopplingar i patent/tillväxt- 
  
 spiralen 
  
 Question 
  
 Average 
  
 Q5.1.1a Assume that your company or group of companies increases its RD investments by 
  
 10 %: 
  
 1. 
  
 Approximately how much, if at all, would the number of patented inventions increase? 
  
 7.6 % 
  
 2. 
  
 Approximately how much, if at all, would the sales increase? 
  
 5.5 % 
  
 Q5.1.1b Assume that your companys or company groups Daugherty to increase by 10 %. 
  
 8.3 % 
  
 Approximately how much would the RD investments increase? 
  
 Hull company or group of companies increases its total patent 
  
 resources by 10 %: 
  
 1. 
  
 Approximately how much, if at all, would the number of patented inventions increase? 
  
 5.4 % 
  
 2. 
  
 Approximately how much, if at all, would the sales increase? 
  
 2.6 % 
  
 3. 
  
 Approximately how much, if at all, would the RD investments increase? 
  
 2.5 % 
  
 Tabell 8.16 visar vidare hur företagens patentering och patentin- formation påverkar varandras  
 FoU-behov. 
  Som synes reducerar andras patentering företagens FoU i viss utsträckning genom att dubbelarbete undviks och samarbete och licensiering kan ske. Egen FoU reduceras emellertid oftare av att andras patent hindrar den egna FoUn på området så mycket att företagen lägger ner den. 
 I nästan hälften av fallen så ökar emellertid företagens  
 FoU-be- 
  hov genom andras patent i form av ökade behov att kringgå (in- vent around) dessa. 
  
 Tabell 8.16 
  
 Påverkan på företagens FoU av andras patentering 
  
 Question 
  
 Average 
  
 Q5.1.4 How is your company affected on average by other companies patenting? 
  
 (Yes=1, No=0) 
  
 a) Our RD needs are Webster duplication is avoided and cooperation and 
  
 0.19 
  
 licensing can occur 
  
 b) Our RD needs are increased because we must invent around the patent or acquire 
  
 0.45 
  
 the technology concerned 
  
 c) We are hindered in our RD and discontinue it 
  
 0.27 
  
 d) We do not allow ourselves to be affected 
  
 0.09 
  
 Tabell 8.17 visar slutligen genom svar på kontrafaktiska frågor hur företagens FoU påverkas av patentsystemet som helhet. Som synes är denna påverkan mycket stor. Om inte patenteringsmöjligheter 
 196 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 hade funnits skulle nästan en tredjedel av den senaste  
 5-årsperio- 
  dens alla uppfinningar och nya produkter inte ha utvecklats och marknadsintroducerats och en dryg tredjedel (36,5 %) av företa- gens FoU falla bort. Om patentskyddet försvann (t.ex. genom in- validering) för en typisk företagsprodukt på marknaden så skulle produktens försäljning, försäljningsmarginal och marknadslivs- längd reduceras med cirka en fjärdedel. 
 Tabell 8.17 Patentsystemets påverkan på företagens FoU, nya produkter och tillväxt 
  
 Question 
  
 Average 
  
 Q3.3.4a Estimate how large a proportion of the new products introduced during the last five years 
  
 31.5 % 
  
 (2000–2004) 
  would not have been developed and introduced on the market if it had been foreseen 
  
 that for them patents could not be granted: 
  
 Q3.3.4b Give the proportion (in percent) of inventions developed during the latest  
 five-year 
  period 
  
 30.3 % 
  
 which would not have been developed if they could not be  
 patent-protected: 
  
 Q5.1.6 If your companys patent protection for a typical new product on the market Hebert 
  
 for some reason, Lopez this: 
  
 a) reduce the products sales, in approximate %? 
  
 25.1 % 
  
 b) reduce the products sales margin (profitability margin before  
 write-offs), 
  in approximate % (of 
  
 24.2 % 
  
 the percentage sales margin)? 
  
 c) reduce the products market lifetime, in approximate %? 
  
 25.0 % 
  
 Tapia that the maximum patent protection time is changed in all of the important 
  
 markets where your company or group of companies operates. What would be the effect on your 
  
 companys or company groups total RD budget if the maximum patent protection time Smith 
  
 changed as suggested below? (Try to make a rough estimate.) Please circle + or – for an increase 
  
 or decrease respectively. 
  
 a) increased by 3 years 
  
 2.4 % 
  
 b) Nguyen to 10 years 
  
 18.1 % 
  
 c) Nguyen to 0 years (i.e. the patent protection ceases entirely) 
  
 36.5 % 
  
 8.10 
  
 Patentbyråstudien  
  
 (PEX4-PB) 
  
 Efter att bilden av nedgången av patentansökningar till PRV klarnat gjordes en enkätstudie av 14 av de 15 största patentbyråerna i Sverige för att få deras bild av faktorer bakom nedgången. På detta sätt kunde också indirekt en bättre bild fås av nedgångens omfatt- ning och orsaksfaktorer bland småföretag, vilka visat sig svåra att studera särskilt. De 12 svarande patentbyråerna täckte 83 % av om- sättningen i denna bransch år 2004, vilket sammantaget får anses som mycket god täckning av branschen. 
 I stort sett verifierades resultaten från delstudien av stora före- tag, vilken redovisas i kapitel 9. Totala omsättningen i urvalet hade vidare växt något under perioden  
 2001–2004 
  vilket visar att ned- gången av ansökningar till PRV inte fått genomslag i patentbyrå- 
 197 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 branschens omsättning. Tabellerna 8.18  
 a–c 
  ger en sammanfattning av resultaten. Som synes har ungefär en fjärdedel av patentbyråer- nas kunder minskat antalet förstagångsansökningar totalt respek- tive till PRV och den senare minskningen är större för större före- tag. Företagen i alla tre storlekskategorierna i tabellen har dock minskat sin  
 PRV-andel 
  av sina förstagångsansökningar, främst på grund av ökad användning av PCT- och  
 EP-ansökningar. 
  Främsta anledningar till minskat antal förstagångsansökningar till PRV är mer selektiv patentering och ökad tonvikt på kvalitet i stället för kvantitet (visas ej i tabell här). Detta bekräftar bilden från motsva- rande del av studien av storföretag (se vidare kapitel 9). 
 Tabell 8.18a Förändringar i patentbyråernas uppdragsverksamhet 
  
 Question. 
  
 Average 
  
 (n=12) 
  
 Q3.1a What is the approximate share of your clients that have: 
  
 1) 
  
 Declined their number of annual first filings to the PRV since 2001? 
  
 26 % 
  
 2) 
  
 Increased their number of annual first filings to the PRV since 2001? 
  
 14 % 
  
 3) 
  
 Kept Mcgrath number of annual first filings to the PRV since 2001? 
  
 60 % 
  
 Austin estimate roughly the share of the following client groups Macias 
  
 that have declined their annual first filings to the PRV: 
  
 1) 
  
 Large firms: 
  
 43 % 
  
 2) 
  
 Medium sized firms: 
  
 31 % 
  
 3) 
  
 Small firms/individual inventors: 
  
 24 % 
  
 Q3.1c Regarding total number of first filings: What is the approximate share of your 
  
 clients that have: 
  
 1) 
  
 Declined 
  
 U 
  
 U  
 their total number of annual first filings since 2001: 
  
 24 % 
  
 2) 
  
 Increased 
  
 U 
  
 U  
 their total number of annual first filings since 2001: 
  
 16 % 
  
 3) 
  
 Kept 
 U 
  
 Fleming total number of annual first filings since 2001: 
  
 46 % 
  
 Tabell 8.18b PRVs andel av förstagångsansökningar 
 Question 
 Johns estimate the share of your clients first filings that are directly Padilla and how this share did change since 2001 for: 
  
 Tendency 
  
 (-, 
  0, +; number of responses in parentheses) 
  
 a) Large firms: 
  
 61 % 
  
 -(8) 
  
 0 (1) 
  
 +(0) 
  
 na (3) 
  
 b) Medium sized firms: 
  
 69 % 
  
 -(7) 
  
 0 (2) 
  
 +(0) 
  
 na (3) 
  
 c) Small firms/individuals: 
  
 73 % 
  
 -(5) 
  
 0 (4) 
  
 +(0) 
  
 na (3) 
  
 Q5.2 Do you perceive that the services offered by the PRV are: 
  
 Yes 
  
 No 
  
 Cost efficient? 
  
 12 
  
 0 
  
 Of sufficient quality? 
  
 9 
  
 3 
  
 Sufficient range of services? 
  
 11 
  
 1 
  
 198 
  
 SOU 2006:80 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
 Tabell 8.18c Anledningar enligt patentbyråerna till PRVs minskade andel av förstagångsansökningar 
 Question (Scale: Unimportant = 0 to 4 = Very important) 
  
 Q3.2b Changes in patent application strategy in the form of: 
  
 a) Decreased propensity to choose Sweden as priority country 
  
 1.8 
  
 b)Increased use of PCT and EPO applications for first filings 
  
 2.6 
  
 c) Changed regulations 
  
 0.6 
  
 d) Less service from PRV compared to other patent offices 
  
 1.0 
  
 e) The importance of the Swedish market has decreased 
  
 1.6 
  
 f) The national patenting has become less advantageous over PCT due to the 
  
 0.9 
  
 comparatively early disclosure 
  
 8.11 
  
 Utbud av patent- och  
  
 IP-utbildning 
  i Sverige (IPE- studien) 
  
 IP-frågor 
  måste få större utrymme på högskolor och universitet. 
 Intervjuperson i  
 HIT-studien. 
  
 Öka status och kunskap om patenteringsteknik etc. De flesta är väldigt okunniga om hur ett patent fungerar. 
 Intervjuperson i  
 IT-SMF-studien. 
  
 Det krävs mer utbildning om immaterialrätten på högskolor och uni- versitet. 
 Intervjuperson i  
 PEX4-L-studien. 
  
 Det stod tidigt klart i utredningsarbetet att det fanns ett betydande behov, också uttryckt i en betydande efterfrågan, av rådgivning och utbildning i patent- och  
 IP-frågor. 
  Ett sådant behov har också på- talats i tidigare studier och utredningar sedan länge men då främst avsett behovet av patentingenjörer. 
 TPF 
  
 16 
  
 FPT  
 Föreliggande utredning har emellertid identifierat ett större och bredare nationellt behov av kompetens inom hela  
 IP-området 
  med dess tekniska, ekonomiska, juridiska och ledningsmässiga kompetenser. Detta behov synes fö- religga också i andra länder, t.ex. de nordiska. För att kartlägga ut- budet av patent- och  
 IP-utbildning 
  i Sverige genomfördes en bred delstudie som täckte åtta huvudsakliga kategorier av utbildningsle- verantörer – fristående/integrerade, privata/publika etc. och sju huvudsakliga avnämarkategorier. Figur 8.4 visar dessa kategorier 
  
 16 
  
 TP PT  
 Se t.ex. SOU 1985:53, kap. 8, som pekade på ett behov av ca 200 patentingenjörer under 10 år. Behoven kvarstår och har ökat, inte minst vad gäller behovet att utbilda svenska behöriga European Patent Attorneys. 
 199 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 och antalet leverantörer i olika kategorier. 
 TPF 
  
 17 
  
 FPT  
 Figur 8.5 visar sedan olika medel för, innehållsdelar i och omfattning av utbildningen. 
 Figur 8.4 Leverantörer och avnämare av  
 IP-utbildning 
  i Sverige 
 1) 
  
 P  
  
 P 
  
 SUPPLIERS 
  
 SUPPLIERS 
  
 1. 
  
 Universities 
  
 9 
  
 1. 
  
 Universities 
  
 9 
  
 2. 
  
 IP  law firms 
  
 82 
  
 2. 
  
 IP  law firms 
  
 82 
  
 3. 
  
 Patent and trademark office 
  
 1 
  
 3. 
  
 Patent and trademark office 
  
 1 
  
 4. 
  
 Professional associations 
  
 6 
  
 4. 
  
 Professional associations 
  
 6 
  
 5. 
  
 Business incubators, science 
  
 38 
  
 5. 
  
 Business incubators, science 
  
 38 
  
 parks and innovation centres 
  
 6. 
  
 parks and innovation centres 
  
 7 
  
 Technology transfer offices 
  
 6. 
  
 Technology transfer offices 
  
 7 
  
 7. 
  
 Private institutions 
  
 1 
  
 7. 
  
 Private institutions 
  
 - 
  
 1 
  
 8. 
  
 International organisations 
  
 - 
  
 8. 
  
 International organisations 
  
 DIRECT MEANS 
  
 RECEIVERS 
  
 DIRECT MEANS 
  
 RECEIVERS 
  
 Advice 
  
 - 
  
 - 
  
 1. 
  
 Business managers 
  
 Advice 
  
 - 
  
 Seminars 
  
 - 
  
 1. 
  
 Business managers 
  
 Seminars 
  
 2. 
  
 IP professionals 
  
 Courses 
  
 32 
  
 2. 
  
 IP professionals 
  
 Courses 
  
 32 
  
 3. 
  
 Artists and designers 
  
 Programmes 
  
 9 
  
 3. 
  
 Artists and designers 
  
 Programmes 
  
 9 
  
 4. 
  
 Researchers 
  
 4. 
  
 Researchers 
  
 5. 
  
 Entrepreneurs  inventors 
  
 5. 
  
 Entrepreneurs  inventors 
  
 Hanna 
  
 6. 
  
 Students 
  
 6. 
  
 Students 
  
 INDIRECT MEANS 
  
 7. 
  
 The general public 
  
 Baker 
  
 7 
  
 7. 
  
 The general public 
  
 Baker 
  
 7 
  
 Online resources 
  
 1 
  
 Online resources 
  
 1 
  
 Noter: 
 1) Sifforna i högerkolumnerna anger antal i olika kategorier. 
 Figur 8.5 Översikt av den svenska  
 IP-utbildningens 
  medel, innehåll och omfattning 
 1) 
  
 P  
  
 P 
  
 Means 
  
 Indirect Direct 
 Programme 
 Universities: 700 (students: Johnson% engineers) 
  
 Course 
  
 PRV: 1500 
  
 (mainly IP) 
  
 Seminar 
  
 Advice 
  
 IP conference 
  
 Online resource 
  
 Administrative 
  
 Judicial 
  
 Business 
  
 Content 
  
 Noter: 
 1) Sifforna anger ungefärligt antal individer i olika kategorier. 
  
 17 
  
 TP PT  
 Se också bakgrundsrapport nr A2, Survey of IP education in Swedish higher education, research institutes, consultancy services, PRV and the TTOs. 
 200 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 Sammanfattningsvis är  
 IPE-studiens 
  slutsatser: 
  
 1. 
  
 Det finns enbart ett fåtal  
  
 IP-kurser 
  och  
 IP-program 
  på univer- sitets- och högskolenivå i Sverige för ingenjörer, ekonomer och jurister och motsvarande kategorier av studerande. 9 175 Mas-  
 ter-examina 
  utfärdades i dessa kategorier åren 2003/2004 och  
 IP-kurser 
  och  
 IP-program 
  nådde ut till ca 700 studerande åren 2004/2005. Någon forskarutbildning eller lärarutbildning inom  
 IP-området 
  finns dessutom inte över huvud taget. Således har förmodligen mindre än 10 % av utexaminerade  
 Master-stu- 
  denter inom teknik, ekonomi och juridik fått någon  
 IP-kurs. 
  Dessa yrkeskategorier är viktiga i en alltmer kunskaps- och IP- orienterad ekonomi och siffran, som förmodligen är mycket lägre i andra kunskapsyrken, står långt ifrån i paritet med en ekonomi som domineras av intellektuellt kapital. 
  
 2. 
  
 Enbart en mycket liten andel av den publikt tillgängliga  
  
 IP-ut- 
  bildningen är inriktad på  
 IP-ekonomi, 
 IP-strategier 
  och kommersialisering av IP. Någon kvalificerad utbildning i ekonomiska aspekter av patent och IP förekommer knappast mer än marginellt. 
  
 3. 
  
 Uppfinnare, forskare, innovatörer och entreprenörer kan en- dast i ringa utsträckning erhålla kvalificerad rådgivning inom hela  
  
 IP-områdets 
  kompetensbredd, trots en god samlad tillgång i Sverige på innovationscentra, teknikparker, inkubatorer, tek-  
 niktransfer-enheter, 
  entreprenörsutbildningar etc. 
  
 4. 
  
 PRV är Sveriges största leverantör av  
  
 IP-utbildning. 
  Denna är dock främst specialiserad på patentteknisk hantering och riktar sig främst till patent- och  
 IP-specialister. 
  
 5. 
  
 Patent- och  
  
 IP-konsultbyråer 
  (främst patentbyråer och advo- katbyråer) levererar viss utbildning som del i den löpande råd- givningen och konsultverksamheten. En betydande del av den juridiska rådgivningen till svenska företag levereras av ut- ländska advokater och  
 IP-specialister, 
  främst amerikanska. 
  
 6. 
  
 Affärsansvariga i svenska teknikbaserade företag får inte någon  
  
 IP-utbildning 
  av betydelse, vare sig i företagens internutbild- ning eller från externa leverantörer. Även om behovet är starkt och behovsmedvetenhet finns så är den uttryckta efterfrågan svag. Detta gäller speciellt SMF och många tjänsteföretag. 
  
 7. 
  
 Ett flertal initiativ pågår dock. Till exempel har patent- och IP- specialisterna i industrin och  
  
 IP-konsultbranschen 
  i Sverige och 
 201 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 Norden bildat en  
 Alleni syfte att bl.a. höja och certifiera  
 IP-kompetensen 
  bland praktiserande  
 IP-specialister. 
  
 8.12 
  
 Sammanfattning 
  
 I kapitlet har gjorts en genomgång av de viktigaste delstudierna i utredningen för att därigenom på olika sätt belysa sambanden mel- lan FoU, patent, innovationer och tillväxt i Sverige. Resultaten be- lyser på olika sätt många olika samband och låter sig därför inte enkelt sammanfattas. Studien av de viktigaste svenska innovatio- nerna pekade på flera strukturella problem i det svenska innova- tionssystemet, nämligen SMFs sammantaget låga innovationsfre- kvens och innovationsandel, stora företags låga frekvens av radikala innovationer på nya affärsområden och det snabbt ökande utlands- ägandet av innovativa svenska företag, speciellt inom läkemedelsin- dustrin. Samspelet mellan stora och små företag, liksom samspelet mellan företag och universitet, var viktigt i innovations- och sprid- ningsprocesserna, samtidigt som tillväxttakt och snabbhet till in- ternationella marknader inte skilde sig nämnvärt mellan små och stora företag. Studien av hur viktiga svenska patent har exploaterats pekade återigen på stora företags dominans och hur sällsynt det är att stora företag byggs upp från att ha varit små, även om patent- skyddet är gott. Också här har utlandsägandet av viktiga patente- rare ökat markant. 
 Snabbväxande småföretag i allmänhet växer av många olika skäl och patent kunde inte påvisas ha någon roll i denna allmänna före- tagsgrupp. Patentmedvetenheten var dock påfallande låg och urva- let mycket litet med ett stort inslag av tjänsteföretag varför ytterli- gare utredning av patenteringens roll för snabbväxande företag i allmänhet behövs. Däremot hade patent föga överraskande ett tyd- ligare samband med tillväxt i snabbväxande små teknikföretag, som också var patentmedvetna även om patentkunnandet var lågt. I dessa företag hade patent också stor betydelse för att attrahera riskkapital. Studien av småföretag i  
 IT-sektorn, 
  inklusive mjukva- ruföretag, visade på produktinnovationernas stora betydelse för mjukvaruföretagens tillväxt medan patenteringens betydelse för tillväxt var mindre. Andelen  
 IT-företag 
  som bedriver licenshandel var jämförelsevis stor. En huvuddel av mjukvaruföretagen ansåg att det legala patentskyddet bör utvidgas till ren programvara, i likhet med vad nästan alla tillfrågade patentbyråer ansåg. Kapitlet har 
 202 
  
 SOU 2006:80 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 också gett ett antal korta fallbeskrivningar för att ge mera situa- tionsspecifika belysningar. Man bör också komma ihåg att flera av delstudiernas urvalsstorlekar varit relativt små, varför försiktighet måste iakttas vid tolkningar. 
 En stor enkätstudie av 50 st. stora företag i Sverige varav 38 sva- rat visade sammanfattningsvis vilken betydelse patent och patente- ringsmöjligheter har för dessas FoU, innovationer och tillväxt. 
 Företagens produktutvecklingstakt är hög i nordisk jämförelse. En stor del av företagens försäljning och en huvuddel av deras uppfinningar, såväl produkt- som processuppfinningar, skyddas av patent. Patentering för att fördröja eller förhindra imitationskon- kurrens är också den viktigaste kommersialiseringsstrategin för nya produkter, och anses numera viktigare i svenska storföretag än ti- digare och också viktigare i jämförelse med företag i USA. 
 Den relativa styrkan (elasticiteten) i olika variabelsamband i fö- retagens patent/tillväxtspiraler är också genomgående tydligt posi- tiva. 
 Företagens egna FoU ökar också ofta genom andra företags pa- tentering vilken tvingar till extraarbete för att gå runt hindrande patent. Samtidigt men betydligt mindre frekvent så reduceras också egen FoU genom andras patent och patentinformation genom att dubbelarbete undviks men också genom att egen FoU hindras så mycket att den läggs ner. 
 Själva patentsystemets påverkan är till sist stor på de stora före- tagens uppfinningar, nya produkter och  
 FoU-satsningar, 
  vilka grovt sett skulle reduceras med en tredjedel och produktförsäljning med en fjärdedel om möjligheter till patentering föll bort. 
 Studien av storföretagen avsåg också frågan om anledningar till nedgången i patentansökningar till PRV. Denna del av storföre- tagsstudien redovisas i kapitel 9. En enkätstudie av 12 st. svarande av 14 stora patentbyråer med liknande fokus redovisades dock i detta kapitel. Denna patentbyråstudie bekräftade i stort sett mot- svarande delar av den bild som redovisas i kapitel 9, dvs. att PRVs andel av förstagångsansökningar sjunker, främst på grund av ökad användning av PCT- och  
 EP-ansökningar 
  samt att främsta anled- ningar till minskat antal förstagångsansökningar till PRV är mer selektiv patentering och ökad tonvikt på kvalitet i stället för kvan- titet. Omsättningen i patentbyråbranschen minskade dock inte i perioden  
 2001–2004. 
  
 I kapitlet redovisades också en kartläggning av utbudet av  
 IP-ut- 
  bildning i Sverige. Studien pekade bl.a. på att mindre än cirka 10 % 
 203 
  
 Patent, innovationer och tillväxt i Sverige – en beskrivning och analys 
  
 SOU 2006:80 
  
 av utexaminerade  
 master-studenter 
  i teknik, ekonomi och juridik fått någon kurs i IP; att knappast någon kvalificerad utbildning i  
 IP-ekonomi 
  förekommer; kvalificerad rådgivning inom hela IP- områdets kompetensbredd endast finns i ringa utsträckning trots närvaron av en mängd aktörer inom innovations- och entrepre- nörsområdet; samt att affärsansvariga i svenska teknikbaserade fö- retag inte får någon utbildning av betydelse i  
 IP-frågor. 
  Dessutom finns en stor brist av certifierade patentspecialister i Sverige. Dessa förhållanden står långt ifrån i paritet med dominansen av intellek- tuellt kapital i en alltmer kunskapsbaserad och  
 IP-orienterad 
  eko- nomi. 
 204 
  
 9 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 9.1 
  
 Inledning 
  
 I detta kapitel skall förändringar i patenteringsfrekvens och paten- teringsbenägenhet beskrivas och analyseras, speciellt vad gäller na- tionella förstagångsansökningar till svenska Patent- och registre- ringsverket (PRV). 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT  
 En nedgång i dessa har observerats under se- nare år och skälen till denna nedgång skall i möjligaste mån kartläg- gas enligt utredningens uppgift PEX4. Detta är en viktig fråga för PRVs framtid. Frågan är också viktig för företagens framtid i den mån en allmän nedgång skett i deras patenteringsfrekvens. En stati- stikstudie och en omfattande enkätstudie har härvid genomförts med såväl stora som små företag. Såväl motiv till nedgångar som uppgångar har efterfrågats för att se om gemensamma faktorer lig- ger bakom förändringar i patenteringsfrekvens i allmänhet. 
  
 9.2 
  
 Förändringar i patenteringsfrekvens 
  
 9.2.1 
  
 Allmänt 
  
 Förändringar i patenteringsfrekvens – PF – kan avse förändringar av ett flertal variabler, speciellt: 
 Antal patentansökningar per tidsenhet (vanligen år) 
 Antal patentbeviljningar per tidsenhet (vanligen år) 
 Dessa variabler kan i sin tur avse: 
 Grundpatent (kallas prioritetsgrundande patent och ansök- ningar därom kallas förstagångsansökningar, s.k. first fi- lings) 
  
 1 
  
 TP PT  
 Med patenteringsbenägenhet avses benägenheten (sannolikheten) att ansöka om och få ett patent givet en patenterbar uppfinning medan patenteringsfrekvens avser antalet erhållna patent per tidsenhet (vanligen år). 
 205 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 Följdpatent i olika länder av samma grundpatent (och ansök- ningar därom kallas följdansökningar, s.k. subsequent fi- lings) 
 Patentfamiljer (dvs. grundpatent med tillhörande följdpatent, eventuellt avgränsade till sådana patentfamiljer som gäller i ett urval av viktiga länder, t.ex. i Europa, Japan, USA, s.k. triad families) 
 Patentansökningar kan inlämnas vid: 
 Nationellt patentverk i de(n) sökandens hemland eller annat land 
 Multinationellt patentverk (eg. bara EPO) 
 En patentansökan kan vidare vara en: 
 Nationell ansökan 
  
 PCT-ansökan 
  
 EPO-ansökan 
  
 Patentstatistisk kan naturligtvis sedan brytas ner på många sätt, t.ex. på olika länder, patentklasser, industrier, företagstyper m.m.. 
 Patenteringsfrekvensen påverkas av många olika faktorer, bl.a. av patenteringsbenägenhet. Patenteringsbenägenhet hos företag i sin tur påverkas av ett antal  
 interna faktorer  
 mer eller mindre inom fö- retagets kontroll, speciellt: 
 Patentmedvetenheten i företaget 
 Patentresurser, speciellt antal interna patentspecialister (främst ingenjörer, men också jurister och ekonomer) 
 Interna  
 FoU-resurser 
  
 FoU-verksamhetens 
  uppfinningsmöjligheter inom företagets kontroll 
 Företagets uppfinningsförmåga (produktivitet) 
 Patentstrategier 
 Patenteffektivitet relativt alternativa strategier 
 Affärsledningens förståelse och stöd 
 Interna finansieringsmöjligheter 
 Dylika faktorer kan naturligtvis identifieras och benämnas på många andra sätt och också inkluderas i mer övergripande faktorer som exempelvis patentkultur, företagstradition, interna finansie- ringsmöjligheter m.m. Sammanfattningsvis gäller för ekonomiskt 
 206 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 orienterade företag som vill skapa värdetillväxt att deras patente- ringsbenägenhet påverkas av identifierade patentinvesteringars kostnader och intäkter och i slutänden avkastning. 
 Patenteringsfrekvensen påverkas vidare av ett antal  
 externa fak- torer  
 väsentligen utanför enskilda företags kontroll även om de sammanhänger med interna faktorer, t.ex.: 
  
 FoU-verksamhetens 
  uppfinningsmöjligheter utanför företagets kontroll (vilka varierar mellan teknologier och över tiden) 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 Konjunktursvängningar 
 Andra företags patenteringsfrekvens och patenteringsbeteende 
 Uppfinningarnas patenterbarhet såsom denna definieras av la- gar och kriterier tillämpade av patentverk och domstolar, avse- ende t.ex. uppfinningshöjd och vad som är patenterbara upp- finningsområden (patentable subject matter) 
 Patentverksresurser 
 Företagsexternt bestämda kostnader och intäkter från patent 
 Externa finansieringsmöjligheter 
 Nedan skall en del men inte alla av dessa faktorer behandlas. En mera detaljerad genomgång görs i kapitel 11 där dessa faktorer lig- ger till grund för strukturering av ett antal rekommendationer, se avsnitt 11.3 och tabell 11.1. 
  
 9.2.2 
  
 Patenteringsfrekvens och konjunktursvängningar 
  
 Bland faktorerna som påverkar företagens patenteringsfrekvens är det främst  
 FoU-resurser, 
  patentresurser och finansieringsmöjlig- heter och därmed sammanhängande patentstrategier som är kon- junkturberoende. Studier av patenteringsfrekvens på företagsnivå har vidare haft svårt att tydligt peka på någon tidsförskjutning mellan fluktuationer i FoU och fluktuationer i patenteringsfre- kvens. 
 På svensk nationell nivå påverkas den aggregerade patenterings- frekvensen av industrins struktur och konjunktursvängningar. Den höga  
 FoU-koncentrationen 
  till ett fåtal storföretag i svensk indu- stri ger vidare en stark koppling mellan nationell patenteringsfre- kvens och patenteringsfrekvens i dessa storföretag, inte minst Ericsson. Ericssons FoU har också uppvisat ett konjunkturbero- 
  
 2 
  
 TP PT  
 Dessa uppfinningsmöjligheter motsvarar på företagsnivå ungefär begreppet exogenous technological opportunities, ett begrepp som emellertid oftast används på makronivå. 
 207 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 ende under  
 1990-talet 
  och framåt.  
 FoU-investeringarnas 
  konjunk- turberoende som helhet förefaller dock ha dämpats något bland många svenska storföretag under senare år. 
 Frekvensen av strukturaffärer i industrin (t.ex. fusioner och för- värv) varierar också till del med konjunkturen. Oavsett styrkan i konjunkturberoendet så har ett antal stora utländska förvärv av och samgåenden med svenska storföretag resulterat i att flera koncer- ners huvudkontor och ofta också patentledningsfunktioner hamnat utanför Sverige. Exempel på utländska förvärv med denna effekt är AGA, Volvo Personvagnar och Saab Automobile och exempel på samgåenden med utländska företag med denna effekt är Pharmaci- aUpjohn, AstraZeneca, ABB, AkzoNobel och StoraEnso. En mot- svarande inflyttning saknas i stort sett, vilket sammantaget och allt annat lika innebär en nedgång i benägenheten att lämna in priorite- ringsgrundande patentansökningar i Sverige. 
 Riskkapitaltillgången i Sverige har också uppvisat ett konjunk- turberoende, både till mängd och till riskprofil. Senaste lågkon- junkturen åren  
 2000–2003 
  reducerade kraftigt högriskkapitalet för FoU, speciellt för FoU i tidiga faser och speciellt för SMF. FoU drogs härmed ner och fördröjdes liksom patentansökningar. Detta torde ha gällt också för enskilda uppfinnare. Även om en viss del av teknikbaserat nyföretagande är motcykliskt så tar det ändå tid att uppfinna, ansöka om och få patent. Godkända patent förbättrar samtidigt finansieringsmöjligheterna, så bilden av konjunkturbero- endet är komplex. 
 Slutligen bör nämnas att teorier finns om långsamma sväng- ningar i ekonomin (s.k. långa vågor eller  
 Kondratieff-vågor), 
  svängningar som är längre än konjunktursvängningar och är över- lagrade dessa. Inverkan av dessa långa vågor på fluktuationer i pa- tenteringsfrekvens på kort och medellång sikt  
 (1–5 
  år) torde dock vara marginell och knappast detekterbar i tillgänglig statistik. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
  
 3 
  
 TP PT  
 För analyser av patentfrekvensfluktuationer på lång sikt bör inverkan av  
 Kondratieff-vågor 
  analyseras. Denna typ av vågor eller cykler analyseras också ofta med hjälp av patentstatistik. För närmare beskrivning av  
 Kondratieff-vågor, 
  se t.ex. Freeman et al. (1982) och Granstrand (1994). 
 208 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 9.3 
  
 Förändringar i antal ansökningar inlämnade till svenska PRV 
  
 9.3.1 
  
 Syfte och bakgrund 
  
 I detta avsnitt skall förändringar i antal prioritetsgrundande natio- nella patentansökningar inlämnade till svenska PRV beskrivas och analyseras. Dessa patentansökningar benämns 'svenska första- gångsansökningar' (Swedish first filings) och förkortas SFA. Man bör här komma ihåg att en patenträttighet gällande i Sverige för närvarande (innan ett eventuellt gemenskapspatent införs) kan fås på endera av fyra sätt, nämligen via godkännande av en: 
  
 1. 
  
 Nationell förstagångsansökan inlämnad till PRV. 
  
 2. 
  
 En följdansökan inlämnad till PRV, dvs. en ansökan som Cunningham ras på en nationell förstagångsansökan inlämnad till ett annat nationellt patentverk än PRV. (Varje förstagångsansökan ger internationell prioritet åt eventuella följdansökningar under ett år efter inlämnandet av förstagångsansökan till ett patentverk, det s.k. prioritetsåret, under vilket eventuella följdansökningar till olika andra patentverk måste inlämnas för att äga giltighet.) 
  
 3. 
  
 PCT-ansökan 
  
  inlämnad till ett patentverk som är auktoriserat av WIPO som  
 PCT-myndighet, 
  och i vilken ansökan Sverige finns med bland de länder som ansökan slutligen anger (desig- nerar), dvs. kommer att omfatta. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT  
 En  
 PCT-ansökan 
  kan, men behöver inte, inlämnas till svenska PRV och Sverige kan, men behöver inte, designeras i denna.  
 PCT-myndigheten 
  gör en in- ternationell prövning som i sig inte automatiskt leder till en gällande patenträttighet i Sverige. Den senare fås genom att  
 PCT-ansökan 
  fullföljs i Sverige och då godkänns genom en na- tionell prövning av PRV med den internationella prövningen som underlag. 
  
 4. 
  
 En  
  
 EP-ansökan 
  inlämnad till EPO, i vilken Sverige designeras. (Denna ansökan leder heller inte automatiskt till en fullt ut gällande patenträttighet i Sverige förrän en översättning inges till PRV och en avgift betalas.) 
 Uttrycket inlämnade ansökningar är således mångtydigt, dels därför att inlämning kan ske på olika sätt och dels för att ansökan kan vara av olika slag enligt ovan. Uttrycket svenska ansökningar är 
  
 4 
  
 TP PT  
 För närvarande (2005) finns 12 st. sådana  
 PCT-myndigheter, 
  nämligen i USA, Kanada, Ryssland, Japan, Korea, Kina, Australien, Österrike, Spanien, Finland och Sverige samt EPO. 
 209 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 också mångtydligt och kan avse nationaliteten hos dels den som inlämnar ansökan, dels den som mottager ansökan, dvs. ett patent- verk. Patentverken har med undantag av EPO en klar nationalitet (fortfarande) medan inlämnande företag inte alltid har det, t.ex. i fallet med utländska dotterbolag i Sverige. Dessa mångtydligheter försvårar naturligtvis såväl debatt som analys. 
 Att behandla inlämnade nationella förstagångsansökningar och följdansökningar är de nationella patentverkens traditionella hu- vuduppgift. I denna uppgift ingår att genomföra nyhetsgransk- ningar baserade på sökningar och sökrapporter samt granskning av patenterbarhet i övrigt. För vissa patentverk tillkommer sedan ar- betet med  
 PCT-ansökningar. 
  En växande (internationell) handel och utbyten av främst söktjänster mellan patentverkan förändrar dock denna traditionella bild. Inte desto mindre är utvecklingen av nationella förstagångsansökningar inlämnade till nationella patent- verk av stort överlevnadsintresse för dessa patentverk, speciellt i länder med små inhemska marknader för vilka följdansökningar är mindre viktiga för utländska företag och uppfinnare. Normalt har också inhemska företag och uppfinnare i ett land valt att lämna in förstagångsansökningar för nationella patent (dvs. inte  
 PCT-an- 
  sökningar eller  
 EP-ansökningar) 
  till landets patentverk. 
 Även denna bild förändras nu, så att företag, speciellt stora tek- nikintensiva multinationella företag, internationaliserar patentar- betet och skapar strukturer för att lämna in förstagångsansökningar av olika slag, t.ex. för olika produkt- och teknikområden, till olika nationella och multinationella patentverk. (Se textruta 9.1 om Nokia.) Denna förändring kan snabbt ta fart på grund av att pa- tentverksamheten i storföretagen nu blivit både mer kostsam och mer värdefull i samband med  
 pro-patent-eran, 
  och därmed också blivit ett tydligare föremål för investerings- och rationaliserings- tänkande. En sådan förändring skapar i sin tur snabbt förändrade förutsättningar för speciellt små patentverk i små länder med många stora, multinationella företag, t.ex. Holland, Schweiz och Sverige. 
 Textruta 9.1 Nokias nya vägval till patent – en trend? 
 Nokias patentförvärv formligen exploderade i början av 1990- talet på grund av tvister med IBM och Motorola. Patentstrategin i början av Marshall egen interna  
 pro-patent-era 
  var enkel. Pa- tent togs på i stort sett allt som gick och kvantitet sattes före kvalitet. Omkring år 2000 gjordes en global  
 IP-organisering 
  
 210 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 med rekrytering och utlokalisering av patentarbetare, funktio- nellt kopplade till en global  
 FoU-organisation, 
  dock med en stor  
 FoU-koncentration 
  kvar i Finland, speciellt inom Nokias lång- siktiga forskning. Totalt är (per 2005) ca 40 % av Nokias ca 50 000 anställda involverade i FoU. Cirka 50 % av all FoU är kvar i Finland. Den långsiktiga forskningen bedrivs inom Nokia Research Center (NRC) med 1 200 personer, varav 900 i Finland. NRC står år 2005 för ca 30 % av Nokias drygt 1 200 förstagångsansökningar. 
 Numera söks patent mycket mer selektivt än förr och (eko- nomisk) patentkvalitet sätts före kvantitet. Mestadels väljs  
 PCT-vägen 
  som växt kraftigt. Val av patentverk och patentby- råer (patentombud, patenttjänsteföretag) blir mycket en konse- kvens av lokalisering av patentarbetet vilket i sin tur blir en kon- sekvens av lokalisering av FoU. Någon övergripande koncern- strategi för förstagångsansökningar finns ännu inte, men några beteenden börjar etableras. För det första så är förstagångsan- sökningar till Finland på finska döda. Att skriva patenttext på finska ter sig meningslöst. Detta beror också på patentverkets liberala inställning till patentansökningarnas språk, vilket också kan vara engelska, med krav på översättning senare. Första- gångsansökningar till finska patentverket på engelska blir där- med inte en helt död väg. Till exempel inlämnas spekulativa an- sökningar ganska ofta som nationella (=billiga) ansökningar och då prioritetstiden går ut, dödas den finska ansökningen utan att någonsin översättas, medan prioriteten utnyttjas utomlands eller via  
 PCT-vägen 
  om inte projektet stoppas. Detta leder till att väldigt få finska patent meddelas Nokia numera. Nokia är inte heller störste patenterare i Finland, utan topplatserna intas av företag med en traditionell modell för förstagångsansök- ningar, som t.ex. Metso (som ju också är stor i Sverige genom sin FoU i f.d. Karlstads Mekaniska Verkstad för pappersmaski- ner). 
 En struktur byggs vidare upp för rationell patentering. En al- lokeringsmatris görs upp för allokering av patentansökningar till olika patentbyråer runt om i världen, patentbyråer som utvärde- ras med avseende på ett antal kvalitetskriterier samt avseende risk för eventuella intressekonflikter. Av de cirka 50 stycken ombud som används globalt är bara 10 % finska. Ramkontrakt som stipulerar pris, kvantitet, kvalitet etc. skrivs med respektive utvalda patentbyråer. Vissa stora patentbyråer i Europa och 
 211 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 USA är speciellt utvalda som specialister för Nokias räkning (dvs. ett slags  
 Smith 
  filing centers). Vid val av ombud lik- som val av patentverk är nationsgränser irrelevanta (däremot naturligtvis inte vid val av nationella marknader för följdansök- ningar). Nokia har sålunda numera visavi patentombud tagit en mer aggressiv och genomtänkt roll i ett hierarkiskt uppbyggt sy- stem för underleverantörer av patenttjänster. 
 Slutligen har varje enhet i Nokia internt uppsatta mål och riktlinjer för patentarbetet. Olika ansökningsvägar graderas och viktas och vägvalet sker som regel av interna patentingenjörer. Nokia (liksom de flesta storföretag) har många olika affärer med många olika patenteringsmöjligheter och korskopplingar mellan affärer och patent. Man eftersträvar därför en kluster- bildning av ca 10 patentansökningar på närliggande saker som sedan får gå genom samma patentbyrå. Härigenom fås en enk- lare struktur av patentkluster (patent modules) och dessas kopplingar till affärsenheter (business modules). Alla patent- kluster ingår i någon av fyra portföljer. Portföljerna är förhål- landevis självständiga och har egna prioriteter och uppgifter inom sig. Beroende på teknologi och Marshall position används de patent och patentansökningar som ingår i en portfölj på olika sätt. Typiskt är att ett kluster erbjuds för licensiering (inom standard och bilateralt). Andra kluster/enskilda patent reserve- ras för produktdifferentiering. Ett tredje användningssätt är för defensiva ändamål, etc. Också open  
 source-alternativet 
  kommer alltmer in i bilden, men beslutsfattandet för detta ändamål är åtminstone inte tillsvidare portföljbaserat, utan beslutas högre upp i  
 FoU-organisationen. 
  
 Till sist bör kommas ihåg att mycket för närvarande (2005) är under lupp i Nokia av olika skäl och bilden ovan kan förändras snabbt. 
  
 9.3.2 
  
 Datainsamling 
  
 Relevant statistik har inhämtats dels från svenska PRV samt i viss mån från WIPO och andra utländska organ, dels via enkätsvar från högfrekventa patenterare i Sverige. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT  
 Kvalitativa bedömningar av olika faktorers vikt bakom statistiska förändringar har inhämtats via enkäter, preparerade med hjälp av intervjuer och pilotstudier, 
  
 5 
  
 TP PT  
 Alla tjänstvilliga personer inom PRV och företag tackas härmed varmt. 
 212 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 från en grupp högfrekventa patenterare, en grupp SMF och en grupp av patentbyråer (patenttjänsteföretag). Tyvärr har inte mot- svarande studier utförts i andra länder, varför någon internationell jämförande analys inte kan ges. 
  
 9.3.3 
  
 Databeskrivning 
  
 Figur 9.1 visar först utvecklingen av antal nationella ansökningar till patentverken i några olika länder under senaste  
 20-årsperioden 
 1985–2004. 
  Denna period täcker i stort sett in  
 pro-patent-eran 
  och tillväxten i förstagångsansökningar till amerikanska och japanska patentverket är tydlig, liksom tillväxten i  
 PCT-ansökningar. 
  Till- växten av ansökningar till svenska PRV under  
 1990-talet 
  är också tydlig. Denna tillväxtperiod bröt en tidigare starkt nedåtgående trend och trendbrottet år 1992 sammanföll med  
 IVA/PRV-studien 
  åren  
 1992–1993. 
  År 2001 bröts tillväxttrenden och en nedgångspe- riod startade, vilken också möjligen kan ses som en fortsättning på den tidigare nedgångsperioden på  
 1980-talet. 
  Nedgångstakterna i dessa två perioder är nämligen förvånansvärt likartade. 
 Figur 9.1 Antalet nationella ansökningar för patent i olika länder samt inlämnade till EPO och PCT åren  
 1985–2004 
  
 500 000 
  
 7 000 
  
 450 000 
  
 6 000 
  
 400 000 
  
 350 000 
  
 5 000 
  
 300 000 
  
 4 000 
  
 250 000 
  
 3 000 
  
 200 000 
  
 150 000 
  
 2 000 
  
 100 000 
  
 1 000 
  
 50 000 
  
 0 
  
 0 
  
 1985 
  
 1986 
  
 1987 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 European Filings 
  
 National Filings Germany 
  
 JPO Mcguire 
  
 Utility Filings at the USPTO 
  
 PCT Filings 
  
 National Filings Sweden (Williams) 
  
  National Filings Finland (Williams) 
 Källa: Insamlade data och statistik från patentverk och WIPO. 
 213 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 Sedan år 1992 har således antalet nationella ansökningar till PRV växt ganska kontinuerligt med en topp år 2000, från vilken en ned- gång med en dryg tredjedel skett under fyra års tid, se tabell 9.1. Tabell 9.1 visar också antalet SFA under perioden  
 1998–2004. 
  Även antalet SFA har gått ner med en dryg tredjedel under perioden  
 2000–2004. 
  Antalet olika sökande med SFA har under samma tid gått ned med ca 30 %.  
 SFA-andelen 
  av totala antalet inlämnade na- tionella ansökningar har dock varit tämligen konstant under perio- den  
 1998–2004 
  och pendlat mellan  
 87–89 
  %. 
 Tabell 9.1 Antal SFA, dvs. nationella förstagångsansökningar, mottagna av PRV under åren  
 1998–2004 
 1 
  
 P 
  
 ) 
  
 PP P 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Absolut 
  
 Relativ 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 (2004– 
  
 (2004–2000) 
  
 2000) 
  
 som % 
  
 Totalt antal 
  
 4 625 
  
 4 870 
  
 4 936 
  
 4 500 
  
 3 910 
  
 3 619 
  
 3 
 U 
  
 230 
 U 
  
 -1 
  706 
  
 -34,6% 
  
 ansökningar 
  
 Totalt antal 
  
 4 095 
  
 4 262 
  
 4 348 
  
 3 996 
  
 3 456 
  
 3 159 
  
 2 
 U 
  
 863 
 U 
  
 -1 
  485 
  
 -34,2% 
  
 SFAs 
  
 Harris / 
  
 88,5% 
  
 87,5% 
  
 88,1% 
  
 88,8% 
  
 88,4% 
  
 87,3% 
  
 U 
  
 U 
  
 88,6% 
  
 0,55% 
  
 0,6% 
  
 totala 
  
 ansökningar 
  
 Antal sökande 
  
 2 017 
  
 1 993 
  
 2 079 
  
 1 845 
  
 1 729 
  
 1 533 
  
 1 
 U 
  
 458 
 U 
  
 -621 
  
 Morrow 
  
 med SFAs 
  
 Noter: 1) Lägsta årliga värden understryks, högsta skrivs med fetstil. 
 Källa: Svenska  
 PRV-data 
  
 Tabell 9.2 visar en nedbrytning av SFA på sökandens nationalitet. Som väntat dominerar svenska sökanden stort. Deras andel är dock förvånansvärt konstant under åren  
 1998–2004 
  och ligger runt 92– 93 %. 
 214 
 SOU 2006:80 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 Tabell 9.2 
  
 SFA fördelade på sökandens nationalitet åren  
 1998–2004 
  
 Sökandes 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Absolut 
  
 Relativ 
  
 nationalitet 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 (2004– 
  
 (2004– 
  
 2000) 
  
 2000) 
  
 som % 
  
 1 
  
 Sverige 
  
 3769 
  
 3957 
  
 3997 
  
 3699 
  
 3217 
  
 2906 
  
 2659 
  
 -1338 
  
 -33,5% 
  
 2 
  
 Schweiz 
  
 62 
  
 75 
  
 75 
  
 77 
  
 88 
  
 78 
  
 76 
  
 1 
  
 1,3% 
  
 3 
  
 Tyskland 
  
 30 
  
 46 
  
 41 
  
 25 
  
 11 
  
 32 
  
 9 
  
 -32 
  
 -78,0% 
  
 4 
  
 Finland 
  
 21 
  
 17 
  
 24 
  
 41 
  
 27 
  
 27 
  
 20 
  
 -4 
  
 -16,7% 
  
 5 
  
 Ukraina 
  
 24 
  
 28 
  
 65 
  
 16 
  
 3 
  
 0 
  
 1 
  
 -64 
  
 -98,5% 
  
 6 
  
 USA 
  
 31 
  
 24 
  
 23 
  
 18 
  
 10 
  
 11 
  
 15 
  
 -8 
  
 -34,8% 
  
 7 
  
 Storbritannien 
  
 42 
  
 27 
  
 20 
  
 10 
  
 8 
  
 13 
  
 10 
  
 -10 
  
 -50,0% 
  
 8 
  
 Nederländerna 
  
 19 
  
 12 
  
 26 
  
 17 
  
 22 
  
 12 
  
 11 
  
 -15 
  
 -57,7% 
  
 9 
  
 Taiwan 
  
 13 
  
 16 
  
 21 
  
 26 
  
 11 
  
 7 
  
 12 
  
 Gonzalez 
  
 -42,9% 
  
 10 Danmark 
  
 15 
  
 12 
  
 5 
  
 22 
  
 11 
  
 16 
  
 7 
  
 2 
  
 40,0% 
  
 11 Övriga länder 
  
 69 
  
 48 
  
 51 
  
 45 
  
 48 
  
 57 
  
 43 
  
 -8 
  
 -15,7% 
  
 Totala årliga SFA 
  
 4095 
  
 4262 
  
 4348 
  
 3996 
  
 3456 
  
 3159 
  
 2863 
  
 Svenska sökandes 
  
 92,04% 
  
 92,84% 
  
 91,93% 
  
 92,57% 
  
 93,08% 
  
 91,99% 
  
 92,87% 
  
 andel av SFA 
  
 Källa: Svenska  
 PRV-data 
  
 Tabell 9.3 visar en nedbrytning på företag respektive individer som sökande. Dessa två grupper var ungefär lika stora år 1998. År 2004 hade båda grupperna krympt, individgruppen dock snabbare och mer. Som väntat stod företag för betydligt fler SFA men båda gruppernas SFA gick ner åren  
 2000–2004 
  med närliggande andelar, 35 % resp. 31 %, dvs. grovt sett en tredjedel. 
 Tabell 9.3 SFA fördelade på företag och individuella sökande åren 1998– 2004 
 1) 
  
 P  
  
 P 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Absolut 
  
 Relativ 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 (2004– 
  
 (2004–2000) 
  
 2000) 
  
 som % 
  
 Årliga SFAs från 
  
 2 785 
  
 2 945 
  
 3 094 
  
 2 938 
  
 2 539 
  
 2 275 
  
 2 
 U  
 001 
 U 
  
 -1 
  093 
  
 -35,3% 
  
 företags sökande 
  
 Antal företags- 
  
 1 004 
  
 1 012 
  
 1 168 
  
 1 044 
  
 982 
  
 868 
  
 786 
  
 U 
  
 U 
  
 -382 
  
 -32,7% 
  
 sökande 
  
 Årliga SFAs/antal 
  
 2,77 
  
 2,91 
  
 2,65 
  
 2,81 
  
 2,59 
  
 2,62 
  
 2,55 
  
 U 
  
 U 
  
 -0,10 
  
 -3,9% 
  
 företags sökande 
  
 Årliga SFAs från 
  
 1 310 
  
 1 317 
  
 1 254 
  
 1 058 
  
 917 
  
 884 
  
 862 
  
 U 
  
 U 
  
 -392 
  
 -31,3% 
  
 individuella 
  
 uppfinnare 
  
 Antal 
  
 1 013 
  
 981 
  
 911 
  
 801 
  
 747 
  
 665 
  
 U U 
  
 672 
  
 -239 
  
 -26,2% 
  
 individuella 
  
 sökande 
  
 Årliga SFAs/antal 
  
 1,29 
  
 1,34 
  
 1,38 
  
 1,32 
  
 1,23 
  
 1,33 
  
 1,28 
  
 U 
  
 U 
  
 -0,09 
  
 -6,8% 
  
 individuella 
  
 sökande 
  
 Noter: 1) Lägsta årliga värden understryks, högsta skrivs med fetstil. 
 Källa: Svenska  
 PRV-data 
  
 215 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tabell 9.4 visar en ytterligare nedbrytning av företagsgruppen i ta- bell 9.3 i tre kategorier svarande mot en patenteringsfrekvens (egentligen patentansökningsfrekvens) av i genomsnitt en enda år- lig SFA, respektive  
 2–10 
  stycken, respektive fler än 10 stycken SFA per år. Tabellen visar att nedgången i procent från år 2000 till år 2004 är störst i yttergrupperna, dvs. den första och den tredje, och störst för högfrekventa patenterare. 
 Tabell 9.4 SFA fördelade på företag med olika patenteringsfrekvens 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Absolut 
  
 Relativ 
  
 förändring 
  
 förändring 
  
 (2000–2004) 
  
 (2000–2004) 
  
 som % 
  
 En årlig 
  
 Antal 
  
 717 
  
 727 
  
 845 
  
 742 
  
 693 
  
 634 
  
 558 
  
 -287 
  
 -34,0% 
  
 SFA 
  
 sökande 
  
 Årliga SFA 
  
 717 
  
 727 
  
 845 
  
 742 
  
 693 
  
 634 
  
 558 
  
 -287 
  
 -34,0% 
  
 2-10 
  årliga 
  
 Antal 
  
 255 
  
 250 
  
 286 
  
 272 
  
 261 
  
 207 
  
 206 
  
 -80 
  
 -28,0% 
  
 SFAs 
  
 sökande 
  
 Årliga SFA 
  
 779 
  
 791 
  
 902 
  
 879 
  
 870 
  
 643 
  
 653 
  
 -249 
  
 -27,6% 
  
 >10 årliga 
  
 Antal 
  
 32 
  
 35 
  
 37 
  
 30 
  
 28 
  
 27 
  
 22 
  
 -15 
  
 -40,5% 
  
 SFA 
  
 sökande 
  
 Årliga SFA 
  
 1289 
  
 1427 
  
 1347 
  
 1317 
  
 976 
  
 998 
  
 790 
  
 -557 
  
 -41,4% 
  
 Källa: Svenska  
 PRV-data 
  
 Figur 9.2 visar sedan hur sporadiskt över tiden de flesta företag och individer lämnar in SFA. Detta ger en fingervisning om hur stor omsättningen av sökanden är från år till år. Detta förhållande för- svårar i sin tur en enkätstudie av sökanden om skälen bakom ned- gången i deras SFA. Figurer 9.3 och 9.4 ger tydligare bilder av denna omsättning. Figurerna visar t.ex. att klart mer än hälften av sökanden i toppgruppen med fler än 10 SFA år 2000 hade försvun- nit ur toppgruppen år 2004, medan enbart 6 stycken (24 %) hade klättrat in i toppgruppen. Detta talar i viss mån trots allt för en en- kätstudie av förändringsfaktorer hos högfrekventa sökanden. 
 216 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 Figur 9.2 
  
 Fördelning av antal seriella sökanden med SFA under åren 1998– 
  
 1) 
  
 2004 
 P 
  
 P 
  
 Y 
  
 2000 
  
 1800 
  
 1600 
  
 1400 
  
 Occurencies of corporate applicants 
  
 Antal företagssökanden 
  
 OccurenciesAntal individuellaof individusök 
 a 
 lndenapplicants 
  
 3540 
  
 1200 
  
 3031 
  
 1000 
  
 800 
  
 697 
  
 585 
  
 600 
  
 5% 
  
 400 
  
 279 
  
 200 
  
 159 
  
 117 
  
 76 
  
 71 
  
 58 
  
 58 
  
 35 
  
 17 
  
 6 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 X 
  
 90% 
 Beteckningar: x = antalet år som ansökningar lämnades in från en given sökande under den 7- åriga perioden  
 1998–2004 
  
 y = antalet sökande som sökte x år under den  
 7-åriga 
  perioden  
 1998–2004 
  
 Noter: 1) Smärre skillnader i totala antalet sökanden uppträder på grund av statistiska svårig- heter, bl.a. att korrigera för felstavningar av sökandens namn 
 Källa: Svenska  
 PRV-data 
  
 217 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figur 9.3 
  
 1) 
  
 Omsättning av  
 SFA-sökanden 
  från år 2000 till år 2004 
 P 
  
 P 
  
 Omsättning av sökanden med mer än 10 SFA 
  
 19 
  
 6 
  
 2004 
  
 2000 
  
 24 
  
 19 
  
 Omsättning av sökanden med mer än en och högst 10 SFA 
  
 66 
  
 230 
  
 2004 
  
 2000 
  
 345 
  
 66 
  
 Omsättning av sökanden med en SFA 
  
 72 
  
 1065 
  
 2004 
  
 2000 
  
 1556 
  
 72 
  
 Beteckningar: Siffra i mörkgrått fält = antal sökanden som finns med både år 2000 och år 2004. Siffra i ljusgrått fält = antal sökanden som finns med ifrågavarande år men inte jämförelseåret. Not: 1) Smärre skillnader i totala antalet sökanden uppträder på grund av statistiska svårigheter, bl.a. att korrigera för felstavningar av sökandens namn 
 218 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 Figur 9.4 Detaljerad översikt av omsättning av  
 SFA-sökanden 
  från år 2000 till 2004 
  
 Dean 
  
 ALLGON AB 
  
 AMC CENTURION AB 
  
 ABB 
  
 ANOTO AB 
  
 ALFA LAVAL 
  
 BOFORS 
  
 AMERSHAM 
  
 CELLPOINT 
  
 ASTRAZENECA 
  
 Bell ENERGY SYSTEMS AB 
  
 ATLAS COPCO 
  
 HAMID DELALAT 
  
 BIOVITRUM AB 
  
 HANS Ray 
  
 DELAVAL HOLDING AB 
  
 INFINEON TECHNOLOGIES 
  
 ELECTROLUX 
  
 Brock 
  
 FORSKARPATENT 
  
 OBDUCAT AB 
  
 Roth 
  
 PHARMACIA 
  
 METSO 
  
 Mills 
  
 NOBEL BIOCARE AB 
  
 SCA 
  
 SAAB 
  
 SIEMENS-ELEMA 
  AB 
  
 SANDVIK 
  
 GAMBRO 
  
 SKF 
  
 SCANIA CV AB 
  
 KONGSBERG AUTOMOTIVE AB 
  
 SPIREA AB 
  
 STRIDSBERG INNOVATION AB 
  
 Daniels 
  
 ST JUDE MEDICAL AB 
  
 TETRA LAVAL 
  
 MEDIVIR AB 
  
 STORA ENSO 
  
 TONIE SÖDERSTRÖM 
  
 Finley 
  
 TELIASONERA 
  
 VOLVO 
  
 SECO TOOLS AB 
  
 TORSTI TAAVILA 
  
 VOLVO CAR CORP 
  
 19 
  
 6 
  
 2004 
  
 XCOUNTER AB 
  
 2000 
  
 24 
  
 19 
  
 Källa: Svenska  
 PRV-data 
  
 Figur 9.5 visar vidare en nedbrytning på stora teknikområden så som dessa definieras i  
 IPC-systemet 
  på dess första hierarkiska nivå (dvs. sektionsnivå). Denna nedbrytning visar en stor spridning i nedgångsprocent från år 2000 till år 2004 med en stor och största nedgång inom elektricitetsområdet, följt av fysikområdet. 
 219 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figur 9.5 
 1000 
 900 
 800 
 700 
 600 
 500 
 400 
 300 
 200 
 100 
 0 
 1998 
 1999 
 SFA fördelade på olika  
 IPC-sektioner 
  åren  
 1998–2004 
  (nedgång i % från 2000 till 2004) 
 1) 
  
 P  
  
 P 
  
 B – PERFORMING OPERATIONS; TRANSPORTING  
 (-20.7%) 
  
 A – HUMAN NECESSITIES  
 (-32.7%) 
  
 H – ELECTRICITY  
 (-63.9%) 
  
 G – PHYSICS  
 (-47.1%) 
  
 F – MECHANICAL ENGINEERING; LIGHTING; HEATING; 
  
 WEAPONS; BLASTING  
 (-21.3%) 
  
 C – CHEMISTRY; METALLURGY (+2.7%) 
  
 2000 
  
 E – FIXED CONSTRUCTIONS  
 (-17.0%) 
  
 2001 
  
 2002 
  
 D – TEXTILES; PAPER  
 (-35.4%) 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Noter: 
 1) Enligt IPC klassifikation version 7, giltig till 31.12.2005. 
 Tabell 9.5 visar slutligen en nedbrytning på de totalt största (mest frekventa)  
 SFA-sökandena 
  under perioden  
 1998–2004 
  uppdelad i två stycken  
 3-årsperioder 
  före och efter år 2001 för att tydliggöra en eventuell flerårsförändring i samband med en konjunkturom- svängning. Återigen är det en stor spridning mellan företagen i des- sas nedgångsprocent eller snarare förändringsprocent från år 2000 till år 2004. Det är också stor spridning mellan olika år för de flesta företag, en spridning som i flera fall inte är kopplad till en trend över flera år. Vissa företag uppvisar dock klara trender. Speciellt intressanta och dominanta är Hunt och ABB vars nedgångar från år 2000 till år 2004 i absoluta tal svarar för 44 % av den totala nedgången på 633 stycken för de företag som uppvisar en nedgång från år 2000 till år 2004 (visas ej i tabell 9.5). Sammantaget visar elektroföretagen  
 (E-företagen) 
  Hunt, ABB, TeliaSonera,  
 Siemens-Elema 
  och Anoto som grupp en dominant stor nedgång, vilket också bekräftas av Tabell 9.5. Summan av SFA för gruppen som helhet visar slutligen en ganska konstant nivå åren  
 1998–2000 
  
 220 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 med ett klart fall till lägre nivåer för åren  
 2002–2004. 
  Detta indike- rar sammantaget att en stor nedgång bland högfrekventa sökande berodde på en konjunkturnedgång, speciellt för elektroföretagen. Mycket förenklat uttryckt så brast  
 IT-bubblan 
  och därmed också en patentbubbla. Samtidigt bör observeras att närmare en tredje- del (6 st.) av de 20 sökande ökade antalet SFA från år 2000 till år 2004, och däribland till övervägande del konjunkturkänsliga verk- stadsföretag inom det maskintekniska området  
 (M-företag), 
  dvs. Volvo, Scania, Sandvik, Electrolux och Atlas Copco. 
 Tabell 9.5 Totala patentansökningar från de 20 främsta svenska patentinne- havarna  
 (1998–2004) 
  
 Företag 
  
 Årliga SFA i snitt 
  
 Årliga SFA i 
  
 Totalt antal 
  
 Absolut 
  
 Relativ 
  
 under period 1 
  
 snitt under 
  
 SFA 1998– 
  
 SFA- 
  
 förändring 
  
 (1998–2000) 
  
 period 2 (2002– 
  
 2004 
  
 förändring 
  
 (period 1– 
  
 2004) 
  
 (period 1– 
  
 period 2) som 
  
 period 2) 
  
 % 
  
 Ericsson 
  
 282 
  
 63 
  
 1224 
  
 -219 
  
 -77.7% 
  
 AstraZeneca 
  
 130 
  
 150 
  
 1035 
  
 20 
  
 15.4% 
  
 ABB 
  
 139 
  
 51 
  
 680 
  
 -88 
  
 -63.3% 
  
 Volvo 
  
 61 
  
 91 
  
 550 
  
 30 
  
 49.7% 
  
 Scania 
  
 46 
  
 72 
  
 412 
  
 26 
  
 57.7% 
  
 Sandvik 
  
 56 
  
 61 
  
 402 
  
 6 
  
 10.2% 
  
 SCA 
  
 58 
  
 34 
  
 358 
  
 -24 
  
 -41.1% 
  
 SAAB 
  
 38 
  
 33 
  
 272 
  
 -5 
  
 -12.3% 
  
 Brewer Laval 
  
 38 
  
 35 
  
 249 
  
 -3 
  
 -7.9% 
  
 TeliaSonera 
  
 54 
  
 12 
  
 226 
  
 -42 
  
 -77.9% 
  
 Electrolux 
  
 18 
  
 28 
  
 185 
  
 10 
  
 56.6% 
  
 DeLaval Holding 
  
 32 
  
 22 
  
 183 
  
 -10 
  
 -32.3% 
  
 Atlas Copco 
  
 10 
  
 35 
  
 157 
  
 25 
  
 246.7% 
  
 Alfa Laval 
  
 31 
  
 13 
  
 147 
  
 -18 
  
 -59.1% 
  
 Estrada 
  
 38 
  
 1 
  
 135 
  
 -37 
  
 -96.5% 
  
 Metso 
  
 13 
  
 21 
  
 130 
  
 8 
  
 65.8% 
  
 Siemens-Elema 
  
 24 
  
 11 
  
 126 
  
 -13 
  
 -53.5% 
  
 Pharmacia 
  
 27 
  
 9 
  
 125 
  
 -19 
  
 -68.3% 
  
 Anoto 
  
 13 
  
 8 
  
 110 
  
 -5 
  
 -35.9% 
  
 Stridsberg Innovation 
  
 17 
  
 15 
  
 105 
  
 -2 
  
 -12.0% 
  
 Källa: Svenska  
 PRV-data 
  
 Tabell 9.6 visar slutligen som en intressant jämförelse en motsva- rande  
 20-i-topp-lista 
  för ca 30 år tidigare, dvs. innan EPO- och  
 PCT-vägarna 
  öppnades. Stabiliteten i toppgruppen är trots allt på- fallande över en  
 30-årsperiod. 
  Några helt nya stora svenska företag på senaste listan förekommer inte, medan flera gamla storföretag har försvunnit (t.ex. Götaverken). 
 221 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tabell 9.6 20 främsta patenterare i Sverige  
 1969–71 
  efter antal beviljade patent i Sverige 
  
 Rang 
  
 Företag 
  
 SNI-kod 
  
 Beviljade svenska patent 
  
 1 
  
 ASEA 
  
 380 
  
 496 
  
 2 
  
 Taylor 
  
 383 
  
 188 
  
 3 
  
 Electrolux 
  
 380 
  
 117 
  
 4 
  
 Standard Radio och Telefon 
  
 383 
  
 113 
  
 5 
  
 Bofors 
  
 Div 
  
 108 
  
 6 
  
 AGA 
  
 Div 
  
 106 
  
 7 
  
 Atlas Copco 
  
 380 
  
 81 
  
 8 
  
 Svenska Fläkt 
  
 380 
  
 71 
  
 9 
  
 Bahco 
  
 380 
  
 70 
  
 10 
  
 Romero 
  
 Div 
  
 65 
  
 11 
  
 Åkerlund  Rausing 
  
 Div 
  
 62 
  
 12 
  
 MoDo 
  
 Div 
  
 58 
  
 13 
  
 Alfa Laval 
  
 380 
  
 57 
  
 14 
  
 Saab-Scania 
  
 380 
  
 50 
  
 15 
  
 Götaverken 
  
 380 
  
 49 
  
 16 
  
 Sandvik 
  
 Div 
  
 44 
  
 17 
  
 Svenska Philips 
  
 Div 
  
 44 
  
 18 
  
 Astra 
  
 35 
  
 43 
  
 19 
  
 SKF 
  
 Div 
  
 43 
  
 20 
  
 Bolinder-Munktell 
  
 380 
  
 42 
  
 Källa: Papahristodoulou (1987). Siffrorna är påfallande höga i jämförelse med perioderna 1998– 2000 och  
 2002–2004. 
  Det har dock inte varit möjligt att få dessa siffror bekräftade av PRV. 
  
 9.4 
  
 Förklaringsfaktorer bakom förändringar 
  
 9.4.1 
  
 Metodik 
  
 I ett tidigt skede av utredningen formulerades hypotesen att den övervägande andelen av den observerade nedgången i SFA kunde förklaras av beteendet bland de högfrekventa patenterarna, i första hand storföretag med stora  
 FoU-budgetar. 
  Hypotesen grundade sig på då tillgänglig men ofullständig statistik, diskussioner med initierade inom PRV och industrin samt det vanligt observerade förhållandet att FoU och patenteringsfrekvens är starkt snedför- delad i ett land som Sverige. Hypotesen stöddes också av viss te- 
 222 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 ori. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 Hypotesen äventyras dock av en stor omsättning i den under- liggande populationen. Tillgängliga uppgifter pekade samtidigt på att små företag och uppfinnares patenteringsfrekvens sammantaget inte hade uppvisat en väsentlig nedgång. 
 Mot denna bakgrund utformades en enkät som skickades ut till de största företagen i mars 2005. Företagen valdes ut så att de största företagen avseende patentfrekvens 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT  
 eller  
 FoU-investeringar 
  i Sverige eller börsvärde täcktes in. Urvalet skulle dessutom inne- hålla motsvarande urval för den tidigare  
 IVA/PRV-studiens 
  enkät- urval av 20 svenska  
 FoU-tunga 
  storföretag. Urvalsprincipen för enkätutskicket var att kunna täcka in en tillräckligt stor del av den övre svansen i fördelningen av absoluta nedgångstal för att kunna förklara en huvuddel av nedgången. Syftet med enkäten var dels att inhämta företagens patentstatistik för att validera och komplettera PRVs statistik, dels att inhämta kvalitativa och kvantitativa bedöm- ningar av olika frågor av intresse för utredningen, inklusive för- klaringar av eventuell nedgång i patenteringsfrekvens. 
 Enkätutskicket följdes sedan upp av påminnelser via  
 e-mail 
  och telefonsamtal och i flera fall telefonintervjuer. Svarsfrekvensen var dock fortfarande för liten varför enkäten också gjordes tillgänglig via nätet som en  
 webb-enkät. 
  
 Statistik över SFA blev efteråt tillgänglig under våren 2005 från PRV och data visade då att den ursprungliga hypotesen inte hade tillräckligt stöd. Enbart maximalt 29 % av  
 SFA-nedgången 
  visade sig då förklaringsbart via det ursprungliga enkätutskicket. När detta stod klart gjordes en nedbantad version av enkäten som skickades ut till ett nytt urval av ca 50 SMF i augusti 2005. Dessa företag valdes ut bland de företag som visat upp en stor nedgång i  
 SFA-frekvens. 
  
 6 
  
 TP PT  
 En enkel tillväxtteori – eller allmännare teori för förändringar i variabler som försäljning, FoU m.m. – baseras på den s.k. Gibrats Law som i grova drag säger att storleken på en årlig förändring i en variabel är (statistiskt sett) proportionell mot variabelns storlek vid årets början (se också avsnitt 6.3.) 
  
 7 
  
 TP PT  
 Vid tidpunkten då urvalet gjordes fanns inte  
 SFA-statistik 
  tillgänglig via PRV och urvalet fick grundas på totalt antal inlämnade ansökningar. 
 223 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 9.4.2 
  
 Resultat 
  
 9.4.2.1 
  
 Frekvens förstagångsansökningar (FA) 
  
 TPF 
  
 8 
  
 FPT 
  
 Över hälften av de stora företagen och en tillräckligt stor grupp av SMF för att tjäna som kontrastgrupp svarade på respektive enkät. Det bör understrykas här att svaren här avser förstagångsansök- ningar oavsett var dessa inlämnats. 
 Av de storföretag som svarat uppvisar drygt hälften en nedgång i förstagångsansökningar (FA) från år 2000 till år 2004, en tredjedel en uppgång och resten ingendera. Tabell 9.7 visar en lista på de fö- retag som hade en  
 FA-nedgång. 
  Företagen är rankade efter ned- gångens absoluta storlek i antal, respektive relativa storlek i procent av företagets antal FA år 2000. 
 Tabell 9.7 Rangordning av enkätsvarande efter absolut storlek på nedgång (rang 1) och relativ storlek på nedgång (rang 2) i FA från år 2000 till år 2004 
  
 Rang 1 
  
 Företag 
  
 Rang 2 
  
 Företag 
  
 1 
  
 Taylor 
  
 1 
  
 SCA 
  
 2 
  
 SCA 
  
 2 
  
 TeliaSonera 
  
 3 
  
 SAAB 
  
 3 
  
 Perstorp 
  
 4 
  
 TeliaSonera 
  
 4 
  
 Axis 
  
 5 
  
 Brewer Laval 
  
 5 
  
 Ericsson 
  
 6 
  
 Infineon Technologies 
  
 6 
  
 SKF 
  
 7 
  
 Perstorp 
  
 7 
  
 Infineon Technologies 
  
 8 
  
 Alfa Laval 
  
 8 
  
 SAAB 
  
 9 
  
 Biovitrum 
  
 9 
  
 Alfa Laval 
  
 10 
  
 SKF 
  
 10 
  
 Gutierrez 
  
 11 
  
 Axis 
  
 11 
  
 Stridsberg Innovation 
  
 12 
  
 Stridsberg Innovation 
  
 12 
  
 HL Display 
  
 13 
  
 HL Display 
  
 13 
  
 Biovitrum 
  
 14 
  
 Metso 
  
 14 
  
 Metso 
  
 15 
  
 Active Biotech 
  
 15 
  
 Hunter 
  
 16 
  
 Hunter 
  
 16 
  
 Active Biotech 
  
 Källa: Utredningsenkät. 
  
 8 
  
 TP PT  
 Notera här att föregående avsnitt fokuserade på SFA medan detta avsnitt fokuserar på FA. Frekvens förstagångsansökningar (FA) är inte detsamma som frekvens svenska förstagångs- ansökningar, dvs. förstagångsansökningar inlämnade till svenska PRV, eftersom en första- gångsansökan kan lämnas till ett annat patentverk än PRV. 
 224 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 Tabell 9.8 a, b och c visar den vikt de svarande företagen har fäst vid de olika allmänna förklaringsfaktorerna i enkäten. En förhållan- devis konsistent bild framträder, även om försiktighet krävs vid jämförelser mellan företag av denna typ av bedömningar. 
 Förändringar i  
 FoU-resurser 
  och patenteringsresurser är viktiga faktorer bakom förändringar i patenteringsfrekvens, såväl för stora som små företag. Detta resultat ligger också i linje med tidigare studie av företag i USA och Japan. 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT  
 Förändring i patenteringsresur- ser förefaller dock vara en faktor som är viktigare för en uppgång än för en nedgång. Detsamma gäller faktorn ökad strategisk bety- delse i branschen. 
 Vad som förutom nedgång i  
 FoU-resurser 
  främst anses ligga bakom en nedgång i patenteringsfrekvensen åren  
 1998–2004 
  är en nedgång i patenteringsbenägenheten och en mer selektiv patent- strategi, inriktad mer på patentkvalitet än patentkvantitet. Detta gäller särskilt de stora företagen. För de små och medelstora före- tagen spelar dessutom en minskad betydelse av patent för finansie- ring en väsentlig roll. Detta hänger i sin tur ihop med det minskade utbudet av riskkapital för tidiga faser sedan  
 IT-bubblan 
  brast år 2000. 
  
 9 
  
 TP PT  
 Se speciellt Snyder (1983), Mansfield (1986) och Granstrand (2000). Dessa studier upp- visar dock branschvariationer, vilka inte varit möjliga att kartlägga i dessa avseenden inom utredningens ram. 
 225 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tabell 9.8a Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en nedgång av FA under åren  
 1998–2004 
 1) 
  
 P 
  
 (Skala: Ingen vikt = 0, 1, 2, 3, 4 = Av avgörande vikt) 
  
 (Q4.1a)...which weights did the following factors have as explanations for this 
  
 Large firms 
  
 SMF 
  
 decrease? 
  
 1. 
  
 Reduction of RD resources globally 
  
 a. for  
 business-trend 
  Burke 
  
 1.55 
  
 0.82 
  
 b. for other (e.g. structural) Burke 
  
 2.36(3) 
  
 1.55(3) 
  
 2. 
  
 Reduction of RD resources in Sweden 
  
 a. for  
 business-trend 
  Burke 
  
 1.55 
  
 1.09 
  
 b. for other (e.g. structural) Burke 
  
 2.27(4) 
  
 1.36 
  
 3. 
  
 Reduction of patenting resources 
  
 a. globally 
  
 1.64 
  
 0.55 
  
 b. in Sweden 
  
 1.55 
  
 0.82 
  
 4. 
  
 Nichols in number of patentable inventions per RD crown 
  
 1.27 
  
 1.45(5) 
  
 5. 
  
 Decrease of patenting propensity per patentable invention 
  
 1.73(5) 
  
 2 
 U  
 .09(1) 
 U 
  
 6. 
  
 Increase of RD in Church (e.g. RD in areas 
  
 0.55 
  
 0.36 
  
 with service or  
 social-science 
  orientation) 
  
 7. 
  
 Change in patent application strategy in the form of: 
  
 a. More secrecy protection 
  
 0.78 
  
 0.40 
  
 b. More selective patenting 
  
 2.91(2) 
  
 1.55(3) 
  
 c. Increased demands on patent quality instead of patent quantity 
  
 3 
 U  
 .09(1) 
 U 
  
 1.18 
  
 8. 
  
 Change in patents role and economic importance in the form of: 
  
 a. Lower economic value 
  
 0.40 
  
 0.91 
  
 b. Less importance for financing of continued RD 
  
 0.30 
  
 1.82(2) 
  
 Mann strategic importance in the branch of industry 
  
 0.55 
  
 1.09 
  
 9. 
  
 Higher total  
 patent-application 
  costs 
  
 1.64 
  
 1.00 
  
 10. The patents importance compared to other ways of exploiting an invention 
  
 1.09 
  
 1.00 
  
 (secrecy, speed and efficiency in production and marketing etc.) has decreased 
  
 11. Other factors 
  
 a. Disclosure through patents is more disadvantageous 
  
 0.55 
  
 0,55 
  
 b. Change in the product range towards less  
 patent-intensive 
  products 
  
 1.00 
  
 0.82 
  
 c. Shift in comprehensive product generations (e.g. 3G – 4G) 
  
 0.82 
  
 0.27 
  
 d. Reduced government support to RD 
  
 0.00 
  
 0.45 
  
 e. Increased product specialization (i.e. less product diversification) 
  
 1.27 
  
 0.55 
  
 f. Reduced risk of imitation 
  
 0.09 
  
 0.55 
  
 Noter: 1) Fem viktigaste faktorerna för var företagsgrupp visas inom parentes. 
 Källa: Utredningsenkät 
 226 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 Tabell 9.8b Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en uppgång av FA under åren  
 1998–2004 
 1) 
  
 P 
  
 2) 
  
 P 
  
 (Skala: Ingen vikt = 0, 1, 2, 3, 4 = Av avgörande vikt) 
  
 (Q4.1b)...which weights did the following factors have as explanations for this increase? 
  
 Large firms 
  
 1. 
  
 Increase of RD resources globally 
  
 a. for  
 business-trend 
  Burke 
  
 1.36 
  
 b. for other (e.g. structural) Burke 
  
 2.08(4) 
  
 2. 
  
 Increase of RD resources in Sweden 
  
 a. for  
 business-trend 
  Burke 
  
 1.18 
  
 b. for other (e.g. structural) Burke 
  
 2.25(2) 
  
 3. 
  
 Increase of patenting resources 
  
 a. globally 
  
 1.83 
  
 b. in Sweden 
  
 2.67(1) 
  
 4. 
  
 Increase in number of patentable inventions per RD crown 
  
 1.77 
  
 5. 
  
 Increase of patenting propensity per patentable invention 
  
 2.08(4) 
  
 6. 
  
 Increase of RD in Lopez greater possibilities of patenting 
  
 1.75 
  
 7. 
  
 Change in patent application strategy in the form of: 
  
 a. Less secrecy protection 
  
 0.83 
  
 b. Less selective patenting 
  
 1.33 
  
 c. Decreased demands on patent quality to the advantage of patent quantity 
  
 1.25 
  
 8. 
  
 Change in patents role and economic importance in the form of: 
  
 a. Higher economic value 
  
 2.00 
  
 b. Greater importance for financing of continued RD 
  
 1.73 
  
 c. Greater strategic importance in the branch of industry 
  
 2.25(2) 
  
 9. 
  
 Lower total  
 patent-application 
  costs 
  
 1.09 
  
 10. The patents importance compared to other ways of exploiting an invention (secrecy, 
  
 1.82 
  
 speed and efficiency in production and marketing etc.) has increased 
  
 Noter: 1) Fem viktigaste faktorerna för var företagsgrupp visas inom parentes. 
 2) Denna fråga ställdes inte till  
 SMF-urvalet 
  för att hålla ner frågemängden till SMF. 
 Källa: Utredningsenkät 
 227 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tabell 9.8c Vikten av olika förklaringsfaktorer bakom en uppgång av FA under  
 1990-talet 
 1) 
  
 P 
  
 P 
  
 (Skala: Ingen vikt = 0, 1, 2, 3, 4 = Av avgörande vikt) 
  
 (Q4.2a)...which weights did the following factors have as explanations for this 
  
 Largefirms 
  
 SMF 
  
 increase during the 1990s? 
  
 1. 
  
 Increase of RD resources globally 
  
 a. for  
 business-trend 
  Burke 
  
 1.33 
  
 1.90(2) 
  
 b. for other (e.g. structural) Burke 
  
 2.42(4) 
  
 1.80(3) 
  
 2. 
  
 Increase of RD resources in Sweden 
  
 a. for  
 business-trend 
  Burke 
  
 1.09 
  
 1.56 
  
 b. for other (e.g. structural) Burke 
  
 2.58(3) 
  
 1.70(4) 
  
 3. 
  
 Increase of patenting resources 
  
 a. globally 
  
 2.09 
  
 1.10 
  
 b. in Sweden 
  
 2.38(5) 
  
 1.56 
  
 4. 
  
 Increase in number of patentable inventions per RD crown 
  
 1.58 
  
 1.40 
  
 5. 
  
 Increase of patenting propensity per patentable invention 
  
 2.83(2) 
  
 2.10(1) 
  
 6. 
  
 Increase of RD in Lopez greater possibilities of patenting 
  
 1.83 
  
 0.89 
  
 7. 
  
 Change in patent application strategy in the form of: 
  
 a. Less secrecy protection 
  
 0.67 
  
 0.78 
  
 b. Less selective patenting 
  
 1.83 
  
 1.00 
  
 c. Decreased demands on patent quality to the advantage of patent quantity 
  
 1.67 
  
 0.89 
  
 8. 
  
 Change in patents role and economic importance in the form of: 
  
 a. Higher economic value 
  
 2.31 
  
 1.20 
  
 b. Greater importance for financing of continued RD 
  
 1.58 
  
 1.10 
  
 c. Greater strategic importance in the branch of industry 
  
 2.92(1) 
  
 1.70(4) 
  
 9. 
  
 Lower total  
 patent-application 
  costs 
  
 0.42 
  
 1.30 
  
 10. The patents importance compared to other ways of exploiting an invention 
  
 1.83 
  
 1.20 
  
 (secrecy, speed and efficiency in production and marketing etc.) has increased 
  
 Noter: 1) Fem viktigaste faktorerna för var företagsgrupp visas inom parentes. 
 Källa: Utredningsenkät 
 De främst angivna faktorerna bakom en (utan rangordning) ned- gång i antal FA var: 
 Ökade krav på patentkvalitet i stället för patentkvantitet 
 Mer selektiv patentering 
 Minskad patenteringsbenägenhet för var uppfinning 
 Minskade  
 FoU-resurser 
  globalt och i Sverige 
 Minskad betydelse för finansiering av FoU (spec. för SMF) 
 Intressant nog kan de främsta angivna faktorerna bakom en ned- gång sammankopplas med en ökad medvetenhet om patentens ekonomiska och strategiska värde samt en ökad förmåga att foku- sera på färre men bättre patent ekonomiskt sett. 
 228 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 Det är vidare värt att notera här vilka faktorer som tillmättes ringa förklaringsvärde för nedgången i patenteringsfrekvens mätt i antal FA. Dessa faktorer var (utan rangordning): 
 Minskning i antal patenterbara uppfinningar per  
 FoU-krona 
  (technological opportunities) för storföretagen 
 Ökning av FoU på områden med färre patenteringsmöjligheter 
 Förändring i patentstrategi mot ökad användning av sekretess 
 Förändring i patents ekonomiska betydelse i form av 
  
 a) 
  
 Lägre ekonomiskt värde 
  
 b) 
  
 Mindre strategisk betydelse 
  
 Minskad betydelse av patent relativt andra strategier för att ex- ploatera en uppfinning 
 Publicering av patentinformation 
 Förändring i produktportfölj mot mindre patentintensiva pro- dukter 
 Produktgenerationsskiften 
 Ökad produktspecialisering 
 Reducerad imitationsrisk 
 Reducerat statligt  
 FoU-stöd 
  
 Man kan till sist notera att vikten som tillmäts olika förklarings- faktorer är i genomsnitt lägre för SMF jämfört med stora företag. Om denna skillnad är signifikant och vad som ligger bakom är svårt att säga. Närmaste tolkning till hands är att SMF patenterar i lägre utsträckning varför nedgångar i patenteringsfrekvens blir mindre och mer slumpmässiga och därför har bakomliggande faktorer som upplevs som mindre påtagliga. 
  
 9.4.2.2 
  
 Frekvens svenska förstagångsansökningar 
  
 PCT-systemets 
  starka tillväxt har tidigare berörts. Tabellerna 9.9 och 9.10 bekräftar och preciserar denna viktiga utveckling. 
 229 
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? SOU 2006:80 
  
 Tabell 9.9 
  
 Svenska PCT- och svenska  
 EPO-ansökningar 
  åren  
 1997–2004 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Antal PCT- 
  
 2 208 
  
 2 465 
  
 2 500 
  
 2 691 
  
 2 915 
  
 2 455 
  
 2 097 
  
 2 
 U  
 054 
 U 
  
 ansökningar 
  
 inlämnade till PRV 
  
 Andel av årliga PCT- 
  
 3,87% 
  
 3,68% 
  
 3,27% 
  
 2,89% 
  
 2,69% 
  
 2,22% 
  
 1,82% 
  
 1,67% 
  
 U 
  
 U 
  
 ansökningar globalt 
  
 Antal  
 PCT-ansök- 
  
 2 
 U 
  
 212 
 U 
  
 2 589 
  
 2 715 
  
 3 091 
  
 3 421 
  
 2 990 
  
 2 612 
  
 2 849 
  
 ningar från svenska 
  
 1 
  
 sökande globalt 
 P 
  
 P 
  
 Andel av årliga PCT- 
  
 3,88% 
  
 3,86% 
  
 3,56% 
  
 3,32% 
  
 3,16% 
  
 2,71% 
  
 2,27% 
  
 U 
  
 U 
  
 2,32% 
  
 ansökningar globalt 
  
 Antal  
 EPO-ansök- 
  
 276 
  
 U U 
  
 322 
  
 361 
  
 495 
  
 511 
  
 489 
  
 576 
  
 591 
  
 ningar från svenska 
  
 1) 
  
 sökande 
 P 
  
 P 
  
 Andel av årliga EPO- 
  
 0,61% 
  
 U 
  
 U 
  
 0,66% 
  
 0,72% 
  
 0,91% 
  
 0,90% 
  
 0,91% 
  
 1,04% 
  
 1,01% 
  
 ansökningar 
  
 Antal årliga PCT- 
  
 57 
 U 
  
 064 
 U 
  
 67 061 
  
 76 358 
  
 93 237 
  
 108 227 
  
 110 391 
  
 115 201 
  
 122 640 
  
 ansökningar globalt 
  
 Antal årliga EPO- 
  
 45 
 U 
  
 438 
 U 
  
 48 550 
  
 50 236 
  
 54 626 
  
 56 857 
  
 53 750 
  
 55 125 
  
 58 479 
  
 2) 
  
 ansökningar 
 P 
  
 P 
  
 Noter: 1) Svensk ansökande betyder svensk innehavare, inte nödvändigtvis svensk uppfinnare 2) Exkluderar  
 PCT-ansökningar 
  till EPO  
 (EURO-Direct) 
  
 Källa:  
 WIPO-statistik, 
  EPO årsredovisningar  
 1997–2004 
  
 Tabell 9.10 Orsaker bakom en minskad  
 SFA-andel 
  av förstagångsansökningar 
 (Skala: Ingen vikt = 0, 1, 2, 3, 4 = Avgörande vikt) 
 (Q4.3a) Om svenska PRV:s andel av förstagångsansökningar minskade i snitt under perioden  
 1998–2004, 
  berodde detta på: 
  
 Större användning av PCT- och EPO- ansökningar som FA 
  
 2,92 
  
 Mindre benägenhet att välja Sverige som prioriterat land (dvs. att välja att lämna in 
  
 2,17 
  
 förstagångsansökan i Sverige). 
  
 Den svenska marknaden har blivit mindre viktig 
  
 1,73 
  
 Figur 9.5 visar utvecklingen under åren  
 1998–2004 
  av de olika an- sökningsvägar de svarande storföretagen använder. Tillväxten i PCT- och även  
 EP-systemet 
  bekräftas här ytterligare, samtidigt som den nationella ansökningsvägen krymper i allmänhet, inklusive till svenska PRV. 
 230 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 Figur 9.6 Fördelning av svenska storföretags förstagångsansökningar över olika patenteringsvägar 
  
 2500 
  
 161 
  
 21 
  
 249 
  
 29 
  
 117 
  
 19 
  
 17 
  
 312 
  
 44 
  
 225 
  
 40 
  
 2000 
  
 19 
  
 295 
  
 311 
  
 113 
  
 270 
  
 167 
  
 903 
  
 177 
  
 154 
  
 1500 
  
 48 
  
 843 
  
 29 
  
 24 
  
 883 
  
 155 
  
 210 
  
 634 
  
 379 
  
 197 
  
 175 
  
 1000 
  
 183 
  
 370 
  
 309 
  
 340 
  
 500 
  
 1071 
  
 988 
  
 996 
  
 913 
  
 706 
  
 728 
  
 565 
  
 0 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 Legend: 
  
 EPO applications 
  
 PCT appl. to other patent offices 
  
 PCT appl. to till Swedish PRV 
  
 National appl. to other patent offices (not PRV or USPTO) 
  
 National US appl. to USPTO 
  
 National SE appl. to PRV 
 Källa: Utredningsenkät 
 Tabell 9.11 visar antal och andel av svenska storföretags första- gångsansökningar på olika ansökningsvägar. Som framgår av tabel- len är  
 SFA-andelen 
  av förstagångsansökningar tämligen konstant, trots en betydande nedgång i absoluta tal. Även  
 EPO-ansökningars 
  andel är tämligen konstant åren  
 2000–2004 
  med en eventuell till- växt för perioden  
 1998–2005. 
  Tidsserien är dock för kort för att 
 231 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 bedöma det senare. Däremot är tillväxten tydlig om än från låga nivåer för andelen  
 PCT-ansökningar 
  som inlämnas till PRV. (No- tera dock att PRVs andel av årliga  
 PCT-ansäkningar 
  globalt stadigt sjunkit från 3,68 % år 1998 till 1,68 % år 2004 enligt Tabell 9.9.) Slutligen är andelen förstagångsansökningar som går direkt till amerikanska patentverket USPTO tydligt avtagande, medan ande- len som går till övriga  
 icke-svenska 
  patentverk är tämligen kon- stant. 
 Tabell 9.11 Antal förstagångsansökningar på olika vägar för svenska storföretag 
  
 År 
  
 SFA 
  
 % 
  
 FA i 
  
 % 
  
 Övr. 
  
 % 
  
 PCT till 
  
 % 
  
 Övr. 
  
 % 
  
 EPO 
  
 % 
  
 Tot 
  
 % 
  
 (#) 
  
 USA 
  
 FA (#) 
  
 PRV (#) 
  
 PCT 
  
 (#) 
  
 (#) 
  
 (#) 
  
 (#) 
  
 1998 
  
 913 
  
 40 
  
 883 
  
 39 
  
 311 
  
 14 
  
 40 
  
 2 
  
 19 
  
 1 
  
 117 
  
 5 
  
 2282 
  
 100 
  
 1999 
  
 1071 
  
 43 
  
 903 
  
 36 
  
 312 
  
 13 
  
 29 
  
 1 
  
 21 
  
 1 
  
 161 
  
 6 
  
 2495 
  
 100 
  
 2000 
  
 988 
  
 41 
  
 843 
  
 35 
  
 295 
  
 12 
  
 44 
  
 2 
  
 17 
  
 1 
  
 249 
  
 10 
  
 2437 
  
 100 
  
 2001 
  
 996 
  
 44 
  
 634 
  
 28 
  
 270 
  
 12 
  
 113 
  
 5 
  
 19 
  
 1 
  
 225 
  
 10 
  
 2258 
  
 100 
  
 2002 
  
 706 
  
 43 
  
 370 
  
 23 
  
 197 
  
 12 
  
 155 
  
 9 
  
 29 
  
 2 
  
 177 
  
 11 
  
 1634 
  
 100 
  
 2003 
  
 728 
  
 45 
  
 309 
  
 19 
  
 175 
  
 11 
  
 210 
  
 13 
  
 24 
  
 1 
  
 154 
  
 10 
  
 1601 
  
 100 
  
 2004 
  
 565 
  
 34 
  
 340 
  
 20 
  
 183 
  
 11 
  
 379 
  
 22 
  
 48 
  
 3 
  
 167 
  
 10 
  
 1681 
  
 100 
  
 1) 
  
 453 
  
 41 
  
 72 
  
 7 
  
 152 
  
 14 
  
 152 
  
 14 
  
 95 
  
 9 
  
 181 
  
 16 
  
 1105 
  
 100 
  
 2005 
 P 
  
 P 
  
 Noter: 1) Prognosticerad siffra 
 Källa: Utredningsenkät 
 Tabell 9.12 visar slutligen att de flesta av de svenska storföretagen anser att PRV och nordiska patentverk erbjuder ett tillräckligt stort utbud av tjänster med tillräcklig kvalitet och kostnadseffektivitet. Utrymmet för förbättringar av PRVs kundnöjdhet bland storföre- tagen är dock som synes betydande. Att cirka en tredjedel eller fler av stora kunder svarar nej på frågorna om kundnöjdhet i Tabell 9.12 är inte tillfredsställande. I studien av patentbyråer framkom emellertid en större tillfredsställelse med PRV i dessa avseenden (se avsnitt 8.10 och Tabell 8.18b). 
 232 
 SOU 2006:80 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 Tabell 9.12 
  
 Svenska storföretags bedömningar av patentverksservice 
  
 (Skala: Ja = 1, Nej = 0) 
  
 Fråga 
  
 Genomsnitt(n=31) 
  
 (Q5.4.3) Erbjuder svenska PRV/nordiska patentverk tillräcklig service 
  
 beträffande: 
  
 Kostnadseffektivitet 
  
 0,58 
  
 Kvalitet 
  
 0,71 
  
 Tjänsteutbud 
  
 0,67 
  
 Källa: Utredningsenkät 
  
 9.5 
  
 Svenska storföretags patentering i USA 
  
 Den markanta nedgången i SFA under senare år innebär inte att svenska storföretag i allmänhet har minskat sin patentering på vik- tiga marknader. Tabell 9.13 visar detta vad gäller antal beviljade patent i USA. Här bör dock noteras att patentbeviljning i USA som i många andra länder sker i genomsnitt minst ett par tre år ef- ter patentansökan, varför en eftersläpning sker i förhållande till t.ex. konjunktursvängningar och  
 FoU-neddragningar. 
  
 Tabell 9.13 
  
 De tio största svenska patenterarna i USA 
  
 1999 
  
 Antal 
  
 2001 
  
 Antal 
  
 2003 
  
 Antal 
  
 1 
  
 Ericsson 
  
 270 
  
 Ericsson 
  
 391 
  
 Ericsson 
  
 328 
  
 2 
  
 Sandvik 
  
 63 
  
 Sandvik 
  
 62 
  
 AstraZeneca 
  
 48 
  
 3 
  
 Astra 
  
 51 
  
 ABB 
  
 37 
  
 SCA Hygiene Products 
  
 46 
  
 4 
  
 ABB 
  
 35 
  
 Gutierrez 
  
 28 
  
 Sandvik 
  
 40 
  
 5 
  
 Volvo 
  
 25 
  
 Astra 
  
 28 
  
 ABB 
  
 38 
  
 6 
  
 Electrolux 
  
 23 
  
 Volvo Lastvagnar 
  
 25 
  
 Volvo Car Corp. 
  
 22 
  
 7 
  
 Pharmacia  Upjohn 
  
 18 
  
 AstraZeneca 
  
 24 
  
 De Laval Holding 
  
 21 
  
 8 
  
 Kvaerner Pulping 
  
 17 
  
 Siemens Elema 
  
 24 
  
 Volvo Personvagnar 
  
 16 
  
 9 
  
 Siemens Elema 
  
 16 
  
 SCA Hygiene Products 
  
 22 
  
 Electrolux 
  
 15 
  
 10 
  
 SCA Hygiene Products 
  
 15 
  
 Volvo 
  
 19 
  
 Akzo Nobel 
  
 15 
  
 Källa: Statistik från USPTO. 
 Ser man däremot på de största svenska patenterarnas andelar av totala antalet beviljade patent i USA, så har dessa sjunkit sedan 2001 (visas inte i tabellen). 
 233 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 Ser man slutligen på motsvarande rankning av länder utanför USA för perioden  
 1994–2003 
  med avseende på antal beviljade pa- tent i USA så har Sverige legat på plats 10±1 under hela perioden  
 1994–2003, 
  under senare år följt av Nederländerna, Schweiz och Israel. Japan och Tyskland har hela denna tid legat i topp följt i början av perioden av Frankrike och England och i slutet av perio- den av Taiwan och Korea (Sydkorea). Tabell 9.14 visar rankningen för åren 1995, 1999 och 2003 i perioden. Taiwan och Korea har stått för den mest påtagliga klättringen i tabellen. Singapore har  
 2002–2003 
  klättrat upp på listan till nittonde plats och folkrepubli- ken Kina till tjugonde plats. Hong Kong däremot har under hela perioden legat på plats 17±1. De asiatiska ländernas samlade andel av beviljade  
 USA-patent 
  har också ökat markant jämfört med eu- ropeiska länders samlade andel. 
 Tabell 9.14 De tio topprankade länderna med avseende på beviljade patent i USA åren 1995, 1999, 2003 
  
 Rank 
  
 Country 
  
 1995 
  
 Rank 
  
 Country 
  
 1999 
  
 Rank 
  
 Country 
  
 2003 
  
 1 
  
 Japan 
  
 22871 
  
 1 
  
 Japan 
  
 32514 
  
 1 
  
 Japan 
  
 37250 
  
 2 
  
 Germany 
  
 6874 
  
 2 
  
 Germany 
  
 9895 
  
 2 
  
 Germany 
  
 12140 
  
 3 
  
 France 
  
 3010 
  
 3 
  
 Taiwan 
  
 4526 
  
 3 
  
 Taiwan 
  
 6676 
  
 4 
  
 United Kingdom 
  
 2681 
  
 4 
  
 France 
  
 4097 
  
 4 
  
 South Korea 
  
 4132 
  
 5 
  
 Canada 
  
 2447 
  
 5 
  
 United Kingdom 
  
 3900 
  
 5 
  
 France 
  
 4127 
  
 6 
  
 Taiwan 
  
 2087 
  
 6 
  
 South Korea 
  
 3679 
  
 6 
  
 United Kingdom 
  
 4031 
  
 7 
  
 Italy 
  
 1242 
  
 7 
  
 Canada 
  
 3678 
  
 7 
  
 Canada 
  
 3893 
  
 8 
  
 South Korea 
  
 1240 
  
 8 
  
 Italy 
  
 1686 
  
 8 
  
 Italy 
  
 2022 
  
 9 
  
 Switzerland 
  
 1187 
  
 9 
  
 Sweden 
  
 1542 
  
 9 
  
 Sweden 
  
 1629 
  
 10 
  
 Sweden 
  
 914 
  
 10 
  
 Netherlands 
  
 1396 
  
 10 
  
 Netherlands 
  
 1570 
  
 11 
  
 Netherlands 
  
 894 
  
 11 
  
 Switzerland 
  
 1390 
  
 11 
  
 Switzerland 
  
 1433 
  
 12 
  
 Australia 
  
 548 
  
 12 
  
 Australia 
  
 832 
  
 12 
  
 Israel 
  
 1260 
  
 13 
  
 Israel 
  
 432 
  
 13 
  
 Israel 
  
 792 
  
 13 
  
 Australia 
  
 1047 
  
 14 
  
 Belgium 
  
 419 
  
 14 
  
 Belgium 
  
 718 
  
 14 
  
 Finland 
  
 944 
  
 15 
  
 Finland 
  
 387 
  
 15 
  
 Finland 
  
 695 
  
 15 
  
 Belgium 
  
 727 
  
 16 
  
 Austria 
  
 359 
  
 16 
  
 Denmark 
  
 588 
  
 16 
  
 China, 
  
 681 
  
 Hong Kong 
  
 17 
  
 Denmark 
  
 314 
  
 17 
  
 Austria 
  
 505 
  
 17 
  
 Austria 
  
 639 
  
 18 
  
 China, 
  
 248 
  
 18 
  
 China, 
  
 413 
  
 18 
  
 Denmark 
  
 611 
  
 Hong Kong 
  
 Hong Kong 
  
 19 
  
 Spain 
  
 168 
  
 19 
  
 Spain 
  
 265 
  
 19 
  
 Singapore 
  
 460 
  
 20 
  
 Norway 
  
 138 
  
 20 
  
 Norway 
  
 246 
  
 20 
  
 China P.Rep. 
  
 424 
  
 Källa: Statistik från USPTO 
  
 9.6 
  
 Sammanfattning 
  
 Detta kapitel har beskrivit och analyserat förändringar i svenska företags patenteringsfrekvens och förändringar i antal av svenska PRV mottagna patentansökningar, speciellt antal mottagna första- gångsansökningar. Patenteringsfrekvens kan då som begrepp avse 
 234 
  
 SOU 2006:80 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 såväl patentansökningsfrekvens som patentbeviljningsfrekvens, där frekvens i regel står för antal per år. Ett antal faktorer ligger bakom företagens patenteringsfrekvens och patenteringsbenägen- het, dvs. benägenhet att patentera en given patenterbar uppfinning, samt företagens benägenhet att lämna in förstagångsansökningar till PRV. Vid räkning av patentansökningar är det viktigt att åtmin- stone hålla isär de fyra huvudvägar på vilka en ansökan kan lämnas in, dvs. som nationell ansökan i hemlandet eller något utland,  
 EPO-ansökan 
  eller  
 PCT-ansökan. 
  Dessa vägar kan sedan kombine- ras på flera sätt. 
 Stora multinationella företag som t.ex. Nokia med stor, interna- tionaliserad FoU och stora patentportföljer internationaliserar i växande utsträckning sitt patenteringsarbete och sina ansöknings- förfaranden. Detta leder allt annat lika till en nedgång i inkomna patentansökningar för patentverk i små länder med många stora multinationella företag som Sverige. Statistiken visar också att en nedgång skett för nationella ansökningar i Sverige, Norge och Finland de senaste fem åren samtidigt med en stadig uppgång i stort sett under hela  
 pro-patent-eran 
  sedan  
 1980-talet 
  i USA och Japan samt för  
 PCT-ansökningar. 
  Nedgången i Sverige var främst hänförbar till svenska sökanden och till stor del till storföretagens patentering. Den procentuella nedgången var dock grovt sett likartad mellan de år 1998 ungefär lika stora grupperna patent- sökande företag och individuella uppfinnare. Omsättningen i popu- lationen av sökanden var mycket stor. Av de sökanden som åtminstone något år under  
 7-årsperioden 
 1998–2004 
  hade inlämnat en förstagångsansökan till PRV så hade enbart cirka 5 % lämnat in fyra eller fler år av de sju, dvs. ca 95 % av de sökande lämnade i stort sett in förstagångsansökningar mer sällan än vartannat år. Flödet av patenterbara uppfinningar för en aktör att ta ställning till blir därmed av stor betydelse. Detta flödes storlek beror främst på  
 FoU-resurser 
  och patenteringsresurser. 
 Nedgången i Sverige varierar också mycket med teknikområde med en markant nedgång inom elektroområdet  
 (E-området) 
  från år 2000 till år 2004. De stora företagen inom detta område – Hunt, ABB och TeliaSonera – dominerar nedgången inom detta område liksom nedgången bland de 20 största företagen mätt i antal första- gångsansökningar till PRV under perioden  
 1998–2000. 
  Detta indi- kerar att nedgången mycket berodde på en konjunkturnedgång inom IT- och telekomområdet, dock inte enbart med tanke på öv- riga specifika problem inom främst Hunt och ABB. 
 235 
  
 Har svensk patentering gått ner och, om så är fallet, varför? 
  
 SOU 2006:80 
  
 Man kan förenklat säga att  
 IT-bubblan 
  brast och därmed också en patentbubbla. Samtidigt ökade konjunkturkänsliga verkstadsfö- retag inom det maskintekniska området  
 (M-området) 
  som Volvo, Scania, Sandvik, Electrolux och Atlas Copco sin patentansök- ningsfrekvens. Om Hunt och ABB räknas bort så uppväger uppgången bland  
 M-företagen 
  i stort sett nedgången bland övriga storföretag på  
 20-i-topp-listan 
  över mest frekventa patenterare hos PRV. 
 En enkätstudie bland de största  
 FoU-tunga 
  företagen med en kontrollgrupp bland SMF visade sedan att förändringar i  
 FoU-re- 
  surser och patenteringsresurser är viktiga faktorer bakom föränd- ringar såväl uppåt som neråt i patenteringsfrekvens för stora såväl som små företag i linje med tidigare studier. Vad som förutom dessa faktorer främst anges som förklaringar till en nedgång i pa- tenteringsfrekvens är en nedgång i patenteringsbenägenhet i form av en mer selektiv och kvalitetsinriktad patentstrategi som i flera företag avlöste en period av kvantitetsinriktad patentering under  
 1990-talet. 
  För SMF spelade dessutom patent en mycket mindre roll för finansiering efter  
 IT-bubblan 
  då riskkapitaltillgången snabbt minskade överhuvudtaget. 
 PRVs kvalitet och kostnadseffektivitet ansågs tillfredsställande av de flesta storföretagen. PRVs andel av deras förstagångsansök- ningar har också varit i stort sett konstant under perioden 1998– 2004, samtidigt som USPTOs andel har sjunkit betydligt. Andelen  
 PCT-ansökningar 
  har också växt bland storföretagen i perioden och av dessa ansökningar gick de flesta till PRV. PRVs andel av  
 PCT-ansökningarna 
  har dock sjunkit. 
 Svenska storföretag har i genomsnitt inte minskat sin patente- ring i USA i någon väsentlig omfattning under perioden  
 1998–2004 
  i absoluta tal, däremot andelsmässigt. Sverige har också i stort sett sedan 1994 behållit sin 10e plats bland högfrekventa patenterare i USA. Däremot har flera asiatiska länder klättrat upp på listan – Taiwan, Korea, Kina och Singapore – och dominerar tillsammans med Japan och Hong Kong över Europas länder. 
 236 
 Del IV 
 Utredningens rekommendationer 
 Kapitel 10: Diskussion och allmänna rekommendationer 
 Kapitel 11: Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
  
 10 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 10.1 
  
 Inledning 
  
 Detta och följande kapitel redovisar utredningens rekommendatio- ner. Rekommendationskapitlen är utformade för att kunna läsas i stort sett fristående från övriga kapitel. 
 Ett antal allmänna utgångspunkter och principer har legat till grund för utredningens rekommendationer. Dessa kommer att ut- vecklas närmare i sitt sammanhang men sammanfattas här i kort- het: 
  
 1. 
  
 Den svenska staten (och stater i övrigt) liksom företag och marknader får ändrade och även nya roller i en alltmer kun- skapsbaserad och internationaliserad ekonomi, med förändrade ekonomiska institutioner och styrsystem (governance structu- res) i omvärlden. Detta kräver en aktivare statlig ekonomisk politik och en närmare samverkan med det svenska näringslivet på olika såväl traditionella som nya plan (t.ex. vad gäller statligt entreprenörskap). 
  
 2. 
  
 Patent- och  
  
 IP-frågorna 
  bör integreras med frågor rörande in- novationer, affärsutveckling/entreprenörskap och tillväxt såväl politiskt som i näringslivet. 
  
 3. 
  
 Rekommenderade åtgärder bör ha karaktär av investeringar i tillväxt och välfärd för framtida – inte nutida – konsumtion. (Patenträtter och andra immaterialrätter har också långa livs- längder, t.ex. upp till 20 år för en patenträtt.) 
  
 4. 
  
 Rekommendationer bör utformas för såväl regering/politiker som för företag/företagsledare. 
  
 5. 
  
 Beprövade modeller från andra länder och områden bör utnytt- Kelly. 
  
 6. 
  
 Existerande institutioner bör utnyttjas i första hand. 
  
 239 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 7. 
  
 En ansats med många rekommendationer, också av kulturska- pande karaktär, är att föredra framför ett fåtal koncentrerade punktåtgärder. 
  
 8. 
  
 Finansiering av rekommenderade åtgärder bör ske med en blan- dad finansieringsansats bestående av öronmärkning i existe- rande budgetar, rationalisering, särskild ny budget, samfinansi- ering, donationer (av tid, pengar), m.m. 
  
 Rekommendationerna är grupperade i: 
 Allmänna rekommendationer (kapitel 10) 
 Speciella rekommendationer (kapitel 11) 
 Övriga rekommendationer (bilaga 14) 
 De allmänna rekommendationerna i kapitel 10 är av vittomfattande natur, vilket motiveras av patent- och  
 IP-frågornas 
  generiska natur i en kunskapsbaserad ekonomi och deras nära och ömsesidiga sam- band med innovations- och tillväxtfrågor. Att behandla sambandet mellan patentering och tillväxt var också en huvuduppgift för ut- redningen. 
 De speciella rekommendationerna i kapitel 11 avser utredningens två första uppgifter. De övriga rekommendationerna i bilaga 14 är inte av samma dignitet men är likväl relevanta. De har samlats ihop från olika interna och externa källor inom ramen för utredningen, vilka också redovisas i bilagan. De ger också ytterligare detaljering av rekommendationerna i kapitel 10 och 11. 
 240 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 10.2 
  
 Förändrad ekonomi – förändrade roller 
  
 Framväxten av en alltmer kunskapsbaserad och internationaliserad ekonomi för med sig ökade svårigheter att upprätthålla statiskt och dynamiskt effektiva marknader. Så kallade market failures av tra- ditionella slag blir då alltmer vanliga och viktiga 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
 . Detta innebär inte att statlig politik av traditionella slag (regelutformning, inter- ventioner) blir en automatisk lösning. Man kan inte förvänta sig att sådan politik kan perfekt korrigera marknadens misslyckanden. Lika lite som man kan förvänta sig perfekt marknadsstyrning och företagsstyrning kan man förvänta sig perfekt statlig styrning. Vad man snarare kan förvänta sig är också att statliga misslyckanden eller otillräckligheter blir alltmer vanliga och viktiga tillsammans med marknadsmisslyckanden. Förekomsten av dylika misslyckan- den torde öka helt enkelt därför att en alltmer kunskapsbaserad och  
 IP-orienterad 
  ekonomi å ena sidan skapar större utvecklingsmöj- ligheter men å andra sidan blir svårare att styra med tydlig effekti- vitet mot accepterade välfärdsmål i samband med att olika utveck- lingsmöjligheter tas tillvara. Svårigheterna, men också möjlighe- terna, ökar dessutom på grund av en tilltagande internationalisering och globalisering av ekonomin med större beroenden mellan stater, företag och andra aktörer (t.ex.  
 non-governmental 
  organizations 
 – NGOs – m.fl.). Härutöver tillkommer svårigheter att fastställa samhälleliga välfärdsmål och få acceptans för dessa, svårigheter som också torde öka med ökad kunskaps- och  
 IP-orientering 
  av en alltmer internationaliserad ekonomi. 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
  
 Argumenten kring dessa förhållanden kan naturligtvis diskuteras och utvecklas. Här räcker det med att påpeka det övergripande be- hovet av en omprövning av statens roller i en alltmer kunskapsba- serad och internationaliserad ekonomi. Detsamma gäller näringsli- vet liksom aktörer i övrigt i det ekonomiska systemet. Härvidlag 
  
 1 
  
 TP PT  
 Begreppet marknadsmisslyckande (market failure) avser fall där marknadsmekanismer misslyckas med eller är otillräckliga för att tillskapa samhällsekonomiskt önskvärda effekter. Marknader för informationshandel i allmänhet, dvs. inte bara marknader för att handla med information av teknisk karaktär, är ett viktigt exempel härpå. Allteftersom kunskap och information blir viktigare inslag i ekonomin och samtidigt marknadsstorleken växer genom internationalisering och tillväxt så ökar följdriktigt frekvens och omfattning av dylika marknadsmisslyckanden. Statliga åtgärder för att korrigera marknadsmisslyckanden är heller inte perfekta som regel, varför man på motsvarande sätt kan tala om statliga misslyckanden eller otillräckligheter (governmental failures). En samlingsterm för dessa misslyckanden är Foster. I grund och botten är produktion och distribution av information och kunskaper helt enkelt svårstyrda aktiviteter och samhällsekonomiskt effektiva styr- mekanismer svåra att tillskapa. 
  
 2 
  
 TP PT  
 Svårigheterna kan jämföras med svårigheterna att exploatera en nyupptäckt naturresurs i havet eller rymden eller en nyupptäckt kontinent på ett välfärdsekonomiskt acceptabelt sätt. 
 241 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 behöver nya samverkansformer mellan staten och näringslivet prö- vas, också för att bereda en återkommande omprövning av roller och samverkan. Dessa behov är stora och kommer att förstärkas i många länder, men speciellt i ett litet globaliseringsberoende land som Sverige. Behoven förstärks ytterligare av stora skatteuttag med nationella skattebaser för att finansiera en offentlig produktion av tillväxt- och välfärdsskapande tjänster, inklusive kunskapsbaserade tjänster. Det intellektuella kapitalets mobilitet och volatilitet för- svårar dessutom nationell skattefinansiering. Kopplingen till skat- tepolitiken blir därmed stark och ofrånkomlig i ett arbete med att förändra roller i en ändrad ekonomi. 
  
 10.3 
  
 Bygg upp en nationell kultur för IP och affärsutveckling/entreprenörskap 
  
 Att bygga upp kulturer i ett nationellt sammanhang för ekono- miska syften kan med all rätt förefalla diffust och svårt. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT  
 Samtidigt har kulturella faktorer stor relevans som förklaringsfaktorer bakom ekonomisk framgång såväl nationellt som i enskilda företagssam- manhang. I vissa avseenden går faktiskt kulturer att påverka, bygga och förändra inom företag och nationer, även om det är mödosamt och går långsamt. Exempel från Japan visar på vikten av en patent- kultur både på nationell nivå och på företagsnivå samt hur en sådan har kunnat utvecklas och medvetet påverkas historiskt. Detsamma kan sägas om en kvalitetskultur med angreppssätt som total qua- lity management (TQM). Kvalitetsområdet utgör ett exempel på en nationell satsning i kulturbyggande syfte i Sverige på  
 1980-talet. 
  Denna satsning liksom motsvarigheter i Japan kan i flera avseenden stå modell för en satsning i Sverige inom  
 IP-området 
  i kulturbyg- gande syfte. Ansträngningar, som närmast kan liknas vid kampanjer eller rörelser, syftar i sådana sammanhang till att skapa bestående effekter på lång sikt även om kampanjintensiteten är hög under ett begränsat antal år för att sedan avta. Erfarenheter finns under vilka villkor de kan användas och vilka positiva effekter som kan för- väntas. De kan utgöra ett verkningsfullt ledningsverktyg för breda 
  
 3 
  
 TP PT  
 Ett så vanligt begrepp som 'kultur' kan definieras på många olika sätt. En traditionell läroboksdefinition, som fångar upp begreppets viktigaste komponenter är: The pattern of all those arrangements, material or behavioral, which have been adopted by a society as the traditional ways of solving the problems of its members. Culture includes all the institutionalized ways and the implicit cultural beliefs, norms, values and premises which underline and govern conduct. (Krech  
 et al.  
 1962, p. 380). 
 242 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 omorienteringar och uppslutningar kring olika frågor om de an- vänds regelbundet men inte för ofta eller för många samtidigt. Högsta företagsledningens fulla och tydliga stöd är vidare nödvän- digt om än inte tillräckligt för framgång. 
 På samma sätt som en kultur är sammansatt av många olika ele- ment är kampanjer i kulturbyggande syfte sammansatta av många byggelement. Bygget måste vidare ske i olika steg och på olika ni- våer (nation, företag etc.). Tabell 10.1 ger exempel på viktiga ele- ment i byggandet av en patentkultur och en  
 IP-kultur 
  i ett företag respektive en nation, inspirerade av erfarenheterna i Japan, där byg- gandet grovt sett började med patentfrågor i industrin och sedan har breddats. Breddningen från en patentkultur till en  
 IP-kultur 
  som skett under  
 pro-patent-eran 
  innebär då att fokus inte enbart lagts på det mycket snävare patentområdet utan på styrningen i olika former av kunskapsresurser och immateriell egendom för värdeskapande i allmänhet. Fokus blir då inte heller enbart på det snävare området immaterialrätt. 
 243 
 Diskussion och allmänna rekommendationer SOU 2006:80 
  
 Tabell 10.1 
  
 Element i byggandet av en patent- och  
 IP-kultur 
  
 Element i byggandet av en  
 IP-kultur 
  på nationell nivå 
  
 Element i byggandet av en patentkultur på 
  
 företagsnivå 
  
 Toppministeriellt åtagande och engagemang i IP- och 
  
 Toppledningens åtagande och engagemang i 
  
 entreprenörsfrågor 
  
 patentering och IP 
  
 Medel för interministeriell integration av  
 IP-frågor 
  
 Patentpolitik 
  
 Moreno nationella  
 IP-mål, 
  politik och strategier, 
  
 Patentmål (t.ex. att öka antalet strategiska patent 
  
 avspeglade också i lagstiftning och judiciära åtgärder 
  
 med 20 st per år) 
  
 Integration med ekonomiska/industriella/ teknolo- 
  
 Patenteringsincitament för FoU och annan personal 
  
 giska/innovationsmässiga mål, politik och strategier 
  
 för vilka patent och IP utgör befrämjande medel 
  
 Gemensam angelägenhet för alla inblandade på olika 
  
 Gemensam angelägenhet för alla, inkl. ingenjörer 
  
 samhällsnivåer, inte bara specialister 
  
 och uppfinnare, inte bara en angelägenhet för 
  
 specialister 
  
 Klart organiserade organ och program för genomfö- 
  
 Beteendeattityder, normer, standarder och rollmo- 
  
 rande av politiken etc. och med tillräckliga resurser 
  
 deller som främjar utveckling, skydd och exploate- 
  
 ring av ny teknologi (t.ex. vad gäller läsning, rap- 
  
 portering och språk) 
  
 Klart kodifierade och upprätthållna lagar 
  
 Uppmärksamhet på information och kommunikation 
  
 angående patent 
  
 En mångfald patent- och  
 IP-inriktade 
  organisationer, 
  
 Centra för patentpromovering 
  
 promotionsaktiviteter (kampanjer etc.) och rollmodel- 
  
 ler (ledare, företag) 
  
 Moreno och framgångsrika strävanden att fostra bete- 
  
 Utbildning och träning av all personal, inte bara 
  
 endeattityder, normer och standarder som främjar 
  
 ingenjörer och uppfinnare 
  
 funktionell användning av patent och IP 
  
 En mängd instrument for uppbyggande och bibehål- 
  
 Utveckling av språk och metodologi (t.ex. för patent 
  
 lande av medvetenhet, utbildningsnivå och yrkesmäs- 
  
 mapping) 
  
 siga färdigheter på alla samhällsnivåer – society 
  
 schooling i IP 
  
 Kultivering av  
 IP-inriktade 
  värderingar, språk och 
  
 Patentkampanjer etc. 
  
 normer 
  
 Källa: Granstrand (1994b, 2000) i bearbetning och översättning 
 Även om en  
 IP-kultur 
  således kan och bör tolkas mycket brett är kopplingen av bl.a. historiska och språkliga skäl stark till patent och  
 IP-rättigheter. 
  Dessa utgör inga självändamål utan måste sättas in i ett större sammanhang av FoU, innovationer, tillväxt, värde- och välfärdsskapande. En  
 IP-strategi 
  i ett specifikt sammanhang behö- ver inte nödvändigtvis vara baserad huvudsakligen på  
 IP-rättigheter 
  (IPRs). Följaktligen behöver uppbyggnad av en  
 IP-kultur 
  ske inom ramen för en breddning till byggande av en kultur för affärsutveck- ling och entreprenörskap eller med den närliggande termen inno- vationskultur. Mycket arbete med detta pågår i Sverige på ett i in- ternationell jämförelse lovande sätt. Vad som emellertid i mycket saknas är en inbyggnad av en  
 IP-kultur 
  i detta arbete. Allmänna 
 244 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 rekommendationer för detta återfinns ytterligare nedan i detta ka- pitel och speciella rekommendationer i kapitel 11. 
  
 10.4 
  
 Stärk det svenska entreprenörssystemet 
  
 Det svenska entreprenörssystemet med aktörer av olika slag har styrkor och svagheter, vilka beskrevs i kapitel 8. Mot bakgrund av de senare krävs följande förstärkningar av systemets komponenter och relationer. 
  
 10.4.1 
  
 Stärk det statliga entreprenörskapet 
  
 10.4.1.1 Allmänt 
 Statliga aktörer är direkt eller indirekt involverade i många olika slags verksamheter med teknikutveckling och innovationspotential. Det gäller såväl inom tjänstesektorn som inom traditionell industri. En stor del av den svenska teknikbaserade tjänstesektorn är statlig. Konkurrenstrycket inom denna statliga del av tjänstesektorn varie- rar men är till övervägande del lågt. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT  
 Vidare finns flera exempel på teknikbaserade företag med statliga ägare som har en låg patente- ring per investerad  
 FoU-krona 
  och följaktligen inte anser sig be- höva särskilt mycket patent som konkurrensmedel, se bilaga 16. Detta gäller även universitet, tekniska högskolor m.fl. 
 Att skapa och stärka ett statligt entreprenörskap på stor bredd kräver djupgående förändringar på lång sikt och förväntningar måste anpassas därefter. Ett antal åtgärder kan dock genomföras på kort och medellång sikt. Åtgärder föreslagna i följande avsnitt skall ses som viktiga exempel på åtgärder som kan genomföras på kor- tare sikt utan att utgöra en uttömmande lista. 
 Statens roll som aktiv ägare är viktig för att inrikta styrelse- och ledningsarbete på innovationer och entreprenörskap i bolag med statligt ägande. Det kräver att myndighetskultur, tjänstemannaat- 
  
 4 
  
 TP PT  
 Här bör noteras att en stats roll i tjänstesektorn inte är självklar. Produkter och tjänster som är s.k. public goods (dvs. varor och tjänster som i typfall konsumeras kollektivt utan rivalitet) anses normalt vara naturligt för en publik sektor att leverera, även om olika former av marknadsmekanismer med konkurrens och privat ägande också kan användas. Vidare kan staten ha en roll som tillhandahållare av produkter och tjänster som inte har karaktären av public goods. Noteras bör också att kunskap (inklusive data och information) normalt anses vara ett speciellt slag av public goods, som följaktligen intar en central roll i en kunskapsbaserad ekonomi. 
 245 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 tityder och verks- och monopolisttänkande förändras utan att samtidigt äventyra myndighetsutövning och kärnverksamhet. 
 En översyn av den statliga teknikbaserade tjänstesektorn bör vi- dare göras för att se hur en intensifierad och breddad affärsutveck- ling kan ske i olika former, t.ex. att affärsutvecklingsenheter av olika slag inrättas. Det handlar då inte enbart om den löpande af- färsutvecklingen inom existerande kärnverksamhet. Det handlar också – och i många fall framförallt – om att lägga grunden för flera och framtida kärnverksamheter, plus att utveckla små och stora sidoaffärer som t.ex. kan avyttras med god avkastning och samti- digt skapa ökad tillväxt någon annanstans i innovationssystemet. Teknikbaserad produkt- och tjänsteutveckling skapar många tek- niska möjligheter vilka i sin tur skapar ännu fler tekniska kombina- tionsmöjligheter. Sammantaget leder detta ofta till att mycket tek- nisk kunskap blir ekonomiskt lågutnyttjad i brist på affärsutveck- ling, speciellt om incitament i form av konkurrens eller resultatför- bättringskrav är svaga. Olika teknikbaserade tjänstesektorer skiljer sig dock mycket åt, varför åtgärder måste sektoranpassas. 
 10.4.1.2 Universitets- och högskolesektorn 
 Universitets- och högskolesektorn har hunnit en bra bit på väg mot ökade inslag av innovationer och entreprenörskap. Fortfarande kan denna sektor emellertid sägas befinna sig i ett inlärnings- och expe- rimentskede med bl.a. ojämn kompetens (t.ex. inom  
 IP-området) 
  och en inte ovanlig övertro på sektorns förmåga att generera egna innovationer och intäkter från affärsverksamhet. Internationalise- ring, konkurrensutsättning och kommersialisering av denna sektor kommer med största sannolikhet att öka kraftigt kommande år (på gott och ont), vilket samtidigt ställer stora krav på kärnverksam- heten. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT 
  
 10.4.1.3 Telekom- och energisektorn 
 Telekom- och energisektorn har mycket stora teknikbaserade af- färsmöjligheter framöver. Den statliga delen av dessa sektorer do- mineras av TeliaSonera och Vattenfall. Även om kärnaffärerna i stort sett f.n. går bra eller rentav mycket bra finns anledning att 
  
 5 
  
 TP PT  
 Se också Washington (2006b). 
 246 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 bedriva affärsutveckling vid sidan av dessa med hjälp av särskilda enheter, riskkapitalfonder etc., speciellt i goda tider. Detta innebär alltid ledningsmässiga problem. Gamla misslyckanden kan för- skräcka men får samtidigt inte avskräcka. Kunnandet om hur dylik affärsutveckling kan organiseras och drivas har också utvecklats. Samtidigt visar historien hur väsentlig teknikrelaterad eller kun- skapsrelaterad affärsutveckling i någon form är. Den teknikbase- rade eller kunskapsbaserade tjänstesektorn utgör härvidlag inget särskilt undantag. Dessa allmänna argument har giltighet även för andra konkurrensutsatta teknikbaserade tjänstesektorer. 
 10.4.1.4 Finanssektorn 
 Finanssektorn är intressant eftersom den ganska snabbt ökat sitt teknik- och innovationsberoende, inte minst inom  
 IT-området. 
  Samtidigt är den svenska finanssektorn tekniskt avancerad med klara konkurrensfördelar internationellt i en bransch som interna- tionaliseras från en låg nivå. I och med detta skapas nya möjligheter till affärsutveckling och tekniska innovationer såväl som finansiella innovationer även i tjänstedelarna av värdekedjorna. Många tradi- tionella föreställningar måste härvid omprövas och nya former för affärsutveckling prövas som t.ex. affärsutvecklingsenheter, teknik- upphandling, samarbetsprojekt,  
 IP-fokusering 
  och riskkapitalfon- der av olika slag. Den statliga delen av denna sektor är liten, men kan inte desto mindre ge möjlighet till attitydförändringar genom projektinitiativ och framgångsexempel. 
 10.4.1.5 Försvars- och säkerhetssektorn 
 Försvars- och säkerhetssektorn är mycket viktig i detta samman- hang eftersom den inte bara är teknikbaserad utan mycket teknik- intensiv. Sektorn har också en lång tradition som teknikdrivare i stora delar av svensk industri samtidigt som den är statlig (förutom privata säkerhetsföretag). Ett antal omvärldstrender förändrar för närvarande denna sektor radikalt. Härvid skapas många skäl för att bedriva en mer systematisk affärsutveckling. Former för denna bör inriktas mot att integrera civil och militär teknikbaserad affärsut- veckling (t.ex. inom säkerhetsområdet) men också inriktas mot mer renodlade militära utländska marknader med samarbeten, tek- 
 247 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 nikupphandling, licensiering, kontrakt och avknoppningar. I detta sammanhang måste en noggrannare kartläggning och analys göras av det militära innovationssystemet och konsekvenser av t.ex. en internationell teknikhandel på området. Denna typ av innovations- system kommer oftast i skymundan i innovationssystemstudier och innovationspolitik trots att militär FoU ofta upptar en väsent- lig del av ett lands totala FoU. 
 Figur 10.1 ger en översikt över det svenska militära innovations- systemet i syfte att fästa uppmärksamhet också på denna typ av sektoriella innovationssystem för teknikbaserade tjänster. 
 Figur 10.1 Aktörer i det svenska militära innovationssystemet 
 1) 
  
 P 
  
 Försvarsdepartementet 
  
 Industri och universitet 
  
 Försvarets 
  
 Inrikes 
  
 materielverk (FMV) 
  
 Utrikes 
  
 Försvarshögkvarteret  
 2) 
  
 Militärt/civilt 
  
 Stora/små företag 
  
 FoU, produktion och 
  
 Totalförsvarets 
  
 marknadsföring 
  
 forskningsinstitut (FoI) 
  
 4) 
  
 4) 
  
 Utländska 
  
 Civila marknader 
  
 Utländska materiel- 
  
 försvarshögkvarter i 
  
 Inrikes 
  
 och  
 FoU-verk 
  
 vänliga, neutrala eller 
  
 Utrikes 
  
 fientliga nationer 
  
 Noter: 
  
 1) 
  
 Endast de viktigaste aktörerna och relationerna visas. Säkerhetssektorn utgör en allt viktigare del av det totala försvars- och säkerhetssystemet (bl.a. på grund av teknologisk konvergens som samspelar med konvergens av respektive innovationssystem). Denna sektor är dock utelämnad i figuren. 
  
 2) 
  
 Tillhandahållande av arbete (obligatoriskt eller frivilligt) 
  
 3) 
  
 Konkurrerande eller samverkande relationer. 
  
 4) 
  
 Potentiellt viktiga relationer. 
  
 Inhemska Användare försvars-  
  Inhemska styrkor  
 medborgare 
 2) 
 3) 
 Utländska Användare försvars-  
  
  Utländska  
 styrkor  
 2)  
  
 medborgare 
  
 Aktörer i det svenska militära innovationssystemet 
 10.4.1.6 Medicin- och hälsosektorn 
 Sektorn för medicin,  
 hälso-, 
  sjuk- och äldrevård är ytterligare en teknikbaserad tjänstesektor med stor statlig eller offentlig domi- nans. Sektorns möjligheter till teknikbaserad affärsutveckling är mycket goda men dess innovationssystem måste kartläggas och analyseras mer för att bättre kunna tillvarata dessa möjligheter. Sektorns potential som teknikdrivare allmänt i industrin kan också komma i paritet med militärsektorns. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 Sektorn, som överlappar med universitets- och högskolesektorn, har emellertid som helhet 
  
 6 
  
 TP PT  
 Framväxten av företag inom läkemedel, bioteknik och medicinsk teknik i Sverige sedan 70- talet är imponerande och kan storleksmässigt jämföras med omfattningen av neddragningar i svensk försvarsindustri under samma period. 
 248 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 en svag tradition av innovationsverksamhet, affärsutveckling och brett industrisamarbete utanför läkemedelsindustrin och är heller inte organiserad och ekonomistyrd för detta. Sektorn har inte nämnvärt lyckats med framgångsrik teknikupphandling och kom- mersialisering i stor skala. Sektorns innovationssystem eller snarare innovationsverksamhet är dock svåröverskådlig varför allmän ka- raktärisering är svår. 
 10.4.1.7 Sammanfattning 
 Sammanfattningsvis gäller för alla teknikbaserade tjänstesektorer med betydande statlig styrning att de i olika utsträckning har en lågutnyttjad potential för affärsutveckling och innovationer. Ge- mensamt är också den låga  
 IP-medvetenheten 
  och den låga patente- ringen, även i delar med betydande  
 FoU-verksamhet. 
  Samtidigt finns inte bara stora tillväxtmöjligheter utan också en tydlig kopp- ling till välfärdsskapande. Den statliga delen av sektorerna som hel- het är betydande. Följaktligen är slutsatsen att staten har en stor direkt och indirekt roll att spela som entreprenör i dessa sektorer. Vad gäller mer specifika  
 IP-rekommendationer 
  behandlas dessa i nästa kapitel. 
  
 10.4.2 
  
 Stärk det innovationsbaserade företagandet i små- och medelstora företag 
  
 10.4.2.1 Allmänt 
 Flera studier, inklusive studien som redovisades i kapitel 8, har pe- kat på en låg frekvens av innovationer i svenska små och medelstora företag (SMF) och en låg frekvens av innovationsbaserade nya fö- retag. Slutsatsen att det innovationsbaserade företagandet i såväl nya företag som existerande SMF bör stärkas ligger därmed nära till hands. En sådan slutsats kräver dock en bredare analys av svensk industristrukturs särdrag, små och stora företags komparativa för- delar, utlandsägandets betydelse, nya teknikområdens och innova- tionsmöjligheters särdrag, avkastning på alternativa stödåtgärder etc., samt inte minst komplementariteter eller synergier mellan små- och stora företag, en analys som inte kan redovisas här. Många svenska innovations- och entreprenörskapsstudier kan här- vidlag kritiseras för en alltför ensidig fokusering på SMF som källa 
 249 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 till innovationer, en alltför begränsad fokusering på tidiga faser i nyföretagandet och många gånger en bristfällig ekonomisk analys. Tidiga faser är kritiska t.ex. vad gäller finansiering och överlevnad. Tidsperioden därefter, säg  
 5–20 
  år ungefär, är emellertid minst lika viktig för tillväxt och överlevnad för SMF som fristående bolag i någon mening. Under denna tid kan t.ex. FoU, produktion och internationell marknadsföring behöva skalas upp och generations- växling i produkter, teknologier, ägande och ledning behöva ske, liksom den viktiga fortsatta uppbyggnaden av patentportföljen och övriga  
 IP-tillgångar 
  (t.ex. varumärken). 
 Hur det innovationsbaserade företagandet i SMF skall stärkas i allmänhet är föremål för mycket utredningsarbete utanför denna utredning. Det får vidare anses ligga utanför denna utrednings uppdrag att göra en systematisk insamling av allmänna tillväxtre- kommendationer som inte är direkt kopplade till patentering, även om försäljningstillväxt i sig tenderar att leda till ökad patentering. Några viktiga synpunkter och allmänna rekommendationer i vilka patentfrågor kommer in skall ändå ges. 
 Det innovationsbaserade företagandet i SMF är mycket hetero- gent, varför någon form av strukturering behövs. Viktiga skiljelin- jer går mellan företag som är nya/gamla och små/medelstora och mellan produkt/tjänsteföretag med/utan universitets- och högsko- leanknytning, med/utan börsnotering och med olika ägarstruktur och mellan företag som är verksamma i olika regioner, branscher och teknologier. 
 10.4.2.2 SMF utanför universitets- och högskoleorter 
 Vad gäller små teknikbaserade företag utanför universitets- och högskoleorter så kan deras tillväxt stärkas genom olika regionala insatser, t.ex. av den typ som beskrivs nedan vad gäller  
 Gnosjö-re- 
  gionen. En stärkning och utbyggnad av regioner som redan uppvi- sat stark uthållig tillväxt med ekonomiskt och geografiskt goda förutsättningar torde då ge störst tillväxteffekter. Å andra sidan finns regioner med dålig historisk tillväxt och dåliga tillväxtförut- sättningar där ett varaktigt och betydande tillväxtskapande genom innovationsbaserat småföretagande torde vara i det närmaste ut- siktslöst med rimliga ekonomiska insatser. Man kan dock inte ute- sluta att så kan ske, t.ex. genom att ny teknik att prospektera och 
 250 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 förädla naturresurser utvecklas 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT 
 . Genombrott i stor skala av detta slag är dock sällsynta och oftast kapitalkrävande. 
 Även om det innovationsbaserade företagandet i SMF har be- gränsade tillväxteffekter för en regions tillväxt som helhet så före- kommer dylikt företagande i olika grad och i en ofta överraskande utsträckning, även i glesbygdsregioner. En uppbyggnad av en na- tionell innovations- och patentkultur får härvid inte försumma den mindre glamorösa innovationsverksamheten i SMF i traditionella industrier i regioner utan högskolor och universitet. Det gäller då att speciellt uppmärksamma att patentkulturen som regel är svag i glesbygdsregioner, liksom i traditionella industrier som råvarubase- rad industri, samt inom SMF i allmänhet. 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT  
 Aktörer som George och utvecklingscentra av olika slag har härvid en viktig roll att fylla vad gäller rådgivning, stöd och utbildning. 
 10.4.2.3 SMF med anknytning till universitet och högskolor 
 Det innovationsbaserade företagandet i SMF med anknytning till universitet och högskolor är mycket mer uppmärksammat och har en helt annan tillgång till en infrastruktur för innovationer. Dessa företag, som ofta är högtekniska i någon mening, har i regel ganska god medvetenhet om patent liksom att innovationsstöd finns i nå- gon form. Alla de olika stödformerna som finns är dock svåra att överblicka. 
 Gemensamt för allt innovationsbaserat ny- och småföretagande är de svårigheter och risker av olika slag som finns. En speciellt stor och förmodligen ökande svårighet är att bygga riktigt stora företag, dvs. att växa till medelstora och stora företag. Det gäller inte minst högtekniska företag och företag med starka patent. Kapitel 8 visade att det är sällsynt att ett patentbaserat litet företag växer till ett 
  
 7 
  
 TP PT  
 Gruvföretaget Boliden startade på  
 1920-talet 
  baserat på ny prospekteringsteknik. Det finns all anledning att notera att svensk industriell ekonomi är i högsta grad grundad på såväl naturresurser som innovationer, med en mängd innovationer också inom råvaruindustrin. Att dra en skarp skiljelinje mellan råvarubaserad industri och innovationsbaserad industri blir då missvisande på samma sätt som att dra en skiljelinje mellan en kunskapsbaserad ekonomi och en naturresursbaserad ekonomi lätt blir missvisande. Svensk ekonomi, liksom amerikansk ekonomi, har härvid speciellt gynnsamma förutsättningar vid övergång till en mer kunskapsbaserad ekonomi jämfört t.ex. med japansk och koreansk ekonomi. 
  
 8 
  
 TP PT  
 Patentstatistik kan ge en viss fingervisning om den geografiska fördelningen av patent inom ett land men en darrig fingervisning med stora begränsningar, speciellt för tätortsregioner med stor rörlighet och stora företag. Stor försiktighet och kunskap krävs således för att använda patentstatistik som underlag i regionalpolitiska sammanhang. 
 251 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 stort. 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT  
 De flesta innovationsbaserade småföretag inom bioteknik väljer eller tvingas till försäljning av licenser eller aktier. Skälen är flera och har berörts tidigare (behov av finansiering, komplement- teknik, kommersiell kompetens, kapitalisering etc.). Att svårighe- terna förmodligen ökar hänger samman med innovationernas ökade krav på komplementresurser erbjudna av andra främst stora före- tag, finansieringssvårigheter, ökade krav på snabbhet och ökade systemberoenden mellan produkter och företag. Produkter liksom företag tenderar att bli alltmer multitekniska, vilket leder till ökade  
 FoU-kostnader 
  och ökade behov av komplementteknik. 
 TPF 
  
 10 
  
 FPT  
 Ny tek- nik patenteras vidare i högre grad vilket ökar beroendet av andras patent samtidigt som småföretag blir mer patentbevakade av andra. 
 TPF 
  
 11 
  
 FPT  
 I detta sammanhang spelar stora företag med stora patent- portföljer en allt viktigare roll för småföretags möjligheter att växa. En eventuell framtida patenteringsvåg från företag, stora som små, i Kina och övriga Asien kan i detta sammanhang naturligtvis begränsa tillväxtmöjligheterna för svenska företag vilka inte byggt upp en egen patentportfölj. Behovet att patentskydda egna pro- dukter ökar dessutom om tillverkningen läggs ut till företag med kunnande och strategi att gå vidare med vidareutveckling och pa- tentering i egen regi av produkterna, dvs. en strategi med s.k. me-  
 too-plus-karaktär. 
  
 10.4.2.4 Sammanfattning 
 Sammanfattningsvis så blir slutsatsen att teknikbaserade SMF blir alltmer beroende av extern teknik. De blir därmed också alltmer patentberoende. Behovet av komplementresurser leder vidare till att ett viktigt sätt att stärka det innovationsbaserade företagandet i SMF är att stärka samarbetet mellan SMF och stora företag, liksom mellan SMF och statliga företag och kunder. Teknikupphandling såväl privat (dvs. mellan privata företag) som statlig (dvs. mellan staten och privata företag) är därmed en av flera viktiga samar- betsformer. SMF kan naturligtvis också tänkas stärkas genom sam- arbete med varandra, men i allmänhet är svenska och även nordiska  
 SMF-kluster 
  för små för att sådant samarbete skall få riktig effekt. 
  
 9 
  
 TP PT  
 Exempel finns dock som HL Display.  
 IT-sektorn 
  har också flera exempel på hur svenska, värdemässigt stora innovationsbaserade företag har kunnat skapas på kort tid, dock utan att bli sysselsättningsmässigt stora i Sverige i motsvarande grad 
  
 10 
  
 TP PT  
 Se kapitel 6 samt Granstrand (1997, 1998). 
  
 11 
  
 TP PT  
 Ett slående aktuellt exempel är nanoteknik, se Lemley (2005). 
 252 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 Samtidigt har Sverige som litet land en i internationell jämförelse förvånansvärt stor och diversifierad portfölj av specialiserade och internationaliserade storföretag, vilka härigenom utgör en viktig nationell tillgång. 
 TPF 
  
 12 
  
 FPT 
  
 10.4.3 
  
 Värna om svenska storföretags vilja och förmåga att skapa nya affärsområden utöver att förnya existerande 
  
 Ryggraden i svensk industri sedan många decennier består av ett antal stora multinationella företag som var för sig i regel är starkt produktspecialiserade. Tillsammans uppvisar dessa företag en god uthållig tillväxt över en konjunkturcykel och täcker en för svensk ekonomis storlek förvånansvärt stor bredd av affärsområden, tek- nologier och marknader, dvs. de har som grupp betraktad en hög grad av  
 produkt-, 
  teknik- och marknadsdiversifiering. De domine- rar också patent, FoU och innovationer som beskrivits tidigare. Deras sammantagna diversifieringsgrad skapar många affärsmöjlig- heter genom olika marknadskontakter, produktkontakter och tek- nologikontakter som i sin tur ger kombinationsmöjligheter av olika slag. Entreprenörsförmågan får också i internationell jämförelse anses vara god, trots kritiken på hemmaplan. 
 Emellertid glesnar det svenska industriella nätverket av olika skäl vilket tunnar ut det svenska innovationssystemet och försvagar dess ryggrad. Nära köpar- och säljarrelationer är kritiska för nära nog all innovationsverksamhet och inhemska sådana försvagas och försvinner. Två viktiga skäl till denna försvagning av det svenska innovationssystemet är den fortsatta internationaliseringen och produktspecialiseringen. Ett litet land gynnas under vissa förut- sättningar i vissa utvecklingsfaser av en ökande internationalisering, men denna kan också gå för långt från samhällsekonomisk och även företagsekonomisk synpunkt. Utlokalisering, utspridning och rör- lighet av ett internationaliserat ägande och centrala funktioner som FoU kan bara drivas till en viss om än rörlig nivå för att inte skal- fördelar, synergier och snabbhetsfördelar skall börja gå förlorade. Dessutom ökar snarare än minskar riskexponeringen när utlands- beroendet blir för starkt. Ett liknande resonemang kan föras be- träffande produktspecialisering. Här kan dock en lämplig diversifi- 
  
 12 
  
 TP PT  
 Samarbete och nätverksbyggande mellan SMF utgjorde en möjlighet för Silicon Valley att möta den japanska konkurrensen på  
 1980-talet. 
  Därvidlag var mixen av små och stora företag i Silicon Valley dock också viktig (se Granstrand 1991). 
 253 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 ering åstadkommas genom att portföljer av specialiserade företag hålls samman på en högre lednings- och ägarnivå. Ledning och sty- relse måste då aktivt verka för att synergier tillvaratas och att kva- litet och snabbhet i besluten inte äventyras. I dessa sammanhang måste varnas för modebildningar och managementbubblor i strategitänkande, liksom för särintressen bland finansiella aktörer och konsulter av olika slag. Samtidigt måste också varnas för en syn från statens och samhällets sida att storföretagen klarar sig och/eller att Sverige klarar sig med hjälp av småföretag och inve- steringar från utlandet. I själva verket är svensk ekonomi mer bero- ende av svenska storföretag än dessa är beroende av svensk eko- nomi. Asymmetrin i beroendet torde öka efterhand som ekonomin blir mer kunskapsbaserad och ny teknisk kunskap blir alltmer komplex. Den svenska statens roll är samtidigt fortfarande stor. 
 I detta sammanhang bör man komma ihåg att begreppet svenska storföretag är mångtydigt liksom begreppet svensk ekonomi. Utan att närmare gå in i diskussionen om i vilka avseenden och grader ett multinationellt företag har en nationalitet, kan konstateras att lo- kalisering av vitala delar och nationell orientering i ägande, ledar- skap och organisationskultur är dominanta faktorer vid nationali- tetsbestämningen. Vidare sker genom internationalisering, med globalisering som en ytterlighet, en försvagning av ett företags na- tionella karaktär, dvs. en avnationalisering (denationalisation). Denna avnationalisering går långsammare än företagens internatio- nalisering. 
 TPF 
  
 13 
  
 FPT 
  
 Svensk storindustri har således många styrkor men också en del svagheter vilket beskrivits tidigare, främst i kapitel 8. En av svag- heterna är den låga takten med vilken nya affärsområden och radi- kalt nya innovationer skapas, samtidigt som en styrka har varit den stadiga förnyelsetakten inom existerande affärsområden. Man kan också notera att en hel del teknikbaserade affärsmöjligheter gått förlorade under efterkrigstiden samtidigt som marginalerna till de många framgångarna i många fall varit små. Svårigheterna med tek- nikbaserad affärsutveckling är dock stora i allmänhet, speciellt inom nya affärsområden, och i internationell jämförelse framstår svensk storindustri som framgångsrik. Det hindrar inte att förbätt- ringspotential finns, vilken måste tas tillvara med ökade ansträng- ningar inom såväl stat som storindustri mot bakgrund av de ovan beskrivna utvecklingstrenderna. 
  
 13 
  
 TP PT  
 Se t.ex. Granstrand (1992, 1998). 
 254 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 Ansträngningarna kan ta sig olika uttryck. I grunden är förenade ansträngningar mellan engagerade och kunniga ledare inom stat och storindustri i olika samverkansformer av avgörande betydelse. Härutöver finns olika innovationspolitiska åtgärder och organisato- riska lösningar. 
 Många svenska storföretag har t.ex. redan sedan  
 1960-talet 
  pro- vat att med goda grundtankar inrätta särskilda affärsutvecklingsen- heter eller affärsutvecklingsbolag (t.ex. Incentive), vilka dock sedan oftast lagts ner eller omstrukturerats av olika skäl, t.ex. strategiför- ändringar mot ökad specialisering och renodling eller ekonomiska svårigheter. Den tidigare framgångsrika statliga teknikupphand- lingen har vidare förlorat i betydelse. Dessa former för affärsut- veckling har dock stor relevans och bör prövas i nya former. Inte minst bör affärsutvecklingsenheter vid statliga företag och myn- digheter prövas, som beskrivits i ett tidigare avsnitt. Affärsutveck- lingsenheter för flera samverkande storföretag och ägargrupper med komplementresurser är också möjligt och lämpligt att pröva. 
 Erfarenhet och kunnande om ledning och organisation av affärs- utveckling och innovationsverksamhet i dylika former har växt. Samtidigt har en viktig riskkapitalindustri med privata och publika aktörer växt fram i Sverige och internationellt, vilket ökar affärsut- vecklingsmöjligheterna. Universitet och högskolor har i högre grad integrerat framåt i affärsutveckling och i allmänhet blivit mer stor- företagslika. Stora tekniska och kommersiella samarbetsprojekt blir också mer vanliga och viktiga för affärsutveckling, inte minst för att skapa plattformar med öppenhet för fortsatt affärsutveckling. 
 Ansvaret för att utveckla nya affärsområden ligger i första hand hos storföretagen och dess ledningar, styrelser och ägare. En om- prövning av traditionella strategier och organisationsformer för detta bör ske. Staten har emellertid en stor roll att spela när det gäller att skapa goda förutsättningar för storföretagen i Sverige på grund av svensk ekonomis storföretagsberoende, men också som ett led i att skapa goda förutsättningar för SMF på grund av dessas direkta och indirekta storföretagsberoende och de synergier som finns mellan SMF och storföretag. Det senare behandlas i nästa av- snitt. 
 255 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 10.4.4 
  
 Stärk samverkan mellan innovationsverksamheterna i svenska stora och små företag 
  
 Uppgiften att samtidigt föra en ny idé och ett nytt företag till fram- gång, är de flesta människor övermäktig. Både uppfinnare och storfö- retag har allt att vinna på samarbete. 
 Bray, seriell uppfinnare och entreprenör 
 Företag av olika storlek har relativa fördelar i ett innovationssy- stem och ett ensidigt hävdande att en särskild företagsstorlek är generellt överlägsen är inte en fruktbar utgångspunkt för innova- tionspolitik. Respektive företags fördelar kan tillvaratas genom principiellt tre olika former av industriell organisation. Stora före- tag kan försöka efterlikna små företag i sin interna organisation genom decentralisering, små företag kan försöka efterlikna stora företag genom att organisera samarbeten sinsemellan i nätverk, och stora och små företag kan samverka på olika sätt i innovationspro- cesserna. Dessa tre former kompletterar snarare än utesluter var- andra. 
 Den tredje formen skall beröras här medan de två övriga har be- rörts tidigare. Den tredje formen är också speciellt lämpad för in- novationspolitiska åtgärder. Någon uttömmande lista på sådana åtgärder kan inte ges här, utan bara några viktiga exempel. Dess- utom är det viktigt att uppfinna och pröva nya åtgärder i experi- mentell  
 ekonomisk-politisk 
  anda. 
 Exempel på områden som bör beaktas för innovationspolitiska åtgärder i syfte att stärka samverkan mellan stora och små företag är: 
  
 1. 
  
 Stora företags förvärv och avknoppningar av små företag och projekt 
  
 2. 
  
 Stora företags underleverantörssystem 
  
 3. 
  
 Stora företags teknikupphandling och teknikutveckling 
  
 4. 
  
 Stora företags finansiering av affärsutveckling 
  
 5. 
  
 Stora företags verksamhet som utbildare och kompetensut- vecklare 
  
 Inom nämnda områden har viktig samverkan historiskt skett som beskrivits i kapitel 8 och kommer också att ske, även utan innova- tionspolitiska åtgärder. Det är dock viktigt att betona här att un- derstödd samverkan inte skall ses enbart som ett sätt att låta stor- företag hjälpa småföretag att växa fram, utan att stärkt samverkan 
 256 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 också hjälper storföretagens förnyelse och affärsutveckling. Samti- digt är storföretagen i många fall tveksamma till riskerna med sam- arbete med små instabila företag, varvid staten kan medverka till en spridning av riskerna. 
 Ett viktigt förhållande som påpekats i utredningens intervjuer är den divergens som finns mellan utvecklingen i små forskningsfö- retag och inriktningen inom stora företag i Sverige. Delvis kan denna divergens hanteras genom en förbättrad samverkan mellan svenska industriföretag, universitet och högskolor samt forsk- ningsfinansiärer, men också genom förbättrad tillgång på riskkapi- tal i olika faser som kan stärka forskningsföretagens möjligheter att växa själva och/eller samverka med svenska företag. En ytterligare möjlighet är att stärka applikationsutveckling vid institut och andra aktörer som inriktningsmässigt ligger mellan forskningsföretag och industriföretag. Många grundläggande forskningsresultat och tek- nologier är så generiska att en serie av applikationer efter hand upptäcks, varav vissa mycket väl kan visa sig relevanta för storfö- retagen. Det är då viktigt att forskningsföretagen inte på grund av finansieringssvårigheter eller bristande avtals- och  
 IP-kompetens 
  tvingas avhända sig hela applikationsutvecklingen till t.ex. ut- ländska finansiärer. 
 De innovationspolitiska åtgärderna inom dessa och andra sam- verkansområden kan ta sig olika uttryck. Innovationsstudier av framgångsrika samverkansmodeller inom olika sektorer kan bidra till en spridning av sådana modeller. Således har t.ex. läkemedelsin- dustri och bioteknik utvecklat samverkansformer av första typen i uppräkningen ovan och bilindustrin av andra typen. Avknopp- ningar och avhoppningar i samband med att  
 IT-bubblan 
  brast och Ericssons neddragningar är också betydelsefulla erfarenhets- källor. 
 Vidare bör en stor del av de medel som avsatts för branschut- veckling genom de s.k. branschsamtalen kunna styras mot samver- kansprojekt mellan stora och små företag, eventuellt med en koor- dinerande roll för mellanliggande institut, utvecklingscentra eller dylikt. Dessa mellanliggande aktörer är då också naturliga aktörer för stöd och koordination av  
 IP-frågor 
  liksom för teknikupphand- ling. 
 På liknande sätt bör delar av de avsatta medlen för  
 FoU-stöd 
  till småföretag styras mot samverkansprojekt. Staten bör också på olika sätt stärka möjligheterna till inhemska teknikupphandlingar och i samband därmed samverkan i denna form mellan stora och 
 257 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 små företag, statliga såväl som privata. 
 TPF 
  
 14 
  
 FPT  
 Vissa områden av teknik- upphandling är dock mindre lämpade för småföretag, men i sådana fall kan möjligheter finnas som underleverantörer till stora företag. 
 Ett viktigt område att se över i detta sammanhang är det medi-  
 cin-tekniska, 
  och då inte minst för äldrevård. Stora möjligheter till innovationsbaserade besparingar och kvalitetshöjningar och där- med affärsutveckling förefaller här finnas i ljuset av  
 Jordan 
  niska innovationer i Sverige och utomlands och dessa länders s.k. ålderspucklar. Återigen bör delar av avsatta medel kunna styras till  
 medicin-teknisk 
  FoU, bl.a. med hjälp av teknikupphandling, som i sin tur kan stimulera samverkan mellan stora och små företag, och också forskare och uppfinnare. Frågan hur det  
 medicin-tekniska 
  områdets potential för innovationsbaserad tillväxt och välfärd kan tillvaratas är dock en mycket större fråga, som berörts tidigare. 
 TPF 
  
 15 
  
 FPT 
  
 Stora företags finansiering av affärsutveckling, med eller utan särskilda enheter för detta, kan avse såväl internt som externt gene- rerade projekt med olika strategier för ingångar och utgångar. Även här kan statliga finansiärer stimulera samverkan i externa projekt med olika former av samfinansiering med låne- och egenkapital,  
 FoU-anslag, 
  riskgarantier etc. 
 Stora företag spelar slutligen en viktig roll i allmänhet som utbil- dare och utvecklare av kompetens av olika slag – teknisk, kommer- siell och finansiell kompetens, managementkompetens etc. Med ett ökat fokus på entreprenörskap och affärsutveckling i såväl stora som små företag ökar efterhand motsvarande kompetens och till- gången på affärsutvecklare och entreprenörer och också individu- ella riskkapitalister. Det finns vidare en växande grupp av seriella entreprenörer och affärsutvecklare med en serie olika framgångar bakom sig och dessa utgör en nyckelkategori för kompetensut- veckling. Olika former för spridning och tillvaratagande av dylik kompetens, inklusive rörlighet av individer mellan stora och små företag, bör också utvecklas och stimuleras. Begränsningar finns när det gäller att överföra erfarenhet och kunnande mellan stora 
  
 14 
  
 TP PT  
 Internationella regelverk för upphandling och konkurrens, speciellt inom EU, innebär restriktioner för användning av teknikupphandling för nationella  
 ekonomiskt-politiska 
  syften. Möjligheterna är dock fortfarande stora, t.ex. när inhemska  
 FoU-aktörer 
  är kon- kurrenskraftiga eller när nationella säkerhetsintressen är involverade. Begreppet nationell säkerhet omfattar då inte enbart militär säkerhet utan även försörjningssäkerhet av olika slag (inklusive medicinsk) och ekonomisk säkerhet. 
  
 15 
  
 TP PT  
 Till exempel uppvisar kvoten mellan FoU inom ett sjukdomsområde och vårdkostnader inom detta område en mycket stor spridning mellan olika sjukdomsområden, vilket indikerar en stor ekonomisk utvecklingspotential. 
 258 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 och små företag, men tillämpbarheten är ändå stor liksom behovet att kombinera de komparativa fördelar som nämndes inledningsvis. 
  
 10.4.5 
  
 Stärk det regionala entreprenörskapet 
  
 10.4.5.1 Geografiska tillväxtområden och tillväxtaxlar 
 Regioner bör identifieras och avgränsas på ett för samhällsekono- misk analys lämpligt sätt. Regionsbegreppet är emellertid svårt att avgränsa och tillämpa. 
 TPF 
  
 16 
  
 FPT  
 Vad som är lämpliga kriterier för att iden- tifiera en region och skilja den ifrån en annan varierar med sam- manhanget. I vissa sammanhang svarar Sverige eller Silicon Valley mot ett lämpligt regionsbegrepp, i andra sammanhang svarar kanske  
 Gnosjö-regionen 
  mot ett mer relevant regionsbegrepp. 
 TPF 
  
 17 
  
 FPT  
 I allmänhet identifieras dock ekonomiska regioner i termer av sam- manhängande områden med viss grad av geografisk och kommuni- kationsmässig närhet, storlek och likheter i ekonomiskt hänseende. 
 Begreppet tillväxtregioner kan bli missvisande i den mån det le- der till föreställningar att ekonomisk tillväxt är regionsformad, un- gefär som noder i ett nätverk. I detta sammanhang bör man tala om vad som här kan kallas tillväxtaxlar. Med tillväxtaxel menas en för- bindelseled mellan olika större tillväxtområden eller regioner längs vilken tillväxt sker. 
 En tillväxtaxel karaktäriseras av goda kommunikationsmöjlighe- ter med riklig trafik och lokalisering av tillväxtskapande faktorer, t.ex. tekniska högskolor, universitet, företag, naturresurser, be- folkningsresurser, attraktiva miljöer eller flygplatser. En tillväxtaxel kan liknas vid gamla tiders handelsvägar eller moderna tiders bandstäder. 
 TPF 
  
 18 
  
 FPT 
  
 16 
  
 TP PT  
 Detta gäller även det relaterade begreppet kluster, som blivit populärt i bl.a. regional- politiska sammanhang. Klusterbegreppet är dock bredare och kan avse en mängd objekt, t.ex. företag, teknologier, industrier och marknader, som är närliggande eller relaterade i en allmännare mening än geografiskt närliggande. Närhetsbegreppet kan då knytas närmare till fördelar i form av skalekonomi och synergier och inte enbart till lokaliseringsfördelar, sam- tidigt som det kan användas i sammanhang där begreppen bransch och sektor är olämpliga. Detta kräver dock en precisering av begreppet. 
  
 17 
  
 TP PT  
  
 Gnosjö-regionen 
  består numera enligt företrädare för den s.k.  
 GGVV-regionen 
  av de fyra kommunerna Gislaved, Gnosjö, Vaggeryd och Värnamo i Småland. 
  
 18 
  
 TP PT  
 Det drygt 10 mil långa stråket från San Francisco till San José i Kalifornien är exempel på en bandstad som i sig innehåller Silicon Valley och innehålls av regionen Bay Area. Längs denna tillväxtaxel har den ekonomiska tyngdpunkten successivt förskjutits söderut mot San José. 
 259 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 10.4.5.2 Stärk starka regioner 
 Den främsta tillväxtaxeln i Sverige och även Norden torde vara längs E4:an från Stockholmsregionen över Norrköping/Linköping vidare till Huskvarna/Jönköping, genom  
 Gnosjö-regionen, 
  till Öresundsregionen med Köpenhamn och omnejd. Längs denna till- växtaxel finns ett stort antal universitet och högskolor samt flyg- platser. Att utifrån detta perspektiv satsa på en väsentlig utbyggnad av  
 Gnosjö-regionen 
  i form av industri- och teknikparker, lokalise- ringsbidrag, förmånliga markavsättningar, infrastruktur, service, bostäder, fritidsmöjligheter, naturupplevelser, inflyttning, entre- prenörsutbildning, entreprenörsrekrytering (även från utlandet) etc. syns härvidlag som en attraktiv tillväxtmöjlighet. Detta är också i linje med vad som anfördes i kapitel 6 om regional tillväxt. 
 Den näst främsta tillväxtaxeln torde sedan vara längs E6:an från Oslo över Göteborg till Öresundsregionen och Köpenhamn. Denna tillväxtaxel har dock förmodligen mindre tillväxtpotential än axeln  
 Stockholm-Köpenhamn, 
  åtminstone i absoluta tal. 
 I ovanstående – och här mycket förenklade – perspektiv intar således Öresundsregionen en central roll såväl som mötesplats för två betydande tillväxtaxlar i Norden som en betydande tillväxtre- gion i sig. 
 Det bör slutligen framhållas att det inte varit möjligt inom ut- redningens ram att närmare inventera och analysera olika övriga regioners möjligheter till förstärkt entreprenörskap. Huvudslutsat- sen här är dock att möjligheterna är störst med organisk tillväxt i redan starka regioner som har kritisk massa i olika avseenden, bl.a. beträffande relaterad teknikdiversifiering och positiva externalite- ter, och vars tillväxtprocess kan förväntas ske med tilltagande mar- ginalnytta. 
 TPF 
  
 19 
  
 FPT 
  
 10.4.6 
  
 Höj den ekonomiska kompetensen i det svenska entreprenörssystemet och renodla dess stödstruktur 
  
 Som nämnts flera gånger har patentens ekonomiska betydelse kraftigt höjts sedan  
 1980-talet 
  i termer av kostnader, intäkter, värde, tillväxteffekter etc. I anslutning till denna förhållandevis snabba utveckling har uppbyggnad och försörjning av ekonomisk 
  
 19 
  
 TP PT  
 Tillväxtprocesser med tilltagande marginalnytta, dvs. processer med s.k. increasing returns eller positiv feedback är vanliga i en kunskapsbaserad ekonomi och har fått snabbt växande intresse bland ekonomer under senare decennier. 
 260 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 kompetens på olika håll släpat efter. Till exempel förekommer nästan ingen kvalificerad utbildning i Sverige i vad som kan kallas patentekonomi eller med ett bredare begrepp  
 IP-ekonomi, 
  dvs. fö-  
 retags-, 
  industri- och samhällsekonomiska aspekter på patent- och  
 IP-frågor 
 TPF 
  
 20 
  
 FPT 
 . 
  Dessa områdens viktiga koppling till andra ekono- miområden som innovationsekonomi, teknisk ekonomi, industriell ekonomi, företagsekonomi, nationalekonomi etc., liksom till af- färsjuridik, konkurrensrätt m.m., är följaktligen också svag. En ut- bildning eller träning sker naturligtvis i samband med yrkesutöv- ning genom learning by doing vilket är nödvändigt men inte till- räckligt. Lärprocesserna kan t.ex. vid bristande renodling då bli långsamma (t.ex. vid låg ärendefrekvens hos domstolar) och lär- pengarna genom misstag bli stora (t.ex. vid licensförsäljning i före- tag). 
 I nästa kapitel skall behandlas mer specifikt var och hur i det svenska entreprenörssystemet en höjning av den ekonomiska kom- petensen främst bör ske och då främst den  
 IP-ekonomiska 
  kom- petensen med närliggande kompetensområden (innovationseko- nomi,  
 IP-rättsekonomi). 
  Man bör då också observera att behovet inte bara har växt sedan  
 1980-talet 
  utan också kommer att fortsätta växa av flera olika skäl. Ett viktigt skäl är nya redovisningsmässiga krav på företagen, vilket också närmare behandlas i nästa kapitel. 
  
 10.5 
  
 Värna om den svenska tillväxtapproprieringen 
  
 Appropriering ('appropriation') innebär allmänt att en ekonomisk aktör tillgodogör sig den ekonomiska nyttan av sina insatser. Det kan ske i olika avseenden och i olika hög grad. Vanligen avses en privat aktör som tillgodogör sig privata vinster från sina invester- ingar. För  
 FoU-investeringar 
  uppstår ofta problemet att i tillräcklig grad appropriera vinster för att motivera en privat aktör att genomföra dessa. Annorlunda uttryckt är privata  
 FoU-invester- 
  ingar i en marknadsekonomi behäftade med approprieringsprob- lem. Patentsystemet är avsett att avhjälpa eller minska dessa pro- blem genom att ge en speciell lagstadgad temporär konkurrensför- del till  
 FoU-investeraren 
  i form av en exklusiv patenträtt under vissa villkor. Detta är den traditionella synen på approprierings- problem. 
  
 20 
  
 TP PT  
 Se avsnitt i kapitel 11 för en närmare beskrivning av detta ämnesområde. 
 261 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 Här skall problematiken med appropriering emellertid vidgas och omfatta även nyttoeffekter i form av tillväxt som genereras av offentliga (publika) eller blandat offentliga och privata invester- ingar i FoU- och innovationer. Utgångspunkten för sådan tillväx- tappropriering är att en stat som med nationella skattebaser som grund skattefinansierar olika former av stödåtgärder för FoU och innovationer i syfte att skapa tillväxt, därmed också har anledning att i rimlig utsträckning se till att i tillräcklig grad tillväxteffekterna kommer finansiärerna, dvs. skattebetalarna och samhället som hel- het, tillgodo. Problematiken omfattar bl.a. problem med otillräck- liga tillväxteffekter av försäljning till utlandet av statsstödd tekno- logi i form av licenser och teknikbaserade småföretag, som tidigare berörts. Arbetstillfällen skapas härigenom i  
 FoU-tjänstesektorn 
  i Sverige, men troligen ofta på bekostnad av arbetstillfällen i tillverk- ningsindustrin i Sverige. Vidare går viktiga positiva externa effekter förlorade om handeln är i obalans. Denna approprieringsproblema- tik är omfattande och utredningen har ingen färdig rekommenda- tion att lämna, utöver att problematiken behöver uppmärksammas och bli föremål för ytterligare studier och utredningar. 
 TPF 
  
 21 
  
 FPT 
  
 10.6 
  
 Stärk det nordiska samarbetet inom området för IP och affärsutveckling 
  
 Det finns många skäl som talar för ytterligare ansträngningar att förstärka det nordiska samarbetet. Utredningens direktiv tar också upp denna fråga. En speciell anledning till nordiskt samarbete är att det kan skapa erfarenhet och synlighet av internationellt samarbete på områden med en allmän trend mot sådant i stor skala, vilket härigenom ger pionjärfördelar. Det nordiska utvecklingssamarbetet 
  
 21 
  
 TP PT  
 Ett exempel på en fråga som omfattas av problematiken är huruvida systemet med röst- starka och röstsvaga aktier bör behållas i den utsträckning det går. Det finns inga entydiga ekonomiska skäl som talar för att det bör avskaffas. Tvärtom finns skäl för en rimligt avvägd och villkorad röstdifferentiering, som anpassas till olika ägares motiv och kompetens m.m., inte minst för  
 start-up-företag. 
  Frågan är dock komplicerad. En annan fråga rör struktur- affärer med utlandet  
 (cross-border 
  Hines) där s.k.  
 principal-agent- 
  problem med skillnader i incitament och kontrollmöjligheter lätt uppstår mellan ägare, styrelse, ledning och konsulter av olika slag. En relaterad fråga är hur prissättningen på teknologi och aktier påverkas av bristande tillgång på inhemskt riskkapital och ekonomisk och juridisk  
 IP-kompetens. 
  Man bör också uppmärksamma de möjligheter till internationell resultatstyrning som multinationella företag har via intern internationell teknologihandel och internpriser på svårvärderad teknologi. Det är t.ex. möjligt under vissa förutsättningar att vid ett förvärv eller en fusion föra över  
 IP-rättigheter 
  från ett dotterbolag till ett bolag i ett annat land och låta dotterbolaget betala royalty till det utländska bolaget på den teknologi dotterbolaget självt en gång finansierat och utvecklat. 
 262 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 för  
 NMT-systemet 
  inom mobiltelefoni är ett bra exempel, där t.ex. erfarenhet av lösning av standardiseringsfrågor i samband med s.k. internationell roaming (mobiltelefonrörelser över nationsgränser) gav pionjärfördelar i den senare allmänna utvecklingen av interna- tionell mobiltelefoni. Huruvida sådana pionjärfördelar (utöver andra fördelar) kan fås genom ett nordiskt samarbete inom patent- och  
 IP-området 
  återstår att se, men mycket talar för detta, särskilt mot bakgrund av den utveckling mot en rationalisering av den in- ternationella patentverksorganisationen som beskrivs i ett följande avsnitt. 
 Ett nordiskt samarbete på  
 IP-området, 
  och speciellt då patent- området, bör dock omfatta mycket mer än så och kan innefatta t.ex. samarbete inom  
 IP-rådgivning, 
 IP-utbildning, 
 IP-forskning, 
 IP-lagstiftning, 
 IP-finansiering 
  och  
 IP-exploatering. 
 TPF 
  
 22 
  
 FPT 
  
 Ett nordiskt samarbete inom affärsutvecklingsområdet är en större, viktigare och svårare fråga. Den hör dock hemma i  
 IP-sam- 
  manhanget på grund av den koppling som förordas i denna utred- ning mellan IP och affärsutveckling. Några naturliga fokus att lyfta fram för ett nordiskt samarbete inom affärsutveckling (med olika former av teknikanskaffning och teknikexploatering) med anknyt- ning till  
 IP-frågor 
  är då: 
 Riskkapitalfinansiering. 
 Ökat nordiskt inslag i styrelser, styrelseriktlinjer, styrelse- samverkan etc. inom företag, universitet och myndigheter, inte minst inom  
 IP-området 
  (t.ex. patentbyråer,  
 IP-konsultbyråer, 
  advokatbyråer). 
 Stimulerad nordisk teknikhandel och teknikupphandling. 
 FoU och teknikutvecklingsprojekt. 
 Naturresursprospektering. 
 Tjänsteutveckling. 
 Småföretagsbörs/projektbörs. 
 Utbildning och forskning i IP, entreprenörskap och affärsut- veckling m.m. 
 Samtidigt med en vitalisering av nordiskt utvecklingssamarbete måste man komma ihåg att sådant måste väsentligen ske på eko- 
  
 22 
  
 TP PT  
 Nordiskt samarbete mellan patentverken tas speciellt upp i PRV et al. (2004). Nordiskt samarbete på det immaterialrättsliga området har en lång och förhållandevis framgångsrik tradition, se t.ex. SOU 2003:66 samt olika utgåvor av tidskriften NIR. Se också bilaga 9. Nordiskt samarbete inom  
 IP-frågor, 
  speciellt för SMF, tas också upp i Price och King (2005). 
 263 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 nomiska grunder, om än långsiktiga, och i flexibla former och in- stitutioner. Enbart politiskt påtvingade samarbeten blir sällan lyck- ade eller stabila. I en värld med ökad internationalisering blir val av internationella parter och former för samarbeten alltmer kritiska och måste grundas i första hand på ekonomisk analys, och framför- allt inte enbart på regionala eller protektionistiska strävanden. Inte desto mindre har ekonomiska fördelar av regional och kulturell natur visat sig förvånansvärt stora, samtidigt som själva begreppet region är svårdefinierat. 
  
 10.7 
  
 Befrämja engelska som internationellt språk, parallellt med svenska 
  
 Engelska har under de senaste decennierna påtagligt stärkt sin ställning som internationellt språk inom en rad områden, till exem- pel inom affärsliv, forskning, utbildning och underhållning. 
 Inom vissa områden är engelska dominant som internationellt språk, t.ex. inom affärslivet, där engelska är det vanligaste officiella koncernspråket inom multinationella koncerner, och inom forsk- ning och vetenskap. Inom vissa områden är engelska på snabb frammarsch utan att ännu vara dominant, t.ex. inom utbildning och underhållning, men tenderar att bli vedertaget som en de facto- standard. Inom vissa områden är trenden svag eller saknas, t.ex. inom patentområdet i många länder eller som legitimt språk i stat- liga utredningar eller som juridiskt språk. 
 TPF 
  
 23 
  
 FPT  
 Naturligtvis finns sedan stora variationer också mellan olika länder. 
 Den fortsatta internationaliseringen inom i stort sett alla områ- den och betydelsen av en gemensam kommunikationsstandard, som ju ett kontaktspråk utgör, leder högst sannolikt till ett fortsatt anammande av engelska och därmed en fortsatt förstärkning av dess ställning som ledande internationellt språk. Många socioling- vister och språkforskare gör denna prognos 
 TPF 
  
 24 
  
 FPT 
 . Det finns också eko- nomiska teorier om spridning och increasing returns to adoption som stödjer en sådan prognos. Samtidigt behöver inte denna ut- 
  
 23 
  
 TP PT  
 Vad gäller engelskans ställning på patentområdet bör nämnas att engelska dominerar som språk i  
 EPO-ansökningar, 
  liksom i kommersiella sökverktyg, och att utvecklingen trots allt går mot ökad användning av engelska, men med många hinder. Ett exempel på detta är den s.k.  
 London-överenskommelsen 
  som om den ratificeras skulle ge möjlighet att inlämna patentansökningar till EPO på endera av språken engelska, franska eller tyska och därmed minska översättningsbehovet (se kapitel 7). 
  
 24 
  
 TP PT  
 Detta har framkommit, bl.a. i intervjuer. Se vidare t.ex. Webb (2002), Case (1996) och Crystal (1997) 
 264 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 veckling leda till att nationella språk dör ut. Snarare kan man tänka sig en utveckling mot en tvåspråkig värld i meningen att människor i allmänhet talar (minst) två språk, ett internationellt och ett natio- nellt (eller flera). 
 En dylik utveckling ger fördelar till de som anammar den tidigt, helt analogt med fördelar till de som tidigt anammar en teknikut- veckling som sedan visar sig bli dominerande (s.k. early mover advantages). Detta gäller t.ex. företag inom små länder som Sverige vilka måste göra affärer internationellt. Det är alltså med denna syn direkt tillväxtbefrämjande att utveckla engelska som affärsspråk i företagen, och då inte minst bland SMF som fort- farande hindras av språkbarriärer i sin internationalisering. Det blir också tillväxtbefrämjande att förstärka trenden mot mer engelska i undervisning och utbildning i allmänhet och att anamma engelska som utbildningsspråk i högre utbildning. 
 Hur kan då denna utveckling befrämjas och utnyttjas inom pa- tentområdet? Språkfrågan har definitivt betydelse också inom pa- tentområdet. Oförmågan att lösa den nöjaktigt inom Europa har på ett drastiskt sätt bromsat andra integrationsfrågor inom patentom- rådet, speciellt frågorna om gemenskapspatent och specialdomstol. Språkfrågan kan drivas av den svenska regeringen och svenska myndigheter. PRV kan rent praktiskt behandla ansökningar på så- väl engelska som svenska efter en inte alltför lång inkörningstid, samt också ge språklig assistans, speciellt till SMF, eventuellt mot reducerad avgift. Det är samtidigt långtifrån självklart att språklig assistans enbart skall erbjudas av patentbyråer och konsulter, ofta med goda marginaler vilka dessutom bromsar dessa tjänsteföretags anpassning till en marknad som blir alltmer internationellt konkur- rensutsatt. Såväl företag, patentverk och patentbyråer borde på sikt kunna tjäna på detta. Det borde också vara möjligt för PRV att konkurrera och attrahera ansökningar från andra länder i den mån företag i dessa går över till engelska, samtidigt som efterhand sam- arbetsmöjligheter med andra patentverk som anammar eller använ- der engelska ökar. En bättre position gentemot EPO kan då tänkas utvecklas. Det finns till sist slående exempel på kostnader som kan undvikas med en bättre språklig assistans; se textruta 10.1 nedan. 
 Textruta 10.1 En het fråga (CAFC) 
 I ett mål i CAFC (specialdomstol och högsta instans för pa- tentmål i USA, närmast under Garza) 2004 hade en uppfinnare av en bakningsmetod stämt en konkurrent för pa- 
 265 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 tentintrång. Patentkraven innehöll en formulering om att upp- hetta degen i en ugn till (to) ett visst gradtal, varvid konkur- renten förnekade intrång eftersom man inte upphettade degen till detta gradtal utan bara luften i själva ugnen. En bättre och tillräckligt bra formulering hade alltså varit att använda preposi- tionen at istället. Käranden hävdade att detta var andeme- ningen och att en uppfinnare måste tillerkännas denna tolk- ningsmöjlighet eftersom han liksom alla självklart insåg att en deg upphettad till det aktuella gradtalet skulle bli något av en osäljbar kolbulle. Svaranden hävdade att en uppfinnare måste ta ansvar för att utforma språket i patentkraven korrekt och att det finns patentadvokater för att sköta denna uppgift. 
 Frågan är: Domar och domare i olika instanser kommer alltid att ansluta sig mer eller mindre till snäv eller vid bokstavstolk- ning. Är det då rimligt effektivt att en relativt enkel språkfråga skall föranleda en kostsam process i flera instanser, kanske många år efter att patentet beviljats? Borde inte en gransknings- process för patentansökningar kunna utformas för att ge pa- tentverket en större kompletterande roll för att minska dylika kostsamma processer, utan att inkräkta på patentverkets neutra- litet eller ansvarsfrihet? 
 Sammanfattningsvis är den allmänna rekommendationen att eng- elska som  
 IP-språk 
  och affärsspråk befrämjas på olika sätt. En spe- cifik rekommendation är att patentlagen och patentbestämmelser i övrigt ändras så att PRV tillåts acceptera, behandla och avgöra patentansökningar avfattade på engelska utan nu existerande krav på översättning av delar av patentansökan till svenska (patentkrav m.m.). 
  
 10.8 
  
 Verka för effektivisering av det internationella patentsystemet 
  
 10.8.1 
  
 Inledning 
  
 Som påpekats i många sammanhang finns stora möjligheter att öka den ekonomiska effektiviteten i det internationella patentsystemet. Ineffektiviteter har uppkommit av historiska och politiska skäl och växt i storlek och omfattning i samband med den fortgående inter- 
 266 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 nationaliseringen och framväxten av en alltmer kunskapsbaserad ekonomi med en inbäddad  
 pro-patent-era. 
  Sveriges agerande i sammanhanget är bundet av olika åtaganden, speciellt på kort sikt. Det finns dock utrymme för och anledning till att Sveriges regering och myndigheter verkar för förändringar i olika avseenden, också i samverkan med andra länder och då inte minst i samverkan med övriga nordiska länder. Den grundläggande anledningen till åtgär- der härvidlag är naturligtvis att skapa ekonomiska vinster vilket ju är det främsta syftet med patentsystemet. 
 TPF 
  
 25 
  
 FPT  
 Vissa typer av föränd- ringar gynnar härvidlag de aktörer som tidigt har verkat för och anammat dem, dvs. de ger snabbhetsfördelar (early mover advan- tages). Sådana fördelar ger enskilda aktörer anledning att agera ti- digt, ett agerande som är speciellt viktigt att iaktta för små länder. 
  
 10.8.2 
  
 Harmonisera det internationella patentsystemet 
  
 Förslaget att harmonisera det internationella patentsystemet är gammalt och känt och behöver inte preciseras ytterligare här. 
 TPF 
  
 26 
  
 FPT  
 Bland det som är nytt och värt att observera och stödja är de för- slag i USA som nu är aktuella att införa och som går i harmonise- rande riktning. Främst gäller detta ett förslag om att införa ett  
 first-to-file-system 
  där USA numera är det enda land som har kvar ett  
 first-to-invent-system. 
  Även ett förslag om att införa ett  
 post-grant 
 opposition-förfarande, 
  liknande det i Europa, är ett vik- tigt förslag i harmoniserande riktning. 
 TPF 
  
 27 
  
 FPT  
 Det som bl.a. hindrar dessa förslag är att de utnyttjas i ett internationellt förhandlingsspel. I detta sammanhang bör också noteras att en harmoniseringsprocess inte får domineras av enskilda starka länders särintressen. Samtidigt har det trilaterala patentsamarbetet mellan USA, Europa och Japan visat sig livskraftigt och framgångsrikt och erbjuder därmed en plattform för ett breddat patentsamarbete i harmoniserande rikt- ning. 
  
 25 
  
 TP PT  
 Ett patentsystem och mer allmänt ett  
 IPR-system 
  kan också syfta till att tillvarata en moralisk rättighet för upphovsmän (eller snarare upphovspersoner). Detta syfte är dock underordnat, för att inte säga marginellt, i så gott som alla länder vad gäller patentsystemet. 
  
 26 
  
 TP PT  
 Se bakgrundsrapport nr A1, Collection of current IP policy recommendations from Europe, the USA and Japan. 
  
 27 
  
 TP PT  
 Med detta förfarande menas att invändningar från tredje part mot en patentansökan kan göras inom viss tid efter patentverkets preliminära patentbeviljningsbeslut. 
 267 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 10.8.3 
  
 Rationalisera den internationella patentverksorganisationen 
  
 Som påpekats på annat håll är den internationella patentverksorga- nisationen överdimensionerad och ineffektiv och ekonomiska och politiska krafter kommer – troligen ganska snabbt – att leda till en omstrukturering. En sådan omstrukturering leder med all sanno- likhet inte till ett globalt, centraliserat, internationellt patentverk under överskådlig tid. Den tydligaste trenden är mot ett allt star- kare trilateralt samarbete mellan patentverken i Europa, Japan och USA, även om det finns delade meningar om samarbetets potential och värde för andra länder. Som plattform för ett breddat samar- bete för rationalisering av den internationella patentverksorganisa- tionen är detta samarbete viktigt att stödja då det har stor rationali- seringspotential. 
 Patentverksorganisationen och patentverkssamarbetet i Europa är en het och sedan länge omstridd och olöst fråga. Det är svårt att på detta stadium och med nuvarande underlag formulera ett mer specifikt förslag att stödja och en strategi för dess genomförande för hela Europa. Däremot finns det mycket som talar för att skapa, stödja och driva ett starkt nordiskt patentverkssamarbete i olika former. 
 Ett sådant samarbete behöver till en början, i varje fall av prak- tiska implementeringsskäl och tidsskäl, inte omfatta alla de fem nordiska länderna. Samarbetet bör integreras med samarbetet inom och stödet för  
 PCT-systemet 
  och därmed planerna på en nordisk  
 PCT-myndighet, 
  vilken är och bör vara en kritisk komponent i ett nordiskt patentverkssamarbete. 
 TPF 
  
 28 
  
 FPT  
 Samverkan bör också integreras med nordiskt samarbete i övrigt inom  
 IP-området 
  och andra områ- den, vilket beskrivits i ett tidigare avsnitt. Ett nordiskt samarbete bör också utformas för att öppna möjligheter till successiv utvidg- ning till andra länder, t.ex. de baltiska staterna. Vikten av ett nor- diskt samarbete understryks av den för närvarande troliga trenden mot en fortsatt splittring inom det europeiska samarbetet, en splittring som högst troligt efter hand kommer att öka i samband med den snabba utvidgningen. 
  
 28 
  
 TP PT  
 För en utmärkt redovisning av dessa möjligheter till ett dylikt nordiskt patentverks- samarbete, se PRV et al. (2004) Feasibility study on the establishment of a Joint Nordic PCT Authority, utgiven 2004 av PRV i samarbete med övriga nordiska patentverk. Huru- vida ett fördjupat nordiskt patentverksamarbete kan komma till stånd i linje med något av förslagen i denna rapport är emellertid för närvarande (dec. 2005) en öppen fråga. 
 268 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 Den viktiga frågan om patentverksorganisation och samarbete med utvecklingsländer – inklusive Indien och Kina – är mycket svår, inte minst genom frågans koppling till  
 WTO-samarbetet 
  och dess svårigheter. Det förefaller inte heller för närvarande finnas specifika och tydligt bra förslag att ansluta sig till och frågan får lämnas utanför denna utredning, utöver att poängtera vikten av att också stödja utvecklingsländernas legitima intressen av ett effektivt patentsystem. Man bör då komma ihåg att harmonisering mellan i- länder och  
 u-länder 
  inte kan utgöra ett övergripande mål i sig, spe- ciellt inte om harmonisering sker på  
 i-länders 
  villkor utan avseende på de behov av anpassningar som finns bland olika utvecklingslän- der. Dessa utgör ju en mycket heterogen grupp alltifrån Indien och Kina till Sierra Leone och Costa Rica. 
 TPF 
  
 29 
  
 FPT  
 Det kan också på ekono- miska grunder hävdas att patentsystem och därmed patentverksar- bete bör anpassas till grupper av länder i olika utvecklingsstadier, inte bara för deras inre ekonomiska effektivitet utan också för den globala ekonomiska effektiviteten. 
 TPF 
  
 30 
  
 FPT 
  
 10.8.4 
  
 Stöd utvecklingen av  
  
 PCT-systemet 
  
 Ett globalt patentsystem med ett internationellt patent, i meningen att endast en ansökan till endast ett patentverk behövs för erhål- lande av ett internationellt skydd, är mycket avlägset och inte heller säkert önskvärt. Dagens system med olika ansökningar för samma grunduppfinning och fragmenterade behandlingar i olika patent- verk är däremot med säkerhet ineffektivt och därmed inte önskvärt. Utvecklingen av  
 PCT-systemet 
  och vad som för närvarande före- faller som ett förhållandevis snabbt anammande av det i industrin är härvidlag lovande. Denna utveckling bör följaktligen stödjas på olika sätt. 
  
 29 
  
 TP PT  
 Ett land som Indien kan och vill heller inte klassas som utvecklingsland i många av- seenden. 
  
 30 
  
 TP PT  
 En liknande men långt ifrån identisk argumentering kan föras för att olika industrier bör ha delvis olika patentsystem anpassade till sina egna villkor. Till exempel har mjukvaru- industrin och bioteknikindustrin mycket skilda innovationsprocesser och villkor i övrigt. En industri genomgår också olika utvecklingsstadier för vilka en anpassning av ett patentsystem kan tänkas. Harmonisering i meningen att skapa identiska system kan således allmänt kritiseras dels för att orättvist gynna vissa parter, dels för att vara suboptimalt om hänsyn tas till anpassningskostnader. Samtidigt innebär många skräddarsydda patentsystem mycket stora koordineringskostnader, som ofta försummas i den populära debatten. Se vidare t.ex. Granstrand (2003). 
 269 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 10.8.5 
  
 Stöd utvecklingen av ett europeiskt gemenskapspatent 
  
 Gemenskapspatentfrågan har varit föremål för en serie överopti- mistiska ambitioner och uttalanden bland politiker och tjänstemän, följda av grusade förhoppningar och bakslag. Tillspetsat kan sägas att den ekonomiska rationaliteten är lika solklar som den politiska kollektiva irrationaliteten. 
 TPF 
  
 31 
  
 FPT  
 Det är emellertid i dagsläget (december 2005) svårt att utforma en mer konkret strategi i vad som kan anses vara en dragkamp mellan EU och EPO eller med andra ord en dragkamp mellan Europas politiska huvudstad Bryssel och Europas  
 IP-huvudstad 
  München. Olika politiska företrädare i det rote- rande europeiska ordförandeskapet inom EU har försökt spela en avgörande roll för att få ett gemenskapspatent i hamn inom sin re- spektive mandattid men misslyckats. Möjligen kan Stockholm, Madrid, Dublin etc. därmed ha spelat ut sin roll i frågan, åtmin- stone för en tid. 
 Tre allmänna rekommendationer kan därmed formuleras för lös- ningsvägar som kan beträdas var för sig eller tillsammans. För det första är en internationellt bredare och starkare uppslutning i kol- lektiva former av  
 topp-politiker 
  ett nödvändigt villkor. Frågan be- höver antagligen också knytas till en ekonomisk och/eller politisk fråga av större dignitet för skapande av en tillräckligt kraftfull alli- ans- och intressegemenskap. Frågan om EPOs styrformer och EPOs relationer till sina huvudmän blir då intressant. 
 För det andra måste industrin och då speciellt den europeiska storindustrin utöva ett mycket starkare omvandlingstryck, både direkt och indirekt. Det är i sig förvånande hur svagt intresset och det faktiska agerandet har varit från industriledningarnas sida. In- dustrins existerande intresseorganisationers agerande har i och för sig varit initierat och ihärdigt men deras förmåga i denna fråga kan rimligen ifrågasättas mot bakgrund av industriledningarnas enga- gemangsbrister i allmänhet. Även här behövs en bredare och star- kare kollektiv uppslutning av industriledare och en koppling av patentfrågan till en större fråga. 
 För det tredje finns möjligheten att konstruera en innovation av något administrativt slag i patentsystemet – en innovation som skapar hot mot och/eller möjligheter för något av de konkurre- 
  
 31 
  
 TP PT  
 Detta innebär inte att politiska rationaliteter saknas. Tvärtom är den rika förekomsten av många konkurrerande politiska, lokalt rationella strävanden det stora hindret. (För att understryka svårigheterna kan förhandlingssituationens låsningar jämföras med de spel- teoretiska låsningar vid  
 Nash-jämviktslägen 
  som inte är  
 Pareto-optimala, 
  låsningar som tyvärr inte är ovanliga i internationella politiska förhandlingar.) 
 270 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 rande alternativen på mer marknadsmässiga och ekonomiska vill- kor. Detta är en vag formulering men det ligger i sakens natur. Själva vagheten får inte utesluta försök med ett dylikt konstruk- tionsarbete. Detta kan t.ex. inriktas på att med små steg i ett suc- cessivt utvecklat frivilligt multilateralt samarbete så småningom skapa en gynnsam de  
 facto-situation. 
  
 Slutligen är frågans lösning naturligtvis kopplad till lösningen av andra frågor, speciellt då språkfrågan och frågan om ett enhetligt domstolsförfarande i patentmål. 
  
 10.8.6 
  
 Stöd utvecklingen av ett enhetligt europeiskt domstols- förfarande med specialinriktning på patentmål 
  
 Liknande kommentarer som ovan beträffande utvecklingen av ett gemenskapspatent i Europa kan fällas också rörande ett enhetligt europeiskt domstolsförfarande med inriktning på patentmål. Frå- gorna hänger också ihop och många bedömare anser att domstols- frågans lösning är ett nödvändigt villkor för skapande av ett ge- menskapspatent. Domstolsfrågan har dock en större vikt än så. Ut- vecklingen i USA efter inrättandet 1982 av specialdomstolen för överklaganden i patentmål – CAFC (Court of Appeals for the Federal Circuit) – visar detta. Tillkomsten av CAFC kan sägas ut- göra en av de tre till fem viktigaste – om än sammanhängande – faktorerna bakom utvecklingen av en  
 pro-patent-era 
  i USA, en ut- veckling som sedan spred sig över världen. Mot denna bakgrund är det naturligtvis frestande att tillgripa ett liknande förfarande för att få fart på den relativt svaga patenteringen i Europa. Man bör dock komma ihåg att CAFCs effekt var väsentligen ekonomisk genom att patentinnehavarens rättigheter oftare kom att upprätthållas i CAFCs patentdomar jämfört med tidigare, och att samtidigt de utdömda skadestånden kom att höjas väsentligt. 
 TPF 
  
 32 
  
 FPT  
 Därigenom höj- des patentens förväntade ekonomiska värde betydligt, vilket i sin tur fick vittomfattande följdeffekter. 
 I den utsträckning som dessa effekter blev tillväxtbefrämjande i USA, vilket många hävdar mot bakgrund av USAs återtagande av konkurrenskraft visavi Japan och USAs långa högkonjunktur under 
  
 32 
  
 TP PT  
 Sålunda ökade sannolikheten under en period från 30 % till 70 % att som patenträtts- innehavare vinna ett intrångsmål i CAFC – som i stort sett fungerade som högsta instans för patentmål i USA genom att den högsta allmänna domstolen (dvs. Garza) tradi- tionellt har tagit sig an mycket få patentmål – samtidigt som skadestånden steg till uppemot en miljard dollar (se Granstrand 2000). 
 271 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 1990-talet 
  och framåt, så blev inrättandet av en gemensam federal patentdomstol således tillväxtbefrämjande. 
 TPF 
  
 33 
  
 FPT 
  
 Jämfört med USA är dock domstolsfrågan i Europa mer kom- plex och därmed dyrare och mer tidskrävande att lösa, dock långt ifrån avskräckande dyr med tanke på vinsterna. Frågans komplexi- tet och aktuella turbulens gör det svårt att för närvarande peka på konkreta förslag eller lösningsvägar för Sverige att stödja. De tre allmänna rekommendationer som formulerades ovan för skapandet av ett gemenskapspatent gäller även här, vilket inte är förvånande med tanke på frågornas nära sammankoppling. Den tredje allmänna rekommendationen innefattar då förslag i linje med den s.k. EPLA- överenskommelsen. 
 TPF 
  
 34 
  
 FPT  
 I övrigt får hänvisas till den översyn som på- går inom Justitiedepartementet beträffande det svenska domstols- väsendet och dess hantering av immaterialrättsliga mål. 
 Vad som allmänt kan rekommenderas på lång sikt i detta sam- manhang är att säkerställa en nära koppling av patent- och  
 IP-mål 
  till en tillräckligt stor specialdomstol för marknads- och konkur- rensfrågor mot bakgrund av behoven av  
 ekonomisk-juridisk 
  speci- alkompetens, patentens väsentligen marknadsekonomiska funktio- ner, skalfördelar (statiska såväl som dynamiska) samt synergier. (I detta avseende har CAFC kritiserats för brister vad gäller ekono- misk kompetens.) Skalfördelar och synergier är dock inte avhäng- iga en samlokalisering. En distribuerad domstolsorganisation bland Europas länder tillsammans med en viss rotationsprincip är att fö- redra, också av integrationsskäl. 
 Kopplingen mellan en patentdomstol och en marknadsdomstol kan skapas på olika sätt. På nationell nivå och lägre instans varierar förutsättningarna. Sverige har t.ex. en marknadsdomstol samt en specialdomstol i första instans med exklusiv behörighet vad gäller patentmål och vissa andra immaterialrättsliga måltyper (Stock- holms tingsrätt). För svenskt nationellt vidkommande förefaller därför en integration av Marknadsdomstolens roll till att omfatta överklaganden i patentmål som en naturlig del i en långsiktig lös- 
  
 33 
  
 TP PT  
 Överdrivna tolkningar i denna riktning förekommer naturligtvis och kan varnas för. Det finns också många som hävdar att effekterna av CAFCs inrättande och övriga faktorer bakom en utveckling av en  
 pro-patent-era 
  främst blev värdetillväxtbefrämjande för USAs storföretag, vilka var starka lobbyister bakom utvecklingen. Syftena bakom utvecklingen var också att skydda och stimulera  
 FoU-investeringar 
  genom att öka den förväntade FoU- avkastningen och därmed öka tillväxt och konkurrenskraft. Alldeles oavsett tolkning av orsaksförloppen kan dessa syften ju anses ha uppnåtts. 
  
 34 
  
 TP PT  
 EPLA står för European Patent Litigation Agreement vilken är en överenskommelse inom ramen för ett arbete med att tillskapa ett mera harmoniserat och koordinerat europeiskt domstolssystem för patentmål (se kapitel 7). 
 272 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 ning. Domstolsorganisationen i Sverige är dock som nämnts under utredning och många andra hänsyn behöver tas varför ytterligare behandling av dessa frågor lämnas därhän i denna utredning. 
 Vidare är det viktigt att utforma ekonomiskt välgrundade och gemensamma principer för förverkande och skadeståndsberäkning vid patentmål. Vid tillämpning av dessa principer bör beslutsanalys och beräkningar genomföras som i större utsträckning tar hänsyn till faktiska omständigheter och lämnar mindre utrymme åt god- tyckligheter och tumregler, även om sådana är ofrånkomliga. En utveckling mot högre avskräckande effekter och utdömda skade- stånd blir därmed sannolik, en utveckling som ökar patentens eko- nomiska värde. Svenska domstolar har en möjlighet att inkalla eko- nomisk expertis, en möjlighet som dock utnyttjas alltför sällan och som således bör utnyttjas mer. En domstol specialiserad på  
 IP-mål 
  bör dessutom knyta ekonomisk kompetens till sig i mer fasta for- mer. Därutöver bör ett visst mått av ekonomi ingå i utbildningen av specialistdomare på patent- och  
 IP-området. 
  
 Samtidigt bör ekonomiska/juridiska principer utformas för gene- ralpreventiva åtgärder i patentmål och  
 IP-mål 
  i allmänhet, inte minst mot bakgrund av den omfattande piratkopieringen som sker på ekonomisk grund. Uppsåt och grov oaktsamhet bör inte tolere- ras i den utsträckning som idag sker i Sverige och på många andra håll i Europa. Detta drabbar inte minst småföretag vars patenträt- tigheter många gånger enkelt kan ignoreras av större företag på rent ekonomiska grunder. Även denna typ av principer ökar pa- tentens värde. Värdeökningen får dock inte skapa incitament till patentering med främsta syfte att tjäna pengar på hot om skade- stånd och förverkande. 
 Slutligen bör gemensamma principer utformas för bestämning och fördelning av rättegångskostnader. Även i detta sammanhang måste småföretagens intressen tillvaratas. Med dagens kunskapsläge är det dock oklart hur. Privata försäkringslösningar fungerar knap- past och offentligfinansierade försäkringar är svåra att utforma och leder till icke önskvärda effekter. Snarare är detta en fråga för dom- stolen att bedöma utifrån en uppsättning principer och modeller. Ett antal utländska modeller är härvid av intresse att studera, bl.a. den tyska modellen. 
 TPF 
  
 35 
  
 FPT 
  
 35 
  
 TP PT  
 Se bakgrundsrapport nr B1, Streitwertherabsetzung – Reduction of the value of the matter in dispute in connection with IP infringement and invalidity lawsuits in Jones och även bakgrundsrapport nr B2, Damages, compensation and unjustified enrichment as remedies in connection with IP infringement in Jones. 
 273 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 10.8.7 
  
 Förändra patenterbarhetsbedömningen i några avseenden 
  
 10.8.7.1 Inledning 
 När det gäller patenterbarhetsbedömning finns ett antal standard- frågor och många förslag i olika länder har formulerats under olika perioder. En fullständig genomgång av dessa frågor ligger utanför utredningens ram i de fall dessa rör ekonomisk och juridisk effekti- vitet utan direkt stark koppling till företags tillväxt. Att göra en total översyn av patentsystemets regelverk på  
 Europa-nivå 
  inom de närmaste åren är dessutom mycket angeläget. De förslag som framförs nedan är sådana där såväl en tillväxtkoppling som ett un- derlag för ställningstagande föreligger. Samtidigt bör påminnas om att möjligheterna till väsentliga och ensidiga förändringar av lagtext eller praxis i Sverige är begränsade på kort sikt av internationella åtaganden och konventioner. Vidare begränsas möjligheterna att göra isolerade förändringar i själva patentsystemet av dess nära sammankopplingar till en helhet, i vilken olika delars funktioner beror av varandra. Detta får inte förhindra ett långsiktigt förbätt- ringsarbete. Arbetet måste samtidigt vara grundat på en helhetssyn på hela patentsystemet med alla dess krav på patenterbarhet och kopplingen mellan dessa krav sammantagna och systemets ekono- miska funktionalitet med positiva och negativa sidoeffekter. 
 10.8.7.2 Höj kravet på uppfinningshöjd 
 Ett krav på uppfinningshöjd för patenterbarhet hos en uppfinning är ekonomiskt motiverat och har en lång historia. Det är samtidigt det krav bland patenterbarhetskraven som är svårast att fastställa, såväl ekonomiskt teoretiskt som i praktisk granskning med hjälp av riktlinjer och test för granskare, domstolar och patentadvokater. Internationell kalibrering mellan olika patentverk försvåras därige- nom, även om patentlagarna ofta inte skiljer sig nämnvärt från var- andra. Patentverken har olika resurser och processer för gransk- ningsarbetet. Små resurser, såväl absolut som relativt många pa- tentansökares resurser, parat med incitament i form av patentav- gifter och svaga sanktioner mot beslutsfel av typ olämpligt god- kännande, leder lätt till en tendens att sänka kraven på uppfin- ningshöjd. Tendensen förstärks på nya teknikområden där ett bra referensmaterial ännu inte av naturliga skäl utvecklats. Ribban 
 274 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 sätts då lätt för lågt från början. Tidiga uppfinningar på nya områ- den är samtidigt ofta av mer generisk natur, dvs. de har breda tillämpningar, samtidigt som lämpligt patentomfång är svårt att fastställa på grund av allmän osäkerhet om den nya tekniken. Sam- mantaget leder detta lätt till en situation som förenklat kan beskri- vas som för många patent, ofta också med för stort omfång, vilket i sin tur leder till höga transaktionskostnader. Dessa i sin tur kan bli så stora att tillväxt på ett område dämpas eller uteblir på grund av fördröjda eller förhindrade affärstransaktioner. Området utvecklas helt enkelt till en djungel av patent uppdelade på många konkurre- rande patenträttsinnehavare som är kostsamma och svåra att för- handla med, inte minst för småföretag och nyetablerade företag (new entrants). Situationen kan liknas vid situationen i Sverige innan storskiftet genomfördes på  
 1700-talet 
  med jordbruksmarken uppdelad på ett för stort antal små jordplättar för effektivt jord- bruk. 
 Kravnivåer på uppfinningshöjd anses nu ha sjunkit alltför mycket på många områden i USA och befaras också ha sjunkit på många håll i Europa, även om detta är svårt att bekräfta med syste- matiska studier. 
 TPF 
  
 36 
  
 FPT  
 Samtidigt är frågan kontroversiell. Att bestämma lämpligt (optimalt) krav på uppfinningshöjd är ytterligare svårt och kontroversiellt. En sammanvägning av tillgänglig evidens och ris- kerna med ett för lågt krav leder dock till ovanstående rekommen- dation i linje med förslaget i den s.k.  
 STEP-rapporten 
  från NAE i 
  
 USA 
 TPF 
 37 
 FPT 
 . 
  
 Hur högt kravet skall ställas är förstås en naturlig följdfråga. Denna fråga får i avsaknad av tillräckligt välgrundade analyser be- svaras med hjälp av ytterligare analyser samt konsultationer med bedömare inom patentverk och domstolar om historiskt riktigare nivåer på olika områden och lämplighet av olika riktlinjer och test. 
  
 36 
  
 TP PT  
 Tendenser till sänkning av kravet på uppfinningshöjd i Europa och USA kunde skönjas redan under  
 1980-talet 
  enligt flera bedömare. 
  
 37 
  
 TP PT  
 Se vidare Granstrand (2003) varav ett utdrag finns i form av en särskild bakgrundsrapport (nr B3, Are we on our way in the new economy with optimal inventive steps?). Se också Ashley. (2004). 
 275 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 10.8.7.3 
  
 Omformulera kravet på teknisk karaktär och komplettera med ekonomiskt motiverade krav 
  
 Kravet på att en uppfinning skall ha s.k. teknisk karaktär för att vara patenterbar i Europa (och därmed Sverige) har uppkommit av olika anledningar, inte minst historiska och språkliga anledningar. Begreppet är tänkt att fungera som sorteringsbegrepp och därmed kunna användas för att begränsa det patenterbara området och en- skilda patents skyddsomfång och särskilja patenträttigheter från andra  
 IP-rättigheter. 
 TPF 
  
 38 
  
 FPT 
  
 Som alla sorterings- och begränsningsbe- grepp så fås fel av två slag, dvs. icke önskvärda element sorteras in respektive önskvärda element sorteras ut. Det finns emellertid inga tydliga ekonomiska argument eller motiv för ett krav på teknisk karaktär och de juridiska motiven i den mån de finns är tveksamma, eftersom kravet inte finns explicit uttryckt i den svenska patentla- gen från 1967, där i stället begreppet industriell tillämpbarhet an- vänds, ett begrepp som närmare ansluter sig till industriell eko- nomi. 
 TPF 
  
 39 
  
 FPT  
 Begreppet industriell har under lång tid kommit att bred- das och därmed t.ex. sortera in även tjänstesektorn (jfr uttrycket service industries). Eftersom patentsystemet och dess ramverk i allt väsentligt (dvs. exklusive moralrättsliga aspekter) syftar till att fylla en samhällsekonomisk funktion så måste därmed kraven på patenterbarhet vara om än inte samhällsekonomiskt optimala (vil- ket är svårt och därmed dyrt att fastställa) så i varje fall samhälls- ekonomiskt tillräckligt funktionella och framförallt inte dysfunk- tionella (t.ex. tillväxthindrande). Patentsystemet fyller en funktion i de fall en samhällsekonomisk underinvestering i FoU kan anses föreligga och som kan korrigeras av patenterbarhet bättre än med något alternativt korrigeringsmedel utan att skapa kostsamma ef- fekter i övrigt (t.ex. kostnader för patentadministration eller trans- 
  
 38 
  
 TP PT  
 Se bilaga 13. 
  
 39 
  
 TP PT  
 I förarbetena till 1967 års patentlag redovisas den praxis som då hade utvecklats över åren och som innebar att en uppfinning i patenträttslig mening sågs som något som bl.a. hade teknisk karaktär och teknisk effekt och som måste vara reproducerbart. Det ansågs dock inte möjligt att ange dylika villkor i lagtext. Istället valdes en kort bestämning av patenträttens objekt som varande en uppfinning, som kan tillgodogöras industriellt. Uttrycket indu- striellt fick därmed främst avse kravet att uppfinningen skulle ha teknisk karaktär, medan övriga krav i detta sammanhang fick innefattas i begreppet uppfinning. Att en uppfinning har en teknisk karaktär ansågs då innebära att den löste ett problem med hjälp av natur- krafter, dvs. att den utnyttjade lagbundenheten i naturens materia och energi. Termen industri skulle därmed tolkas brett och innefatta teknikens alla områden och inte begränsas av det allmänna språkbruket. (Se Hesser och Ellison 1968.) Mot denna bakgrund ter sig t.ex. ett datatekniskt program som utnyttjar halvledande material för att hitta en lösning på t.ex. ett optimeringsproblem som något som kan tillgodogöras industriellt, t.ex. i finanssektorn eller i tillverkningsindustrin. 
 276 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 aktionskostnader på marknaden). Sådana fall av underinvestering kan förekomma inom många områden, inte bara tekniska, även om de tekniska fallen kan vara stora och frekventa. 
 TPF 
  
 40 
  
 FPT  
 Mot denna bak- grund finns således ingen anledning att avgränsa patenterbarhet enbart till tekniska uppfinningar i snäv mening (uppfinningar med teknisk karaktär). Sedan kan naturligtvis fel ha begåtts historiskt i utformning av krav på patenterbarhet, fel som lett till en situation där felens korrigeringskostnad inte uppvägs av de diskonterade vinsterna av feleliminering. Det senare är knappast fallet med tanke på den allmängiltiga problematiken med underinvesteringar i FoU och innovationer – tekniska såväl som  
 icke-tekniska 
  – i en mark- nadsekonomi jämfört med den marginella problematiken, i varje fall på medellång sikt  
 (3–5 
  år), att omformulera och komplettera kravet på teknisk karaktär (som ju t.ex. inte finns i USA). En bättre formulering av kravet teknisk karaktär minskar också den språk- liga och därmed den legala osäkerheten kring teknisk vilket är besparande. 
 Slutsatsen blir således att kravet på teknisk karaktär, så som det f.n. växt fram i praxis utan att vara inskrivet i svensk patentlag, vare sig är juridiskt direkt grundat i lagtext eller är ekonomiskt välgrun- dat. Härav följer t.ex. att patentering av datorrelaterade uppfin- ningar inte bör förhindras av krav på teknisk karaktär, och att pa- tentering av terapeutiska metoder inte bör förhindras av krav på teknisk karaktär. Dessa följdslutsatser innebär inte nödvändigtvis att patent på alla datorrelaterade uppfinningar och terapeutiska metoder bör tillåtas. Andra kriterier kan vara hindrande. I fallet med datorrelaterade uppfinningar föreligger knappast några sådana, så länge som datorrelaterade uppfinningar uppfyller nyhetskrav, nyttokrav (dvs. de uppfyller krav på industriell tillämpbarhet och reproducerbarhet utan att vara allmänt skadliga eller sedlighetsså- rande) och krav på uppfinningshöjd. Det är däremot mycket viktigt att det senare kravet höjs enligt ovan för att sortera ut småuppfin- ningar och skräpuppfinningar som inte kräver stora invester- ingsincitament men skapar höga transaktionskostnader. I detta sammanhang bör också noteras att principer bör utarbetas för att 
  
 40 
  
 TP PT  
 Det teoretiskt banbrytande arbetet är Arrow (1962) som pekade på att en under- investeringsrisk föreligger för all typ av uppfinningsverksamhet i form av produktion av ny information (inklusive kunskaper), dvs. inte bara för tekniska uppfinningar, på grund av svårigheter att sälja information och därmed appropriera vinster för att täcka investerings- utgifter (den s.k. informationsparadoxen). En positiv skillnad mellan samhällsekonomisk och företagsekonomisk avkastning på innovationer uppstår därmed, vilket senare empiriskt verifierades av Mansfield et al. (1977) m.fl. 
 277 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 begränsa ett patents skyddsomfång. Som nämnts blir detta ofta alltför stort inom nya områden, vilket riskerar att hindra fortsatt utveckling inom området. 
 Frågan om datorrelaterade uppfinningar, inklusive rena mjukva- rupatent, är aktuell och kontroversiell, speciellt i Europa. Den är också aktuell och kontroversiell i många läger i USA men patenter- barheten av mjukvara är knappast föremål för väsentliga inskränk- ningar. 
 TPF 
  
 41 
  
 FPT  
 Däremot framförs krav på bättre kvalitet på nyhetsgransk- ning, höjda uppfinningshöjdskrav och  
 post-grant 
  opposition, krav som till stor del förefaller att bli tillgodosedda via lagstiftning och administrativa och judiciära åtgärder. Det finns således harmonise- ringsskäl som talar för europeisk patenterbarhet av datorrelaterade uppfinningar, utöver de rena ekonomiska skälen. 
 EPO har tillkännagett (juli 2005) att man kommer att godkänna datorrelaterade uppfinningar enligt tidigare riktlinjer, efter det se- naste förkastandet av  
 EU-kommissionens 
  direktivförslag. Svenska PRV och myndigheter är bundna av åtaganden och konventioner som beskär friheten i sådana här frågor, i varje fall på kort och me- dellång sikt. Det förefaller dock finnas utrymme för PRV och svenska domstolar att agera offensivt i denna fråga även inom ra- mar givna av internationella åtaganden, genom utarbetande av eko- nomiskt motiverade riktlinjer för patenterbarhetsbedömning, parat med en breddad tolkning av teknisk karaktär och/eller en för- nyad tolkning av industriellt tillämpbar" samtidigt med en insats i internationella sammanhang att omformulera och komplettera detta krav. 
 Det finns således två vägar att beträda – en ekonomisk med ar- gumentation enligt ovan och en juridisk med en förnyad tolkning av industriellt tillämpbar och/eller en breddad tolkning av tek- nisk. En dylik breddad tolkning är inte svår att argumentera för. 
 TPF 
  
 42 
  
 FPT  
 Tekniken penetrerar i allt högre grad i stort sett alla områden vilket är välkänt. Således sker en teknifiering även av samhällsvetenska- per, humaniora, kulturliv, konstformer etc. Tekniska högskolor breddar sin verksamhet, inte minst inom programmeringsteknik och IT, de flesta företag är i någon mening teknikbaserade etc. Samtidigt suddas alltmer gränserna ut mellan vetenskap (inklusive matematik) och teknik. Utveckling av t.ex. nya datorspråk, trans- 
  
 41 
  
 TP PT  
 Frågan kommer troligen att tas upp till behandling av Garza under år 2006. 
  
 42 
  
 TP PT  
 Det kan nämnas att teknisk etymologiskt härrör från grekiskans begrepp techne, vilket i antikens Grekland hade en mycket bredare mening än i nuvarande tolkning av teknisk karaktär (se t.ex. Davis 1967 och Moravcsik 1992). 
 278 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 latorer och algoritmer kräver stora investeringar, har stora grund- forskningsdelar och har tydlig teknisk karaktär och industriell tillämpningspotential. Tekniska hjälpmedel är legio inom i stort sett allt forsknings- och uppfinningsarbete av någon höjd etc. 
 Svårigheterna att implementera en breddad tolkning av teknisk skall därmed inte underskattas. 
 TPF 
  
 43 
  
 FPT  
 Samtidigt är en anpassning av ter- minologi till den tekniska utvecklingen en viktig löpande arbets- uppgift för patentverk och domstolar på området, en uppgift som dylika myndigheter har lång erfarenhet av. 
 Att utforma kompletterande krav som är ekonomiskt välgrun- dade är en större och svårare uppgift, också på grund av den ringa ekonomiska forskningen på området. Det motiverar att förslaget här skall ses på lång sikt. Kompletterande krav bör åtminstone ta fasta på uppfinningens investeringskaraktär i termer av storlek, produktivitet och grad av nytänkande (som är produktivitetsrelate- rad), uppfinningens transaktionskostnadskaraktär, samt uppfin- ningens finansieringskaraktär. Dessa typer av krav är nära samman- hängande med kravet på uppfinningshöjd. Det bör till sist under- strykas att en omformulering av kravet på teknisk karaktär i termer av investeringskaraktär förutsätter en samordning med en skärp- ning av kravet på uppfinningshöjd, men att en sådan skärpning bör genomföras även om ett krav på teknisk karaktär bibehålls. Sam- mantaget innebär således inte dessa förslag att det nödvändigtvis blir lättare att få patent. 
  
 10.8.7.4 
  
 Utarbeta principer för patentering av terapeutiska metoder inom etiska ramar 
  
 I fallet med patentering av terapeutiska metoder kan etiska motiv anföras som hindrande.  
 Icke-ekonomiska 
  motiv skall i så fall anses väga tyngre än de ekonomiska motiven. De senare innefattar också kostnader för individer och samhället av uteblivna eller fördröjda nya terapeutiska metoder, vilket i sig leder till etiska frågor. Att etiska motiv bör vara hindrande för alla terapeutiska metoder kan knappast vara fallet. Ett exempel är en terapeutisk metod för vikt- minskning; se textruta 10.2 nedan. 
  
 43 
  
 TP PT  
 Här bör kostnader för ny gränsdragning och gränskontroll vägas in. I princip kan då en teoretiskt mindre lämplig gränsdragning ändå motiveras ekonomiskt genom att dess till- lämpning (inkl. gränskontroll) totalt ger lägre kostnader. På detta sätt kan t.ex. noll-  
 tolerans-gränser 
  motiveras i vissa fall. 
 279 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 Textruta 10.2 Exempel på terapeutisk metod 
 Fetma och dess följdsjukdomar beräknas att inom 5 år vara den vanligaste dödsorsaken i USA. Flera andra länder ser samma ut- veckling. Det finns således ett behov av att behandla och före- bygga fetma och dess följdsjukdomar. På Danderyds sjukhus och på flera andra ställen i världen bedrivs just nu ett projekt på anställdas fritid baserat på en ny behandlingsmetod och ett nytt sätt att tänka. Metoden bygger inte på något läkemedel eller på något annat som traditionellt går att patentera. Metoden har vi- sat sig kunna minska en patients medicinering relativt omgå- ende. Svårigheten att få finansiering är mycket stor just på grund av att man inte kan skydda idén och därmed få ekonomi i uppskalningen, eftersom den då blir allmän egendom. Om man istället hade haft en möjlighet att t.ex. via patent få finansiering och därmed utveckla metoden i stor skala, skulle inte bara en lösning på ett stort problem förhoppningsvis komma fram, utan utvecklingstiden skulle också kortas betydligt. 
 Principer för en differentierad bedömning av patenterbarhet av te- rapeutiska metoder måste således utarbetas. Det gäller inte bara terapeutiska metoder utan alla de uppfinningar som kan komma ifråga för patentering om kravet på teknisk karaktär omformuleras och kompletteras. Affärsmetoder kräver härvid en särskild utred- ning. En ändring av den svenska patentlagen förefaller dock knap- past påkallad i nuläget med tanke på en önskvärd och förväntad kommande översyn i Europa av patentsystemets regelverk. 
  
 10.9 
  
 Omvandla PRV offensivt mot internationalisering, diversifiering och rationalisering 
  
 Om ett internationellt och ekonomiskt effektivt patentsystem idag skulle byggas upp från grunden, skulle det se radikalt annorlunda ut än dagens system i många grundläggande avseenden. 
 TPF 
  
 44 
  
 FPT  
 Ett sådant avseende är nuvarande nätverk av nationella patentverk, som i stort använder samma kriterier och processer för hantering av patent och patentansökningar som lämnas in, granskas och godkänns i vart land för respektive lands marknad. Kostnaden för dubbelarbete och 
  
 44 
  
 TP PT  
 Jämför med citatet från Machlup i kapitel 7. 
 280 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 andra ineffektiviteter har ökat med den snabbt växande patente- ringen i samband med växande internationell handel tillsammans med  
 pro-patent-eran. 
  Detta är så gott som alla ekonomiska bedö- mare överens om. 
 Situationen är emellertid komplex och unik i många avseenden, vilket försvårar en ekonomisk analys. En sådan måste således för- djupas för detta publika tjänsteområde. Komplexiteten härrör från ett svårbedömt  
 ekonomiskt-politiskt 
  samspel mellan ett antal sins- emellan sammanhängande faktorer som: 
 En övergång från samarbete till internationell konkurrens mel- lan nationella patentverk, vilka samtidigt förväntas tjäna natio- nella industri- och innovationspolitiska syften och sträva efter överlevnad på ett område som är komplext i sig och traditio- nellt inte allmänpolitiskt prioriterat. 
 En växande global marknad för patentgranskningstjänster med stora skillnader och obalanser i nationell kapacitet, efter- frågan, marknadspositioner, nationella ambitioner, finansiering, etc. tillsammans med en betydande kollektiv rationaliserings- potential och ett antal klart dominanta spelare (EPO, JPTO och USPTO) i ena ändan och ett stort antal marginella spelare (med samma rösträtt i EPO) i andra. 
 Ett speciellt styrsystem (governance) för EPO med natio- nella patentverk (National Patent Offices, NPOs) som väsent- ligen huvudmän, samtidigt som en konkurrens dem inbördes, och mellan dem och EPO, har utvecklats, där centralistiska tendenser i och kring EPO äventyrar huvudmännens existens. 
 En huvudsakligen politisk (dvs. inte främst ekonomisk) drag- kamp mellan EPO och  
 EU-organ. 
  
 Pluralism och fragmentering av patentsystem och sanktionssy- stem med nationella patentsystem, ett europeiskt patentsystem för patent enligt Rogers och ett föreslaget system för ett europe- iskt gemenskapspatent. Härutöver finns  
 PCT-systemet 
  som ett överlagrat system för internationella ansökningsförfaranden. Tillsammans öppnar dessa system upp ett nätverk av samman- kopplade vägar för patentansökningar, vilket i sin tur ökar marknadsosäkerheten för konkurrerande patentverk. 
 En heterogen och föränderlig användargrupp av individer och företag – små/stora, lokala/globala,  
 hög-/låg-tekniska, 
  fattiga/ rika etc. Dessa har sedan något decennium blivit i olika takt mer ekonomiskt och strategiskt medvetna och börjat förändra 
 281 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 sina ansöknings- och tvisteförfaranden samt patentstrategier i allmänhet. 
 Allt detta förtjänar att framhållas här för att stödja två slutsatser: 
  
 1. 
  
 Situationen är inte tillväxtfrämjande, inte heller ekonomiskt rationell. 
  
 2. 
  
 De olika patentverken kan inte förväntas att själva lösa proble- men. Externa krafter (politiska, ekonomiska) erfordras. 
  
 I den komplexa bilden som skissats ovan, kan vissa mer eller mindre starka tendenser urskiljas, främst: 
  
 PCT-systemets 
  starka tillväxt både i absoluta tal och i mark- nadsandelar. Detta ger  
 PCT-auktoriserade 
  patentverk som svenska PRV en starkare konkurrenssituation. PRVs andel av  
 PCT-ansökningar 
  har dock sjunkit (se Tabell 10.2). Samtidigt tenderar nationella förstagångsansökningar att sjunka till kri- tiska nivåer i många små och medelstora länder. 
 En marginalisering och i förlängningen en utslagning av många nationella patentverk kommer att ske genom inte bara renod- lade marknadskrafter och politiska krafter, utan också dessa krafters samspel med tekniska förhållanden. Den ökade tek- niska komplexiteten i uppfinningar och patentansökningar kommer att kräva dyrbar bredd och djup i bedömningskompe- tens för att upprätthålla kvalitet, en bedömningskompetens som, förutom finansiering, också är beroende av ett tillräckligt ärendeflöde, dvs. ansökningsfrekvens. Internationell rörlighet hos prestandamedvetna patentanvändare kommer då att snabba på en utslagning som blir alltmer dyrbar eller omöjlig att hejda genom nationella politiska krafter. 
 Ett tillstånd av oordnad internationell konkurrens mellan na- tionellt monopolistiska myndigheter på en marknad med för- hållandevis homogena tjänster är inte stabilt, utan representerar troligen en övergångsfas från ett flertal nationella till ett fåtal multinationella patentverk. (Här finns paralleller i andra tjäns- tesektorer som utsatts för avreglering och liberalisering, och därmed sammanhängande internationalisering, t.ex. telekom- sektorn och energisektorn.) I denna övergångsfas kommer dock inte alla NPOs att slås ut eller marginaliseras, bl.a. av po- litiska skäl. Kompromiss- och konvergenslösningar blir därmed sannolika. 
 282 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 De europeiska patentsystemen för nationella patent (NP), europeiska patent (EP) som ett valbart paket av nationella pa- tent samt gemenskapspatent (CP – Community Patent) som en väsentligen enhetlig patenträttighet inom EU (med ev. vissa undantag), kan med inte alltför stora anpassningar göras kom- patibla. Med lämpliga ansökningsvägar kan de därmed till- sammans utgöra en tjänstedifferentiering för olika marknads- segment med NP för företag (ofta SMF) med väsentligen lokala, nationella marknadsintressen, EP för utvalda europeiska marknader och  
 EU-patent 
  för hela  
 EU-marknaden. 
  Även om realiseringen av denna möjlighet är osäker i dagsläget kan den leda till konvergens med en närmare integration av EPO och utvalda NPOs till en mer renodlad multinationell organisation av EPO med en rörlig avvägning mellan centralisering och decentralisering. 
 Mot bakgrund av ovanstående komplexa bild med några urskiljbara utvecklingstendenser framstår två huvudalternativ utan direkta mellanalternativ som aktuella för svenska PRV: 
  
 1. 
  
 Kontraktionsalternativet 
 . Planera för en väsentlig neddrag- ning av PRV på medellång sikt  
 (3–5år) 
  med inriktning på lokal service till SMF, vissa administrativa tjänster och utnyttjande av andra patentverk, främst EPO. Detta alternativ kan finansieras med fortsatta patentavgifter, vilka då också kan generera ope- rativa överskott vilka i slutändan kan användas t.ex. som täck- ningsbidrag till investeringar och samhällsekonomiska förluster till följd av neddragningen. 
  
 2. 
  
 Expansionsalternativet 
 . Planera för en offensiv expansion av PRV med strategier för ökad internationalisering, diversifie- ring, rationalisering och tillväxt, med målsättningen att inte bara överleva utan att etablera en uthålligt stark  
 Sverige-baserad 
  myndighet för patent och  
 IP-frågor 
  i: 
  
 a) 
  
 en internationell organisation av  
  
 PCT-myndigheter 
  
 b) 
  
 ett multinationellt EPO 
  
 c) 
  
 ett europeiskt och internationellt nätverk av kompetens- centra inom patent- och  
  
 IP-området 
  
 d) 
  
 nationell samverkan med olika aktörer i det svenska inno- vationssystemet med ett nationellt ansvar för patentfrågor. 
  
 283 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 Denna utredning rekommenderar en satsning på expansionsalter- nativet, dock med tillägget att om två utvärderingar med fyra års mellanrum så finner bör växling till kontraktionsalternativet ske. Utvärderingen täcker således ungefär en konjunkturcykel. Dessa tilläggsrekommendationer utgår ifrån prognosen att inga mellan- alternativ uppstått under utvärderingsperioden, samt att det är viktigt att i förväg konstruera kontrollstationer för en expansions- investering. 
 Motiven till att satsa på expansion och därmed sammanhängande omvandling av PRV är att: 
  
 1. 
  
 Nationella kompetenscentra för patent och  
  
 IP-frågor 
  behövs i nära samverkan med ett starkt PRV som existerande institu- tion. 
  
 2. 
  
 PRV har en bra position och potential som största  
  
 PCT-myn- 
  dighet bland de små (4:e plats efter EPO, USPTO och JPTO enligt viss statistik) samt som nordeuropeisk myndighet. Ett ambitiöst arbete att etablera nordiskt samarbete framstår som strategiskt riktigt och lovande, även om det för närvarande är besvärligt och kan kräva modifieringar plus skicklighet och tur för att lyckas. 
  
 3. 
  
 PRV är bra positionerat i en utveckling mot en multinationell organisation av EPO. 
  
 4. 
  
 Sverige och det svenska innovationssystemet har en god posi- tion och utvecklingspotential med starka synergimöjligheter med ett starkt PRV som kompetenscenter för patentfrågor. 
  
 Ett sålunda stärkt, breddat och integrerat  
 Sverige-baserat 
 IP-verk 
  kan ta en ledande roll i en f.n. något kaotisk situation mot en på sikt trolig utveckling av multinationella patentverk i Europa. För detta krävs emellertid ett starkt och  
 pro-aktivt 
  politiskt stöd, koor- dinerat med ett industristöd, inte minst från svenska storföretag. Ett dylikt stöd bör förstärkas genom samverkan med  
 i-länder 
  med likasinnad uppfattning om lämplig utveckling. Den fortsatta preci- seringen av expansionsalternativet får sedan ske inom ramen för ett strategiskt planeringsarbete. 
 TPF 
  
 45 
  
 FPT 
  
 Slutligen och naturligen krävs god finansiell handlingsfrihet vid en investering av detta slag. Till del kan denna säkras genom en fri- are disposition av ackumulerade överskott, men också genom upp- 
  
 45 
  
 TP PT  
 Frågor om PRV´s inre organisation har tidigare utretts i SOU (2002:57). Dylika frågor är dock underordnade strategifrågor även om båda frågetyperna hänger nära samman. 
 284 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 låning med statliga garantier samt med temporärt statsstöd. Av- giftsfinansiering är dock en begränsad möjlighet på kort och me- dellång sikt. På längre sikt kan en ökad affärsorientering och mer eller mindre kreativa finansieringslösningar förväntas komma fram. 
 På kort sikt bör PRV uppdras att genomföra en utredning av rättsläge och behov av lagändring och instruktionsändring för att: 
  
 a. 
  
 PRV skall kunna behandla ansökningar på engelska utan krav på översättning till svenska 
  
 b. 
  
 PRV skall kunna använda prisdifferentiering och subventione- ring av ansökningskostnad i linje med utredningens rekom- mendationer 
  
 c. 
  
 PRV skall kunna utföra icke bindande validitets- och intrångs- bedömningar med syfte att underlätta kostnadseffektiva lös- ningar av svenska patenttvister enligt utredningens rekommen- dation, se bilaga 12.2. 
  
 d. 
  
 Kravet på teknisk karaktär ska kunna ersättas av en omformule- rad tolkning av begreppen industriellt tillämpningsbar och investeringskaraktär. 
  
 10.10 
  
 Tillskapa en interministeriell strategiberedning för IP och innovationer 
  
 Det sista avsnittet i detta kapitel med allmänna rekommendationer skall beröra behovet av att  
 ekonomiskt-politiskt 
  lyfta, bredda och samordna frågor rörande patent, IP och innovationer. Som beskri- vits i kapitel 7 har detta skett i många länder, t.ex. Japan, Korea och USA. Ursprungligen tillkom ju också  
 pro-patent-eran 
  genom att USA gjorde detta politiska lyft av  
 IP-frågor, 
  vilket visade sig mycket framgångsrikt sett utifrån USAs intressen. Sedan kan ut- vecklingen av  
 pro-patent-eran 
  kritiseras för att ha gått för långt i vissa avseenden, men en mer omfattande korrigering kräver då i sin tur en samlad politisk ansträngning. 
 Att IP- och innovationsfrågor lyfts upp är en naturlig konse- kvens av en övergång till en mer kunskapsbaserad ekonomi, dvs. en ekonomi som blir alltmer baserad på IP och intellektuellt kapital. Det gäller i synnerhet för ekonomier som endast i ringa grad kan baseras på naturresurser eller andra tillgångar, som Japan och Korea. Svensk ekonomi har som tidigare påpekats ett mycket gynnsamt utgångsläge för övergång till en mer kunskapsbaserad ekonomi, som samtidigt är baserad på god tillgång på naturresurser. 
 285 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 Det finns stora komplementariteter mellan naturresurser och kun- skapsresurser, t.ex. vad gäller extraktion och förädling med hjälp av nya teknologier. Samtidigt är små ekonomiers möjligheter att ap- propriera värdet av sina naturresurser och liknande tillgångar be- gränsade i en internationaliserad ekonomi utan god tillgång på egna kunskapsresurser. 
 Det finns således starka utvecklings- och omvärldsskäl som talar för en allmän rekommendation att lyfta IP- och innovationsfrågor till högsta  
 ekonomisk-politiska 
  nivå. Därutöver finns skäl som sammanhänger med dessa frågors snabbt ökade vikt och generiska eller horisontella karaktär, dvs. att de griper in i många andra frå- gor och går på tvären i en organisationsstruktur. Det senare är inget nytt och det visas t.ex. av hur många departement som i något avseende involveras i patent- och  
 IP-frågor, 
  liksom av hur många direktorat inom  
 EU-kommissionen 
  som involveras. Sålunda invol- veras  
 justitie-, 
 närings-, 
 utbildnings-, 
 försvars-, 
 handels-, 
  utrikes- och finansdepartementen m.fl. i IP- och innovationsfrågor. Den snabba viktökningen av dessa frågor betyder att de samordnings- brister som skapats kring dessa tidigare lågprioriterade horisontella frågor blir större och mer kostsamma över tiden. 
 TPF 
  
 46 
  
 FPT 
  
 Det finns således också organisatoriska skäl till en breddad sam- ordning av IP och innovationsfrågor på det  
 ekonomisk-politiska 
  planet. Slutligen finns skäl som sammanhänger med dessa frågors lämplighet för att åstadkomma en politisk fokusering och kraft- samling, vars positiva följdverkningar utsträcks till andra områden. Skälen hänger samman med behoven av att skapa en nationell IP- och innovationskultur. Som påpekades i det sammanhanget är fö- retagsledningens engagemang då av avgörande betydelse. Samtidigt finns många typer av frågor som kan ha denna karaktär. Dessa kan då avlösa varandra över tiden för att ge en politisk ledning möjlig- heter till förnyad vitalisering. 
 Slutligen finns naturligtvis svårigheter och risker vid genomfö- rande av politiska lyft och stora samordningsinitiativ, bl.a. därför att det historiskt varit vanligt och är populärt att föra fram den ty- pen av förslag. Dessa svårigheter och risker är dock inte nämnvärt specifika för IP- och innovationsfrågor och får heller inte föranleda 
  
 46 
  
 TP PT  
 Här bör påpekas att förslag och ansatser till motsvarande samordning förts och förs fram i ett flertal länder. Till exempel har CBI (Confederation of British Industry) i samband med en översyn av  
 IP-frågor 
  (Gowers Review of Intellectual Property) föreslagit inrättandet av en interministeriell organisation i England, ledd av en speciell  
 IP-minister 
  (Minister of Intellectual Property). Denna väg rekommenderas dock inte som främsta alternativ för Sverige i denna utredning. 
 286 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 en uppgivenhet i viktiga frågor. Det är t.ex. viktigt att det politiska engagemanget och ansvarstagandet är tydligt och uthålligt, att tro- värdighet och förtroende skapas, att den politiska kraften är till- räckligt stark för att driva frågor på tvären i en matrisstruktur, att konkurrerande frågor och intressen kan hanteras, att en jämn och hög takt av relevanta resultat bibehålls, att högsta ledningens åta- gande och engagemang som individer är starkt och påtagligt etc. Betydelsen av individuella ledare som politiska entreprenörer kan inte nog betonas i sammanhanget. 
 Slutsatsen blir således att en interministeriell strategiberedning för IP och innovationer bör inrättas under statsministerns ordfö- randeskap. Olika former kan sedan övervägas. Kommittéer och ar- betsgrupper med olika storlek, nivå, sammansättning etc. är natur- liga former för hantering av vissa delfrågor men kan inte ersätta själva strategiberedningen. 
  
 10.11 
  
 Sammanfattning 
  
 Föregående kapitel har beskrivit och analyserat den observerade nedgången i svensk patentering via PRV de senaste åren, vilket varit en av utredningens fyra huvuduppgifter. 
 Detta kapitel har redovisat utredningens allmänna rekommenda- tioner. Dessa är i stor utsträckning rekommendationer som rör patenteringens större sammanhang av FoU, innovationer, affärsut- veckling och tillväxt. Det ömsesidiga sambandet mellan patentering och tillväxt har belysts i flera tidigare kapitel, främst kapitel 8. 
 Nästa kapitel kommer att redovisa de mer specifika rekommen- dationerna i anslutning till utredningens två första uppgifter att öka förståelse och insikt i patentekonomi samt att öka företagens pa- tentering. Eftersom denna i sin tur tenderar att öka när tillväxten ökar så kommer rekommendationerna i kapitel 10 och 11 att hänga intimt samman. Ett antal gemensamma principer har också legat till grund för rekommendationerna. 
 En ekonomi som förändras mot att bli alltmer kunskapsbaserad,  
 IP-orienterad 
  och globaliserad skapar större och annorlunda möj- ligheter men också större styrproblem. Detta kräver i sin tur för- ändrade roller för och rollspel mellan staten och näringslivet för att uppnå höga tillväxt- och välfärdsmål. 
 Sveriges ekonomi har flera goda möjligheter att utvecklas gynn- samt mot en alltmer kunskapsbaserad ekonomi genom goda kun- 
 287 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 SOU 2006:80 
  
 skapsresurser i form av god utbildning och hög  
 FoU-intensitet, 
  en diversifierad och internationaliserad industri m.m., men också ge- nom en tillgång på egna naturresurser per capita som ekonomier som Japans och Koreas saknar. För att bättre tillvarata dessa möj- ligheter, t.ex. i form av synergier mellan kunskapsresurser och na- turresurser, bör en nationell kultur för IP och affärsutveckling, in- klusive entreprenörskap, byggas upp och stärkas på olika sätt. Här- vid är fokusering på patent- och  
 IP-frågor 
  inget självändamål. Där- emot är en sådan fokusering instrumentell för att skapa en ekono- miskt effektivare innovationsverksamhet i näringsliv och förvalt- ning, på liknande sätt som fokuseringar på kvalitetsfrågor och led- tider tidigare varit instrumentella för bredare syften i det svenska näringslivets vitalisering och omvandling. 
 Det svenska entreprenörssystemet, inklusive det svenska inno- vationssystemet, bör stärkas genom att stärka såväl det statliga ent- reprenörskapet som det privata entreprenörskapet. Att staten di- rekt verkar som entreprenör och inte bara indirekt främjar entre- prenörskap är exempel på en förändrad roll i en förändrad eko- nomi. Denna roll är speciellt stark i ett litet land med en stor tek- nikbaserad tjänstesektor, som till stor del är offentlig. Denna sek- tor är heterogen och inkluderar universitets- och högskolesektorn, telekom- och energisektorn, finanssektorn, försvars- och säker- hetssektorn, medicin- och hälsosektorn m.fl. Dessa teknikbaserade tjänstesektorer har betydande innovationspotential och affärsmöj- ligheter. Patent- och  
 IP-orientering 
  är dock i allmänhet svagt ut- vecklad. 
 Det privata entreprenörskapet bör stärkas på olika sätt. Det in- novationsbaserade företagandet i små- och medelstora företag be- höver stärkas, liksom de svenska storföretagens vilja och förmåga att skapa nya affärsområden och radikala innovationer utöver att förnya existerande affärsområden, vilka de historiskt varit bra på. Dessutom behöver samverkan mellan innovationsverksamheterna i svenska stora och små företag vidmakthållas och stärkas. En diver- gens mellan teknikbaserat nyföretagande och storföretagande kan t.ex. befaras, liksom en förtunning i övrigt av det inhemska nätver- ket av  
 köpar/säljar-relationer. 
  Vidare bör det regionala entrepre- nörskapet stärkas genom att tillvarata tillväxtmöjligheterna i redan starka, entreprenöriella regioner och längs geografiska tillväxtaxlar. 
 Slutligen bör den ekonomiska kompetensen höjas i det svenska entreprenörssystemet, liksom den svenska tillväxtapproprieringen. Således skapas t.ex. tillväxt i  
 FoU-sektorn 
  (som är en tjänstesektor) 
 288 
  
 SOU 2006:80 
  
 Diskussion och allmänna rekommendationer 
  
 samtidigt som teknikförsäljning i form av licenser och aktier i  
 FoU-bolag 
  till utlandet och utlandstillverkning inte genererar in- hemsk tillväxt i övrigt i tillräcklig utsträckning. Det är inte troligt att en tillräckligt stor kunskapsbaserad ekonomi i internationell konkurrens kan baseras på en dominant  
 FoU-tjänstesektor. 
  
 Kapitlet redovisar sedan ett antal allmänna rekommendationer för  
 IP-området, 
  som att fortsatt verka för a) nordiskt samarbete; b) engelska som affärsspråk och patent- och  
 IP-språk; 
  c) effektivise- ring och utveckling av det internationella patentsystemet i olika gamla och nya avseenden, t.ex. avseende internationell harmonise- ring och rationalisering, utveckling av  
 PCT-systemet 
  och dom- stolsförfarandet samt förändring av patenterbarhetsbedömning, främst i form av höjning av kravet på uppfinningshöjd och omfor- mulering av kravet på teknisk karaktär; och d) offensiv omvandling av PRV mot ökad internationalisering, diversifiering och rationali- sering. I detta sammanhang föreslås en lagändring så att patentan- sökningar till PRV tillåts vara avfattade på engelska utan krav på senare översättning. PRV bör också pröva att utfärda  
 icke-bin- 
  dande validitets- och intrångsprövningar enligt brittisk modell. 
 Slutligen rekommenderas, på grund av frågornas framtida vikt och generiska karaktär, tillskapandet av en interministeriell strate- giberedning för IP och innovationer direkt under statsledningen. Ett aktivt, tydligt stöd från näringslivsledare och statsledare är av avgörande betydelse för genomförandet av rekommendationerna ovan. 
 289 
  
 11 
  
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
  
 11.1 
  
 Inledning 
  
 Mot bakgrund av de allmänna rekommendationerna i föregående kapitel redovisas i detta kapitel speciella rekommendationer i an- slutning till utredningsdirektivets två första uppgifter, nämligen att uppdraget skall: 
  
 1. 
  
 leda fram till förslag som kan skapa förståelse och insikt hos främst de små kunskapsintensiva företagen om de ekonomiska vinsterna – och kostnaderna – med patentering 
  
 2. 
  
 leda fram till förslag om hur kunskapsintensiva företag kan sti- muleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer 
  
 Rekommendationer för att lösa den första uppgiften bidrar indirekt till att lösa den andra uppgiften i den mån företagens patenterings- benägenhet ökar med ökad patentmedvetenhet och patentförstå- else. Patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens påverkas dock av en mängd faktorer inom och utom företagens kontroll. Till exempel påverkas patenteringsfrekvens av ökade  
 FoU-resurser 
  vars ökning i sin tur påverkas av ökad tillväxt, vilket tidigare påpekats. Mångfalden påverkande faktorer ger också en mångfald av rekom- mendationsmöjligheter i den mån faktorerna ligger inom statens och företagens påverkansmöjligheter. En genomgång görs i detta kapitel av dessa möjligheter och ett flertal rekommendationer for- muleras i anslutning därtill. Dessa rekommendationer presenteras i det följande i två huvudavsnitt 11.2 och 11.3, vilka svarar mot re- spektive uppgift ovan. Efter en inledande bakgrundsbeskrivning i vardera avsnittet så presenteras rekommendationerna i avsnitt 11.2 strukturerade i en grupp av åtgärder för ökning av patentmedve- tande och rådgivning och en grupp av åtgärder för ökad patentför- ståelse. Rekommendationerna i avsnitt 11.3 är in sin tur strukture- rade i grupper av åtgärder som hänför sig till väsentligen företags- 
 291 
  
 TF FTP 
  
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 internt respektive företagsexternt påverkbara faktorer för ökad patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens. 
  
 11.2 
  
 Hur kan förståelse och insikt om patentekonomi skapas hos företagen? 
  
 11.2.1 
  
 Grundläggande svårigheter 
  
 Ett patent genererar kostnader och intäkter under många år, upp till 20 år eller mer, och måste därför ses som en investering. Ett problem med att skapa förståelse och insikt hos företagen om en investeringstyp av detta slag är att kostnaderna (nackdelarna) är mycket tydligare och starkare kopplade till enstaka beslutssituatio- ner, medan intäkterna (fördelarna) och därmed vinsterna och av- 
 kastningen är otydliga och utspridda på många olika intäktsslag. 
 1, 2 
  
 TPF FPTP 
 Vidare har patentfrågor traditionellt varit mindre viktiga och därmed föga uppmärksammade i affärsledningar. De har samtidigt varit tekniskt, ekonomiskt och juridiskt komplexa och väsentligen förbehållna specialister. Den snabbt ökande vikten av patent, och det snabbt ökade intresset i allt bredare kretsar för patent, har här- med skapat ett stort behov av förståelse och insikt och därmed ut- bildning i olika former. Utvecklingen går snabbt vidare och förstå- else föråldras. Ett speciellt hinder för fördjupning av relevant för- ståelse blir då en slags otillräcklig halvkunnighet hos aktörer kombinerad med en övertro på denna otillräckliga kunskap. Före- ställningar som skapats innan  
 pro-patent-eran 
  lever kvar som handlingsregler (tumregler) som inte ifrågasätts (se textruta 11.1 i avsnitt 11.2.2 nedan). De studier som tidigare gjorts liksom de som gjorts inom utredningens ram bekräftar denna bild. 
  
 1 
  
 TP PT  
 De direkta nackdelarna för ett företag med ett patent är i stort sett bara dess administrativa kostnader för ansökan, upprätthållande, intrångsbevakning och försvar samt publiceringen av nödvändig patentinformation, medan fördelarna spänner över ett brett register. 
  
 2 
  
 TP PT  
 En omvänd situation med tydliga intäkter och otydliga kostnader för en investering före- kommer också. Till exempel kan en chef ansvarig för universitetslicensiering se intäkterna tydligare än kostnaderna (t.ex. kostnader i form av eventuella interna konflikter och för- sämrat forskningsklimat). 
 292 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
  
 11.2.2 
  
 Brister i patenteringskompetens 
  
 Primära brister i patenteringskompetens vilka identifierats i utred- ningen och bör framhållas här avser: 
  
 a. 
  
 En ingenjörskultur och forskarkultur som värdesätter paten- tens tekniska och vetenskapliga kvaliteter snarare än deras eko- nomiska kvaliteter. Småuppfinningar och småpatent i tek- nisk mening ignoreras eller föraktas trots att dessa kan ha stort ekonomiskt värde. Kopplingen mellan ett patents uppfinnings- höjd och dess ekonomiska värde kan vara ganska otydlig. (Se textruta 8.1 om patent på läkemedlet Losec i avsnitt 8.2.3.) Denna kompetensbrist återfinns inom såväl stora som små fö- retag. En ganska allmänt spridd uppfattning – som dock inte officiellt bekräftas av EPO och USPTO – är att en faktisk sänkning av kravet på uppfinningshöjd har skett under senare år. Denna sänkning kan kritiseras och motverkas från national- ekonomisk utgångspunkt, men man kan inte motivera före- tagsekonomiskt att enskilda företag skall gå emot utvecklingen och föregå med ett förment gott exempel. Kravet på uppfin- ningshöjd avser i första hand inte heller en uppfinnings eko- nomiska värde. 
  
 Textruta 11.1 Spridda föreställningar bland vissa företag om patentering 
 Det lönar sig inte att söka patent på småuppfinningar. Är man bäst på det man gör behövs inte patent. 
 Vi satsar på snabbhet istället för patent. Produktlivscyklerna är så korta att patent blir värdelösa. Patent blir meningslösa för man kan alltid gå runt dem. Det räcker med mönsterskydd. 
 Patent ger ändå inte tillräckligt skydd mot kopiering. 
  
 b. 
  
 Affärsstrategisk och affärsekonomisk kompetens i samband med uppbyggnad och underhåll av en patentportfölj med integ- rerade  
  
 IP-strategier 
  med vidare koppling till affärsstrategier. Här finns kompetensbrister såväl hos affärsledningar som hos patentspecialister. Bristerna finns främst hos SMF, men också hos storföretag, speciellt i vissa traditionella branscher och tjänstesektorer, och bland statliga institutioner (inklusive uni- versitet). Brister finns också hos patentkonsultföretag (patent- byråer), liksom hos traditionella managementkonsulter och fi- 
 293 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 nansföretag. Det bör samtidigt framhållas att en väsentlig all- män uppbyggnad av patentkompetens skett under  
 1990-talet 
  bland många svenska storföretag och vissa SMF liksom bland patentbyråer, främst de stora. 
 Det bör framhållas att en affärsekonomisk kompetens ofta finns mer utvecklad hos licensieringsansvariga än patentansvariga, men den affärsstrategiska kompetensen kan då vara alltför fokuserad på just licenser för teknikexploatering. 
  
 c. 
  
 I varierande grad finns brister i medvetenhet och insikt om ut- vecklingen internationellt på patent- och  
  
 IP-området, 
  speciellt utvecklingen i USA och Asien. Dessa brister finns såväl hos IP- specialister som hos  
 icke-specialister. 
  
 d. 
  
 Utöver de kompetensbrister som ovan framhållits bör nämnas allmänna medvetande- och kompetensbrister om patent och IP bland tekniker, ekonomer, jurister m.fl. i näringslivet, inom högskolevärlden och inom den politiska världen, samt inom en bred allmänhet, något som tidigare har beskrivits. 
  
 11.2.3 
  
 Hur har förståelse och insikt skapats hittills? 
  
 Problemen att höja förståelse och insikt om de ekonomiska vins- terna med patentering är vare sig nya eller enbart svenska. Dock har de accentuerats i samband med  
 pro-patent-erans 
  utveckling. I spet- sen för denna utveckling går olika länder (speciellt USA och Japan), olika branscher (speciellt läkemedel, bioteknik, kemi och elektronik), och olika företagstyper (speciellt stora, multinationella företag med verksamhet i USA). 
 En patentkultur har byggts upp i många japanska storföretag ge- nom en lång historisk process med aktiv medverkan av toppled- ningen. En medvetenhet om patentens ekonomiska värde har växt fram bland företag i många branscher i USA (dock långt ifrån alla), inte minst genom stora skadestånd i patenttvister, liksom en med- vetenhet om behovet av korslicensiering, speciellt i elektronikindu- strin. En dramatisering i USA och Japan av s.k. patent wars i början av  
 1990-talet 
  bidrog också till en allmän medvetandehöj- ning. Ett ökat fokus bland riskkapitalister på patent har också bi- dragit därtill. 
 I Sverige får man nog anse att en väsentlig höjning av patent- medvetenheten skedde i storföretagen och dess företagsledningar 
 294 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 under  
 1990-talet. 
  Härtill bidrog den s.k.  
 IVA/PRV-studien 
  som var en  
 benchmarking-studie 
  av svenska och japanska konkurrenter, vilken visade hur lite svenska företag patenterade jämfört med ja- panska konkurrenter. Vidare bidrog ett antal väckarklockor i form av hotande patenttvister, men också goda exempel på patents värden vid licensförsäljning, företagsförsäljning och finansiering. 
 De erfarenheter som kan dras härur för att skapa förståelse och insikt kan sammanfattas sålunda: 
  
 a. 
  
 En process med i allmänhet flera steg finns – från omedveten- het till medveten ignorans till medvetenhet om aktionsbehov och slutlig aktion. Förståelse och insikt byggs upp i steg från partiell förståelse till mer balanserad grundförståelse, till för- djupad förståelse och insikt till en mer eller mindre utvecklad skicklighet. Processen eller processerna är dock ojämna mellan och inom länder, branscher och företag, och steg kan hoppas över och kastas om etc. Skillnader mellan medvetenhet (som kan sakna förståelse), förståelse (som kan sakna erfarenhet) och insikt (grundad på egen erfarenhet) är dock viktiga att komma ihåg. 
  
 b. 
  
 Såväl goda som dåliga exempels makt är stor. Möjligen har de dåliga exemplen med hot och skrämskott störst makt. Patent har ju egenskapen att utgöra både en lottsedel och en försäk- ring, och enskilda aktörer i ett företag tenderar att straffas mer för misstag än de belönas för vinst. 
  
 c. 
  
 Medvetenhet, förståelse och insikt kan snabbt höjas i en bransch genom att en aktör börjar bedriva en aggressiv patent- politik. Bästa motmedlet mot andras patentering är egen pa- tentering, speciellt i komplexa teknologier med många kors- kopplingar mellan teknologier och produkter som bygger på många olika teknologier. Patentering får härigenom en självför- stärkande effekt, och en eskalering av patentering sker i bran- schen från en lägre till en högre genomsnittsnivå. En motsva- rande process tvärs branscher har svårare att komma till stånd. Företag anser sig ofta, rätt eller fel, vara så unika att de inte an- ser sig ha särskilt mycket att lära från andra företag, speciellt inte från företag i andra branscher. Också i stora diversifierade företag kan vissa affärsenheter vara mycket patentintensiva me- dan andra är patentpassiva, och en spontan intern inlärning tvärs affärsenheter kan ta tid om den ens kommer till stånd. 
  
 295 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
  
 d. 
  
 Insatser i form av direkt stöd och rådgivning via patentverk, patentbyråer, statliga program, intresseorganisationer och dy- likt har betydelse, men i allmänhet underordnad sådan. Större betydelse har uppskruvade, förväntade eller reella kostnader och intäkter i samband med patent genom skadestånd, skräm- skott, marknadsblockeringar, aggressiva patentstrategier hos någon konkurrent, finansiering, licensförsäljning, företagsför- säljning och dylikt, dvs. genom marknadsbeteenden av olika slag till följd av  
  
 pro-patent-erans 
  utveckling. (Denna i sin tur initierades väsentligen av åtgärder från statens och storindu- strins sida i USA i form av en ny inställning till patent inom domstolar, konkurrensmyndigheter och internationella för- handlingsorgan.) Patentkonsultbranschen har hakat på utveck- lingen och förstärkt den. Dessa observationer leder dock inte till slutsatsen att statliga och/eller statsstödda program och in- satser för stöd och rådgivning skulle ha underordnad betydelse framöver. Tvärtom kan smärtsamma uppvaknanden, dyra lär- pengar och modebubblor vid ingången till en ny era reduceras genom mer systematiska och balanserade åtgärder. 
  
 11.2.4 
  
 Nya redovisningskrav för immateriella tillgångar 
  
 I kölvattnet på den alltmer kunskapsbaserade ekonomins framväxt, med ökad vikt av intellektuellt kapital och  
 IP-relaterat 
  kapital, har behovet av bättre redovisning av detta kapital växt. Behovet av för- bättrad redovisning har också växt på grund av de finansiella mark- nadernas tillväxt, vilket förstärkt den kunskapsbaserade ekonomins tillväxt. Till detta kommer ett antal stora redovisningsskandaler som fungerat som utlösande faktorer för utformning av nya rikt- linjer. En del krav kan kritiseras för att vara för snabbt och för högt eller fel ställda och därigenom riskerar att Flynn sina syften. Det gäller  
 IP-värdering 
  där välgrundade och beprövade metoder i mycket saknas. En seriös utveckling av dylika metoder sker dock, men en mångfald mer eller mindre heuristiska och oseriösa meto- der utvecklas och marknadsförs när nya krav skall tillgodoses. Samtidigt är det högst naturligt att kraven på värdering och redo- visning av intellektuellt kapital ökar med dess faktiska betydelse. 
 296 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 En ny internationell redovisningsstandard gäller inom EU från den 1 januari 2005. 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT  
 Denna ställer detaljerade krav på bl.a. värdering och redovisning av immateriella tillgångar. De delar av redovis- ningsstandarden som direkt berör dessa tillgångar är i korthet: 
 International Financial Reporting Standards  
 (IFRS1-5) 
  
 IFRS 3 Rörelseförvärv. 
 International Accounting Standards  
 (IAS1-41) 
  
 IAS 38 Immateriella tillgångar – definition av immateriella till- gångar 
 IAS 36 Nedskrivningar 
 IAS 12 Inkomstskatter 
 En tillgång definieras som en resurs: 
 som ett företag har kontroll över till följd av inträffade händel- ser och 
 som förväntas ge företaget ekonomiska fördelar i framtiden. 
 Identifierade tillgångar skall sedan redovisas till verkligt värde vid förvärvstidpunkten. 
 IAS 38 definierar en immateriell tillgång som: 
 En identifierbar  
 icke-monetär 
  tillgång utan fysisk substans som an- vänds för produktion eller tillhandahållande av varor eller tjänster samt för uthyrning till andra eller för administrativa ändamål. 
 En immateriell tillgång skall redovisas när den: 
 är separerbar i en (hypotetisk) transaktion eller 
 grundas på en rättighet (kontrakt) samt 
 ger upphov till ekonomisk nytta och 
 värdet kan fastställas på ett tillförlitligt sätt. 
 Väl att märka är att de två sista kraven alltid anses uppfyllda för tillgångar som tillförs företaget genom ett förvärv, dvs. när ett marknadsvärde har fastställts och realiserats. 
 Det är ännu så länge oklart hur denna nya redovisningsstandard kommer att fungera och påverka företagen och dess styrelser och i vilken utsträckning den skapar nya problem och kompetensbehov, 
  
 3 
  
 TP PT  
 Standarden finns beskriven i FAR (2005) Internationell redovisningsstandard i Sverige – IFRS/IAS 2005, FAR Förlag, Stockholm, www.farforlag.se. 
 297 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 t.ex. för SMF. Klart är emellertid att kravet på kompetens inom IP- ekonomi kommer att höjas. 
  
 11.2.5 
  
 Rekommendationer för att höja medvetenhet, förståelse och insikt om patentekonomi 
  
 Behov av förhöjd patentekonomisk kompetens har konstaterats. Den uttryckta efterfrågan på patentekonomisk kompetens har växt, men inte tillräckligt för att generera ett tillräckligt utbud och skapa en fungerande tjänstemarknad för rådgivning och utbildning. 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
  
 Rekommendationerna nedan är på kort och lång sikt, för främst SMF men även för stora företag, och avser höjning av såväl med- vetenhet som förståelse och insikt. Rekommendationen för att skapa insikt genom egen erfarenhet anknyter dock till rekommen- dationer för att höja patenteringsbenägenheten, vilka behandlas i nästa avsnitt. 
  
 11.2.5.1 
  
 Åtgärder för ökning av patentmedvetande och rådgivning 
  
 1. 
  
 Genomför ett antal statsstödda program (awareness pro- grams) för att höja den allmänna patentmedvetenheten i när- ingslivet, inklusive inom högskolor och universitet och teknik- baserade verksamheter i den offentliga sektorn. Programmen skall finansieras helt eller delvis (dvs. samfinansieras) av statliga medel och genomföras i såväl offentlig som privat regi. 
  
 Det övergripande ansvaret för specifikation, utformning, upphandling, genomförande och utvärdering av programmen bör åvila Näringsdepartementet, som dock inte bör detaljstyra. Programmen planeras genom behovsstudier. Patentfrågor skall i sammanhanget tydligt knytas till affärsutveckling, innovatio- ner, entreprenörskap och affärsekonomi. Goda och dåliga ex- empel, väckarklockor, företagsjämförelser (benchmarks), möjligheter och hotbilder (t.ex. i form av scenarier om ökad 
 asiatisk patentering) etc. bör användas, liksom intervjuer med och uttalanden och artiklar av företagsledare,  
 topp-politiker 
  
 4 
  
 TP PT  
 Utbudssituationen för patentutbildning i Sverige redovisas i bakgrundsrapport nr A2, Survey of IP education in Swedish higher education, research institutes, consultancy services, PRV and the TTOs. 
 298 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 m.fl. Ett särskilt program bör rikta sig mot affärs- och ekono- mijournalister. 
 Okonventionella grepp kan prövas. Kritisk massa och inten- sitet i budskapsexponering är viktig. Direktkontakt med olika regioners näringsliv är viktig. Härvid bör olika företagsorgani- sationer och klusternätverk kunna användas. Det är vidare vik- tigt att aktörer utan tydliga egenintressen (vilket t.ex. PRV och patentbyråer upplevs ha och också har) engageras i första hand. Samtidigt skall programmen syfta till att höja efterfrågan på patenttjänster. 
  
 2. 
  
 Utforma ett särskilt Patentår, t.ex. år 2008, grundat på erfa- renheterna av Designåret 2005. 
  
 3. 
  
 Instifta priser för tävlingar i patentkunskap, patentering och patenthantering med anknytning till tävlingar om uppfinningar, innovationer och entreprenörskap, liksom pris för bästa IP-  
  
 awareness-program. 
  
 4. 
  
 Upphandla ett par stora nationella studier och utredningar av speciellt små kunskapsintensiva företags patentering och af- färsutveckling, med ett stort inslag av företagsbesök och inter- vjuer samt lokala redovisningar av resultat. 
  
 5. 
  
 Stöd publicering av olika typer av återkommande patentbaro- metrar, patentskoleartiklar och dylikt i teknik- och affärspres- sen. 
  
 6. 
  
 Utforma särskilda program riktade mot undermedvetna före- tagstyper och sektorer, t.ex. vissa statliga företag eller tjänste- sektorer med snabbt ökat tekniskt kunskapsinnehåll. Förbere- dande studier kan behövas för att identifiera dessa företag och sektorer. 
  
 Medvetandehöjning bör kopplas ihop med lättillgängliga och billiga initiala rådgivningsinsatser, i form av: 
  
 1. 
  
 Avgiftsreducerad men inte helt gratis rådgivning. Detaljut- formning av en betalningsmodell lämnas därhän här. Till exem- pel kan tänkas en initial rådgivning i form av ett  
  
 2-timmarspa- 
  ket med en fri konsultationstimme följt av en 50  
 %-ig 
  avgifts- reducerad andra timme hos etablerade rådgivningsorgan, såväl privata som offentliga, för första- och andragångsansökare inom en  
 5-årsperiod. 
  
 2. 
  
 Löpande rådgivning och tjänsteförmedling hos nationella kom- petenscentra (inklusive PRV) samt hos regionala utvecklings- 
  
 299 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 centra av olika slag (organiserade av Nutek, Almi m.fl.). Ett antal tjänster i storleksordningen  
 15–20 
  bör inrättas för detta. Närmare antal, lokalisering och administration får preciseras efterhand av Näringsdepartementet. 
  
 3. 
  
 Samordnade insatser med EUs program för IP awareness and support. 
  
 4. 
  
 En säkring av att tillräcklig patent- och licenskompetens finns tillgänglig vid genomförandet av  
  
 FoU-program 
  och  
 FoU-sam- 
  arbeten med statlig finansiering. Härvidlag bör i möjligaste mån svensk rätt gälla vid avtalstvister och förlikningar. 
 Det övergripande ansvaret för dessa åtgärder bör åvila Näringsde- partementet i samverkan med övriga berörda departement. När- ingsdepartementet bör förstärkas med speciellt ekonomisk kom- petens i  
 patent-, 
 IP-, 
  och innovationsekonomi. 
 11.2.5.2 Åtgärder för ökad patentförståelse 
 På längre sikt och inriktat mot ökad förståelse av patents ekono- miska aspekter är främst följande utbildningsinsatser för framför allt tekniker, ekonomer och jurister att rekommendera: 
  
 1. 
  
 Inrätta specialiserande  
  
 master-program 
  för tekniker, ekonomer och jurister samt program för forskar- och lärarutbildning i patent- och  
 IP-ekonomi. 
  
 2. 
  
 Utforma och genomför distribuerad utbildning i patenteko- nomi, patentjuridik och patentteknik i form av obligatoriska studiemoduler i all utbildning av ingenjörer, ekonomer och ju- rister på Bachelor- och  
  
 Master-nivå, 
  dvs. i universitets- och högskoleutbildningen. Detta utbildningskrav bör genomföras tillsammans med ett kvalitetssäkringsuppdrag. 
  
 3. 
  
 Säkra på samma sätt att en tillräcklig miniminivå av patenteko- nomi och patent- och licenskunskaper i övrigt förmedlas i alla olika skolor och utbildningar i entreprenörskap, innovations- frågor och dylikt. 
  
 4. 
  
 Ge stöd till framtagning av läromedel och informationsmaterial av olika slag inom patent- och  
  
 IP-området. 
  
 5. 
  
 Genomför en koncentrerad insats för att utbilda kvalificerade patentspecialister med  
  
 EPO-certifiering. 
  En stor brist av dylika 
 300 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 patentspecialister kommer annars högst sannolikt snart att uppstå i Sverige. 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT 
  
 6. 
  
 Genomför en koncentrerad insats för att utbilda affärsoriente- rade  
  
 IP-rådgivare 
  för att besätta de rådgivningstjänster som nämnts ovan och för att utbilda affärsorienterade  
 IP-chefer, 
  speciellt i SMF. 
  
 7. 
  
 Stöd fortbildningsinsatser insprängda i olika managementut- bildningar. 
  
 8. 
  
 Stöd finansiellt företagens internutbildning inom IP, inklusive inrättandet av  
  
 trainee-program, 
  enligt nedan. 
 Sammanfattningsvis består de rekommenderade utbildningsinsat- serna således av såväl en obligatorisk allmänbildning som en specia- liserande  
 master-utbildning 
  på högskolenivå; en djupare utbildning av entreprenörer, forskare, uppfinnare, affärsutvecklare och affärs- ansvariga i näringslivet; yrkesutbildning av affärsorienterade IP- rådgivare och affärsorienterade  
 IP-chefer; 
  yrkesutbildning av pa- tentspecialister med  
 EPO-certifiering 
  som en spetsutbildning; forskarutbildning och, sist men inte minst, utbildning av  
 IP-lärare 
  på högskolenivå. 
 För att genomföra ovanstående åtgärder föreslås i sin tur föl- jande tre åtgärder: 
  
 1. 
  
 Inrätta kompetenscentra för IP och affärsutveckling med ut- bildning, rådgivning och forskning. 
  
 2. 
  
 Inrätta nya professurer för uppbyggnad och ledning av utbild- ning, rådgivning och forskning vid högskolor och universitet. 
  
 3. 
  
 Utveckla certifieringssystem för  
  
 IP-kompetens. 
  
 Dessa tre åtgärder utvecklas närmare i avsnitten nedan. 
 Det övergripande ansvaret för alla dessa åtgärder bör åvila Ut- bildningsdepartementet i nära samverkan med Näringsdeparte- mentet. 
  
 5 
  
 TP PT  
 Sverige hade enligt en initierad bedömning år 2005 cirka 270 st. European Patent Attorneys varav ca 120 var examinerade som sådana och ca 150 hade fått behörigheten utan examen 1978 som en övergångsåtgärd när Sverige blev medlem i EPC. Stora pensionsavgångar kan förväntas ske bland de senare inom den närmsta  
 10-årsperioden. 
  Samtidigt klarar enbart ca  
 10–15 
  svenska kandidater den nödvändiga examen per år. Nettotillgången svarar inte mot den ökade efterfrågan. 
 301 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 11.2.5.3 Inrätta kompetenscentra för IP och affärsutveckling 
 Ett antal  
 (3–4 
  st.) långsiktiga men ändå temporära kompetens- centra (ca. 10 år) för IP och affärsutveckling bör inrättas snarare än ett enda centraliserat nationellt kompetenscentrum. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 Dessa centra bör företrädesvis knytas till relevanta universitet/högskolor, myn- digheter och industriorgan i  
 Sverige-regioner 
  där den IP- och inno- vationsrelaterade tillväxtpotentialen är stor och ett dylikt centrum har stor effekt. Ett detaljerat exempel på budget och organisation av ett dylikt kompetenscentrum ges i särskild bakgrundsrapport. 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT 
  
 11.2.5.4 Inrätta professurer i IP- och innovationsekonomi 
 För att säkra en uthållig kompetensuppbyggnad inom  
 patent-, 
  Sanchez och innovationsekonomiområdet på hög nivå är inrättandet av ett antal  
 (3–4 
  st.) professurer vid lämpliga lärosäten med forskning och forskarutbildning nödvändigt om än inte tillräckligt. Ämnesbe- teckningen IP- och innovationsekonomi omfattar då alla  
 IP-rättig- 
  heter och innovationsslag. Centralt för IP- och innovationseko- nomi är emellertid patent, tekniska innovationer och teknikbaserad affärsutveckling. Detta förslag är analogt med det förslag som kva- litetssatsningen i Sverige på  
 1980-talet 
  framförde, ett förslag som också framgångsrikt genomfördes. 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT 
  
 En eller två professurer bör förläggas till i första hand Stock- holmsregionen med tanke på dess IP- och innovationsrelaterade tillväxtpotential, koncentration av teknikbaserad industri- och tjänsteverksamhet med stora behov, koncentration av högre läroan- stalter och koncentration av  
 IP-relaterade 
  institutioner. I andra hand bör en professur på liknande grunder förläggas till  
 Lund/Malmö-regionen 
  och Göteborgsregionen samt någon ytterli- gare region. I första hand bör en nära koppling till tekniska hög- skolor, medicinska fakulteter och näringslivet säkerställas, i andra hand en nära koppling till handelshögskolor, ekonomiska fakulte- 
  
 6 
  
 TP PT  
 Flera skäl kan anföras för denna måttligt distribuerade ansats istället för en centraliserad ansats – måttliga skalfördelar, behov av differentiering och profilering, fruktbar blandning av konkurrens och samarbete nationellt och internationellt samt spridning av risker för rekry- teringsproblem, felstyrning och dylikt. 
  
 7 
  
 TP PT  
 Se bakgrundsrapport nr B8, Strategisk patentteknik – Förslag till nationellt kompetens- centrum. Denna rapport låg delvis till grund för uppbyggnaden av ett centrum Center for Intellectual Property Studies (CIP) – på Chalmers tekniska högskola i samarbete med Handelshögskolan vid Göteborgs universitet. 
  
 8 
  
 TP PT  
 Genomförandet tog dock lång tid på grund av olika lokala skäl vid ifrågavarande högskolor, tveksamheter om finansieringen och den knappa tillgången på kompetenta sökanden. 
 302 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 ter och juridiska fakulteter. Den specifika lokaliseringen och tids- planeringen bör överlåtas åt Näringsdepartementet i samverkan med Utbildningsdepartementet och berörda organ. 
 Vid specifika val av högskolor bör i första hand tekniska hög- skolor med förutsättningar för kvalificerad utbildning, inklusive forskarutbildning i IP- och innovationsekonomi och närliggande ekonomiämnen som industriell ekonomi komma ifråga. Behov och möjligheter att bedriva regional utbildnings- och rådgivningsverk- samhet av mer specifikt tillämpad karaktär bör tillmätas mindre vikt vid val av värdhögskola för professurerna. Syftet med dessa är att bygga upp internationellt konkurrenskraftig kompetens i Sverige och svara för kvalificerad utbildning av lärare, forskare och konsulter för högskolornas tredje uppgift inom området IP- och innovationsekonomi. 
 Universitet, högskolor och institut som blir värdar för professu- rerna blir således lärarhögskolor i bred mening i en tvåstegspro- cess, för kompetensuppbyggnad. 
 Vid tillsättande av professurerna bör utöver sedvanliga kriterier beaktas följande: 
 Innehavaren skall vara tydligt meriterad och huvudsakligen vara verksam inom ämnesbeskrivningens centrala delar. Detta för att undvika opportuna ombenämningar och otydlig fokusering. En viss differentiering av ämnesbeskrivningarna kan dock ske för att dessa tillsammans skall täcka ett större område samtidigt som profileringsmöjligheter skall finnas. Kvalitets- och rele- vanskriterier måste dock vara primära vid kompetensbedöm- ning. 
 Innehavaren skall ha goda utsikter att bygga upp en god resurs- miljö för internationellt konkurrenskraftig kvalificerad forsk- ning och utbildning, inklusive en forskargrupp och en forskar- skola. 
 Verksamheten skall i första hand inriktas på kompetensupp- byggnad för att såväl samhällsekonomiskt som företagsekono- miskt utnyttja och utveckla patentsystemet och dess närlig- gande immaterialrätter. Tillväxt- och värdeskapande aspekter är därvid centrala. 
 Någon eller några av innehavarna bör tillika kunna bygga upp och i varje fall initialt fungera som föreståndare för ett kompe- tenscentrum. Om rekryteringsmöjligheterna är begränsade kan 
 303 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 omvänt en dylik föreståndare beredas möjlighet att meritera sig för en av professurerna. 
 Om tillgången på kompetenta innehavare är otillräcklig bör man avvakta med tillsättning. 
 11.2.5.5 Inför ett certifieringssystem för patentspecialister 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT 
  
 Certifieringssystem kan användas för kompetenshöjning, standar- disering och kvalitetssäkring inom olika områden där enskilda kö- pare/användare svårligen själva kan klara av detta, t.ex. områden med komplexa tjänster och produkter. Certifiering kan vara mer eller mindre konsumentstyrd, producentstyrd eller myndighets- styrd. Behovet av myndighetsstyrning kan öka av t.ex. konkurrens- skäl, objektivitetsskäl eller behov av internationell samverkan. Cer- tifiering kan också vara exklusiv eller inte, beroende på bl.a. behov av säkerhet för tredje man. 
 Certifieringssystem för patentspecialister existerar redan i olika länder. 
 TPF 
  
 10 
  
 FPT  
 Flera nordiska länder saknar dock utbyggda sådana, utöver certifieringssystemet vid EPO. Det senare certifieringssystemet är dock inte tillräckligt för Sverige, dels för att det bara innehåller en certifieringsnivå, som dessutom är mycket hög, dels för att det är mycket specialiserat på patentgranskning. Således har enligt uppgift enbart ett hundratal svenskar erhållit  
 EPO-certifiering 
  sedan denna infördes på  
 1970-talet. 
  
 En kompletterande certifiering till  
 EPO-certifieringen 
  kan följ- aktligen motiveras. En sådan certifiering bör finnas på lägre nivå än EPO:s och tillsammans med en certifiering som säkrar ett bredare utbud av patentspecialister av typ patentingenjörer, patentjurister och patentekonomer. Certifieringen bör avse såväl patentombud som patentgranskare (patenthandläggare) som patentspecialister i övrigt. 
 Det är i detta sammanhang viktigt att betona behovet av kom- petens i ekonomi och därmed sammanhängande strategi- och af- färsutvecklingsfrågor vid utformning av krav för certifiering av pa- tentspecialister. Traditionellt har detta inte beaktats i rekrytering och utbildning av patentspecialister. Behovet har före  
 pro-patent- 
  eran heller inte varit så stort som det är idag. Yrkestraditioner är 
  
 9 
  
 TP PT  
 Certifiering och auktorisation är i detta avsnitt i stort sett synonyma termer. 
  
 10 
  
 TP PT  
 Certifieringssystemen vid EPO i Europa och USPTO i USA finns beskrivna i bak- grundsrapport nr A11, Patent professional certification requirements in the EPO and USPTO – Public protection by applying reasonably high Wright to entry. 
 304 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 dock långlivade och medvetenheten om behovet är bristfällig. Även om behovsmedvetenheten finns, sprids och växer så går det lång- samt. Således har behovet av ekonomisk kompetens bland patent- specialister inte hittills beaktats i tillräcklig omfattning, t.ex. vid utformning av utbildningsplaner och utbildningsmaterial. 
 Vilken typ av ekonomisk kompetens som speciellt behövs måste specificeras närmare eftersom traditionella ekonomiämnen inte heller beaktat patent- och  
 IP-frågor. 
  Yrkestraditioner är naturligt- vis långlivade också bland ekonomer, även om insikten om fram- växten av en ny typ av kunskapsbaserad ekonomi lett till en insikt om behovet av nya kunskaper i ekonomi under etiketter som inno- vationsekonomi, teknisk ekonomi, kunskapsekonomi m.m. Certi- fiering av ekonomisk kompetens hos patentspecialister tjänar även syftet att utveckla ekonomiämnets inslag av patent- och  
 IP-eko- 
  nomi. 
 Certifieringen får inte vara konkurrenshindrande, och inte rent producentstyrd utan med betydande inslag av myndighetsstyrning, samt i möjligaste mån kompatibel med certifieringssystem i andra, viktiga länder (t.ex. Tyskland och USA). Olika krav på yrkeserfa- renhet och uppdatering måste också beaktas. Slutligen bör certifie- ringen kopplas till ett lämpligt avgränsat undantag från vittnesplikt, kompatibelt med det s.k.  
 client-attorney 
  privilege i USA som medger ett sådant undantag. 
  
 11.3 
  
 Hur kan företagens möjligheter och vilja att patentera stimuleras/ökas? 
  
 11.3.1 
  
 Inledning 
  
 Patentering är inget självändamål och det är inte givet att alla före- tag behöver öka sin patenteringsfrekvens och sin patenteringsbenä- genhet. Dock finns anledning att utforma rekommendationer för att stimulera svenska kunskapsintensiva företag att i ökad utsträck- ning patentera sina innovationer, dels på grund av att den patent- ekonomiska medvetenheten och förståelsen är bristfällig, vilket be- handlats ovan, dels att en underpatentering i många fall förmodli- gen kan antas föreligga. Därutöver kan en temporär överbetoning av patentering motiveras i ett företag som snabbt vill implementera en aktiv patentpolitik från att ha varit mer eller mindre patentpas- siva eller haft en låg aktivitetsnivå. Detta motiv kan förefalla kon- 
 305 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 troversiellt men grundar sig på managementerfarenheten att en snabb implementering av en radikalt aktiverad patentpolitik under ett första skede kräver enkla, tydliga budskap av typen: Tag patent på allt som går. Därefter kan i ett nästa skede en mer nyanserad policy utformas. Delvis ligger en sådan skedesindelad policy i svenska storföretag bakom uppgången i patenteringsfrekvens under  
 1990-talet 
  med en efterföljande nedgång i början på  
 2000-talet 
  för svenska ansökningar. 
 Som redan beskrivits i kapitel 9 påverkas patenteringsbenägen- heten av ett antal faktorer inom och utom företagets kontroll. Dessa har sammanfattats i tabell 11.1. Rekommendationerna nedan baseras på en genomgång av dessa olika faktorers betydelse för pa- tenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens och dessa faktorers påverkbarhet. Vissa av faktorerna ligger väsentligen utanför en- skilda myndigheters och enskilda staters kontroll. Samtidigt är kontrollmöjligheterna en gradfråga, varför klassificeringarna inte får uppfattas som alltför kategoriska. Sålunda finns t.ex. möjlighe- ter till viss begränsning av konjunkturberoende inom såväl enskilda företag som enskilda stater. 
 Tabell 11.1 Faktorer som påverkar patenteringsbenägenhet och patenterings- frekvens 
  
 Företagsinterna faktorer 
  
 Företagsexterna faktorer 
  
 Patentmedvetenheten i företaget 
  
 FoU-verksamhetens 
  uppfinningsmöjligheter utan- 
  
 Patentresurser, speciellt antal 
  
 för företagets kontroll (vilka varierar mellan tek- 
  
 interna patentspecialister 
  
 nologier och över tiden) 
  
 Interna  
 FoU-resurser 
  
 Konjunktursvängningar 
  
 FoU-verksamhetens 
  uppfin- 
  
 Andra företags patenteringsbenägenhet och pa- 
  
 ningsmöjligheter inom företa- 
  
 tenteringsbeteende 
  
 gets kontroll 
  
 Uppfinningarnas patenterbarhet såsom denna 
  
 Företagets uppfinningsförmåga 
  
 definieras av lagar och kriterier tillämpade av pa- 
  
 (produktivitet) 
  
 tentverk och domstolar, avseende t.ex. uppfin- 
  
 Patentstrategier 
  
 ningshöjd och vad som är patenterbara uppfin- 
  
 Patenteffektivitet relativt alter- 
  
 ningsområden (patentable subject matter) 
  
 nativa strategier 
  
 Patentverksresurser 
  
 Affärsledningens förståelse och 
  
 Företagsexternt bestämda kostnader och intäkter 
  
 stöd 
  
 från patent 
  
 Interna finansieringsmöjligheter 
  
 Externa finansieringsmöjligheter 
  
 306 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
  
 11.3.2 
  
 Rekommendationer för att stimulera företagens patentering 
  
 11.3.2.1 
  
 Åtgärder för att skapa ökad patentmedvetenhet och patentekonomisk förståelse 
  
 Ökad patentmedvetenhet och patentekonomisk förståelse är na- turligtvis av grundläggande betydelse för patenteringsfrekvens och patenteringsbenägenhet och de är också i högsta grad påverkbara faktorer. Dessa faktorer är behandlade i föregående avsnitt och på- pekas här för fullständighetens skull i detta avsnitt. 
  
 11.3.2.2 
  
 Åtgärder för att öka företagens tillgång på patent- och  
  
 IP-kompetens 
  och anställning av interna patent- och  
 IP-specialister 
  
 Tillgången på interna patentingenjörer och patent- och  
 IP-specia- 
  lister är tillsammans med  
 FoU-resurser 
  de viktigaste faktorerna bakom hög patenteringsfrekvens och uppgångar i patenteringsbe- nägenhet hos företagen enligt ett flertal studier. 
 TPF 
  
 11 
  
 FPT 
  
 Tillgången på patentingenjörer, patentspecialister och  
 IP-specia- 
  lister bör ökas genom utbildningsinsatser vid universitet och hög- skolor och genom stimulans av företagens egna internutbildningar enligt tidigare avsnitt. Härutöver har utredningen ett antal kom- pletterande rekommendationer vilka redovisas i det följande. 
  
 a. 
  
 Inför ett särskilt statligt patentstöd för investeringar i patent och patentutbildningar kopplat till statliga  
  
 FoU-stöd 
  i övrigt 
 Stimulans bör ske genom att investeringar, inklusive utbildningsin- vesteringar, av ovanstående slag får ingå i den modell som kommer att ligga till grund för det av regeringen föreslagna  
 FoU-stödet. 
 TPF 
  
 12 
  
 FPT 
  
 Ett särskilt  
 FoU-skatteavdragssystem 
  fanns i Sverige åren 1973- 1983, och har sedan prövats i olika länder med varierande men i stort sett marginella resultat. 
 TPF 
  
 13 
  
 FPT  
 Vad ett dylikt skatteavdrag emeller- tid åstadkom var en klar höjning av medvetenheten om FoU i fö- 
  
 11 
  
 TP PT  
 Det finns också studier (främst av Odonnell och hans medarbetare) som pekar på ett lik- artat förhållande hos patentverk, dvs. att tillgång på patentgranskare påverkar beviljnings- frekvensen (se Griliches 1984, 1990). 
  
 12 
  
 TP PT  
 Se Forskningspropositionen (2005). 
  
 13 
  
 TP PT  
 Se bakgrundsrapport nr B7, RD Tax Credits – Why they mostly do not work and how they perhaps could be designed to work. 
 307 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 retagen och en noggrannare  
 FoU-redovisning. 
  Alla kostnader för patent och patentutbildning ingick dock inte i avdragsbasen i det gamla systemet. Däremot ingick licenskostnader med avdrag för licensintäkter, vilket är naturligt. Om ett  
 FoU-stöd 
  av något slag baserat på ett skatteavdragssystem införs så är det viktigt att pa- tentkostnader, inklusive kostnader för patentutbildning, inklusive  
 patent-trainee-program, 
  ges extra avdragsmöjlighet. Om ett mer anslagsliknande system för  
 FoU-stöd 
  införs så kan principerna i detta stycke också tillämpas. Om inget  
 FoU-stöd 
  införs bör ett särskilt statligt stöd för patentinvesteringar införas. Som nämnts är ett statligt stöd i någon form av stor betydelse för medvetandehöj- ning, speciellt om det är kopplat till skatteavdragsmöjligheter. 
 En schablonkostnad per prioritetsgrundande patentansökan bör också anges så att kostnadsmedvetenhet bibehålls. Detta stimulerar såväl medvetenhet om patentekonomi (i första hand kostnadsmed- vetenhet) och investeringsbenägenheten i patent. Den senare ef- fekten kommer dock troligen att bli marginell varför extra stimu- lansåtgärder behövs, speciellt för anställning av interna patentspeci- alister i SMF. 
  
 b. 
  
 Ge särskild stimulans åt anställning av interna patent- och IP- specialister 
  
 I detta sammanhang är det viktigt att betona skillnaden mellan tra- ditionella patentspecialister och patentchefer och den breddade specialistkompetens som avses här med en hög grad av kompetens för utveckling och kommersialisering av patent och  
 IP-baserade 
  affärer. Detta innebär en bred kompetens inom såväl ekonomi, teknik, juridik och management (inklusive strategifrågor) som se- dan kan kompletteras med mer traditionell kompetens inom pa- tentteknik och patentjuridik. Det är också viktigt att bredda denna specialistkompetens från operativa patentfrågor till affärsstrate- giska  
 IP-frågor. 
  Tillgången på denna typ av specialister som nedan benämns patent- och  
 IP-specialister 
  (med tonvikt på  
 IP-specialist) 
  är f.n. begränsad i Sverige, vilket motiverar de stora utbildningsin- satser som rekommenderas i utredningen. 
 TPF 
  
 14 
  
 FPT 
  
 En patent- och  
 IP-specialist 
  i ett företag arbetar huvuddelen av sin tid med patent- och  
 IP-frågor 
  och är företrädesvis ingenjör, 
  
 14 
  
 TP PT  
 En viss parallell till nuvarande situation inom patentområdet finns i form av situationen på kvalitetsstyrningsområdet på  
 1980-talet 
  och den nationella satsning som då igångsattes på det området. 
 308 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 ekonom eller jurist med högskoleexamen. För den mindre grupp av SMF för vilka patentering och  
 IP-skydd 
  är relevant innebär anställ- ning av en patent- och  
 IP-specialist 
  en stor och riskfylld invester- ing. För små företag kan dessutom en heltidsanställd person vara för mycket. 
 Betydelsen av en första anknytning av en intern patent- och IP- specialist är dock stor, även för ett stort företag, och kan komplet- teras men inte ersättas av tillfälliga externa konsultationer och råd- givning. Även en anknytning i någon form på deltid kan ha bety- delse som ett första steg. Patent- och  
 IP-chefer 
  kan arbeta på lö- pande konsultbasis för flera  
 icke-konkurrerande 
  företag. Interna patent- och  
 IP-specialister 
  har möjlighet att påverka  
 FoU-verk- 
  samhetens uppfinnings- och patenteringsmöjligheter positivt ge- nom interna åtgärder för höjning av den företagsinterna medveten- heten om, förståelsen av och insikten i patent- och  
 IP-frågor, 
  samt utformning av effektiva patent- och  
 IP-strategier. 
  De ansvarar för åtgärder för ett effektivare  
 IP-arbete, 
  bl.a. genom effektivare ut- nyttjande av externa patentkonsulter och genom bättre utnyttjande av patentinformation, vilket i sin tur bidrar till ökad  
 FoU-produk- 
  tivitet. 
 Ett antal tjänster som patent- och  
 IP-specialister 
  bör inom ra- men för statliga  
 FoU-satsningar 
  i övrigt inrättas vid regionala ut- vecklingscentra och via George och NUTEK hyras ut till främst små och medelstora företag till reducerat pris under viss tid, för att be- reda väg till en anställning av patentspecialister. Dessa tjänster bör inrättas inom ramen för den öronmärkning av  
 FoU-satsningar 
  för patent- och  
 IPR-relaterade 
  satsningar som denna utredning re- kommenderar, dvs. att 4±1 % av  
 FoU-investeringar 
  öronmärks för patent- och  
 IPR-investeringar 
  (se avsnitt 11.3.2.3 nedan). Närmare precisering av detta 4±1  
 %-mål 
  för patent- och  
 IPR-invester- 
  ingar får baseras på situationsspecifika bedömningar. 
 En första anställning av en patent- och  
 IP-specialist 
  i ett företag bör efter ansökan hos lokala skattemyndigheten vara befriad från arbetsgivaravgift under en  
 3-årsperiod. 
  Denna stimulans har större påverkansgrad på företagens beslutsprocesser än  
 FoU-skatteav- 
  drag. 
 TPF 
  
 15 
  
 FPT  
 Stimulansåtgärden är i linje med tankegångarna i systemet med skattereduktion för kvalificerad utländsk experthjälp, som er- 
  
 15 
  
 TP PT  
 En klart belagd svaghet i traditionella  
 FoU-skatteavdragssystem 
  har varit deras svaga koppling till företagens interna beslutsprocesser. Avdraget har mera blivit en bonus i efter- hand till finansavdelningarna (se bakgrundsrapport nr B7, RD Tax Credits – Why they mostly do not work and how they perhaps could be designed to work). 
 309 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 satte  
 FoU-skatteavdragssystemet 
  på  
 1980-talet. 
  Detta system har liksom skatteavdragssystemet också brister, men har dock för- tjänsten att det mer direkt kan påverka ett anställningsbeslut än ett  
 FoU-skatteavdrag. 
  (Graden av påverkan beror dock på både typ och storlek av respektive stimulansåtgärder.) 
  
 c. 
  
 Komplettera företagens interna stimulansåtgärder och belöningssystem 
  
 Olika belöningsformer och belöningssystem i företagen för an- ställdas uppfinningar och patent har haft mycket stor betydelse för den höga patenteringsbenägenheten och patenteringsfrekvensen i japansk industri, och har varit en viktig del i den patentkultur som där växt fram. Till stor del ligger det i företagens egenintresse att vidta olika interna stimulansåtgärder. Belöningsformerna för fors- kare och uppfinnare är dock ofta mindre väl utvecklade i svensk industri, delvis medvetet och med förhållandevis låga belöningsni- våer. Till stor del bör företagens egna stimulansåtgärder kunna stärkas genom ökad  
 IP-medvetenhet 
  hos företag och anställda samt förbättrade beräkningsgrunder för skälighetsbedömning vid ersätt- ningar. Att direkt införa speciella skattesubventioner för företagens interna belöningar och ersättningar i detta sammanhang är en möj- lighet men rekommenderas för närvarande inte här, på grund av denna skattefrågas samband med andra skattefrågor och behovet av en samlad översyn av dessa. En sådan översyn bör då också inklu- dera beskattning av royaltyinkomster på uppfinningar, inklusive företagsinterna belöningar i form av royalties, och beskattning av royalties på företagsinterna licenser. 
 TPF 
  
 16 
  
 FPT  
 Däremot bör ett antal stats- stödda patent- och uppfinningspriser inrättas på såväl regional som nationell nivå. Relaterade priser och tävlingar finns redan men är inte utpräglat patentinriktade. Sådana patentpriser och tävlings- former kan utformas och administreras i likhet med de kvalitetspri- ser som inrättades i samband med den nationella satsningen på kvalitetsfrågor på  
 1980-talet. 
  
 16 
  
 TP PT  
 Här kan nämnas att Irland har ett synnerligen privatekonomiskt förmånligt skattesystem i form av skattebefrielse av royaltyinkomster från licenser på patent, inklusive en speciell irländsk form av patent på smärre uppfinningar. Dessa småpatent (kallade short term patents) har kortare skyddstid och lägre granskningskrav än vanliga patent i likhet med IP- skydd i form av s.k. utility models i Japan och Gebrauchsmuster i Tyskland. Ett krav är dock att bakomliggande  
 FoU-arbete 
  ska vara utfört på Irland, ett krav som dock kan möta motstånd inom EU. 
 310 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
  
 d. 
  
 Stöd framtagandet av riktlinjer för företagsstyrelsers och affärsledningars patent- och  
  
 IP-hantering 
  
 Ett arbete med att utforma icke bindande riktlinjer och rekom- mendationer för styrelsearbete med patent- och  
 IP-frågor 
  bör upp- handlas med statliga medel och genomföras i samarbete med ex- perter och berörda myndigheter och intresseorganisationer. Styrel- sernas möjligheter till bolagsstyrning via patent- och  
 IP-frågor 
  (t.ex. genom IP audits) bör utvecklas i såväl stora som små före- tag, men speciellt i kunskapsintensiva företag. Möjligheterna och behoven varierar dock mellan företag. Stora företag, inklusive in- vestmentbolag, har möjligheter att bättre säkerställa ett tillräckligt fokus på innovationsfrågor i en kanske stor och utspridd organisa- tion eller intresseportfölj, medan små företag kan bättre säkerställa t.ex. en tydlighet i värdetillväxten och därmed förbättra sina finan- sieringsmöjligheter. 
 Styrelsernas ansvar i patent- och  
 IP-frågor 
  har ökat genom nya redovisningsregler från IFRS vilka beskrivits i tidigare avsnitt. Detta ansvarstagande är stort och krävande och medför i sin tur behov av utbildning och rådgivning och riktlinjer. 
 Slutligen är allmän förståelse och stöd från toppledning, dvs. sty- relse och företagsledning, i patent- och  
 IP-frågor 
  av avgörande be- tydelse för arbetet med dessa frågor i företagsorganisationen, vilket beskrivits tidigare. Detta arbete är betjänt av riktlinjer och utbild- ningsmaterial, t.ex. avseende utformning av  
 IP-strategier 
  för att uppnå företagets tillväxt- och lönsamhetsmål. 
 e. Genomför särskilt riktade insatser 
 Vissa sektorer och företagstyper har en förmodad underpatentering av speciella skäl som kräver särskilda riktade insatser. Hit hör främst flera teknikbaserade och kunskapsintensiva tjänstesektorer och statliga företag och myndigheter med väsentligt beroende av en  
 FoU-verksamhet. 
  
 Försvaret med FoI och FMV hör hit som beskrivits i kapitel 10. Den militära tjänste- och industrisektorn är under snabb omvand- ling varvid patent- och  
 IP-frågor 
  fått och får snabbt ökad bety- delse, bl.a. på grund av tätare ihopkoppling av civil och militär tek- 
 311 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 nik, internationalisering och ökad militär teknikhandel. 
 TPF 
  
 17 
  
 FPT  
 För denna sektor bör en IP- och affärsutvecklingsenhet inrättas och regelverk och dylikt anpassas. Patent- och licensieringsmöjligheter i denna sektor har i intervjuer bedömts som ganska stora utan att militär sekretess utgör ett hinder. Dessa frågor kräver en särskild utredning vilket härmed rekommenderas. 
 Företag med betydande statligt ägande såsom TeliaSonera och Vattenfall har en mycket blygsam patentering och låga värden på kvoten antal patent per  
 FoU-krona 
  (se statistikbilaga 16). Här bör via statens styrelseinflytande särskilda genomlysningar av patent- verksamheten och patenteringsmöjligheterna genomföras i form av s.k. IP audits. 
 Universitetssektorn är föremål för tillräcklig uppmärksamhet i olika utredningssammanhang vad gäller  
 IP-frågor, 
  varför inga sär- skilt riktade insatser behöver specificeras inom ramen för denna utredning. 
 TPF 
  
 18 
  
 FPT 
  
 Finanssektorns, inklusive försäkringsbranschens, patenterings- möjligheter är begränsade vad gäller svenska och europeiska patent, men möjligheterna är ändå förmodligen underutnyttjade. Framför- allt är patent- och  
 IP-medvetenheten 
  låg, såväl absolut som relativt ledande aktuella och framtida konkurrenter i främst Nordamerika. Även här bör  
 IP-genomlysningar 
  (IP audits) beställas av styrelser med statligt inflytande, också med sikte på att stimulera icke stat- liga aktörer i sektorn till liknande åtgärder. Möjligheterna att gene- rera patent, licensaffärer och därtill relaterad tillväxt finns i denna sektor som i ökad grad kan förväntas bli innovationsberoende, men möjligheterna får samtidigt inte överskattas. 
 Den medicinska sektorn (inkl. bio- och hälsoområdet) är ytterli- gare ett exempel på en alltmer teknikintensiv statlig tjänstesektor. Man kan t.o.m. hävda att denna sektor i framtiden kommer att vara teknikdrivande på många områden i likhet med vad den militära sektorn har varit på många områden som tidigare nämnts. Sektorn utgörs till stor del av statliga aktörer som inte varit utsatta för marknadskonkurrens som gett anledning att i väsentlig omfattning utnyttja patent i konkurrens- eller kommersialiseringssyfte. Till en del överlappar sektorn med universitetssektorn. I likhet med den militära sektorn kan den medicinska förväntas genomgå en stor 
  
 17 
  
 TP PT  
 Se t.ex. rapporten Strategic Use and Adaptation of Intellectual Property Rights Systems in Information and Communications  
 Technologies-based 
  Research. Expert Group Report, European Commission, 2003 (EUR 20734 EN). 
  
 18 
  
 TP PT  
 Se t.ex. SOU (2005:95). 
 312 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 omvandling under de närmaste 20 åren, vilket svarar mot den pla- neringshorisont som gäller för en idag inlämnad patentansökan. 
 Det finns således anledning att anta att även denna sektor un- derinvesterar i patent. Sektorn är emellertid alltför heterogen och särpräglad för generella rekommendationer och särskilt riktade in- satser behövs. Inte heller här har det varit möjligt att inom denna utrednings ram närmare specificera dylika särskilda insatser, varför sektorns innovations- och tillväxtmöjligheter och behov av patent- och innovationsstimulerande åtgärder bör utredas ytterligare. Här- vid bör bl.a. beaktas hur: 
 teknikupphandling och patenthantering i samband därmed kan utformas; 
 medvetenhet och kunnande om patent och innovationer hos läkare och sjukhuspersonal i allmänhet kan förbättras; 
  
 IP-strategier 
  kan utvecklas för olika  
 FoU-investeringar 
  och fi- nansieringsformer i sektorn, inklusive finansiering via privata fonder och finansiärer. 
  
 Särskilda riktade insatser bör slutligen genomföras för förstagångs- ansökare av patent, speciellt då SMF och enskilda forskare, uppfin- nare och entreprenörer. Denna kategori är speciellt viktig att intro- ducera i patentsystemet via medvetandehöjning och avgiftsreduce- rad rådgivning och patentansökan. Härvid kan en tysk modell an- vändas (se textruta 11.2 nedan). Möjligheterna för PRV att bistå och subventionera förstagångsansökare på detta sätt behandlas i kapitel 10. 
 TPF 
 19 
 FPT 
 Textruta 11.2  
 SMF-Patent-Initiativ 
  
 Ett program som introducerar patentsystemet för nykomlingar med fokus på  
 icke-högteknologiska 
  SMF och entreprenörer – ett fram- gångsrikt exempel från Tyskland 
 Det tyska ministeriet för utbildning och forskning (BMBF) startade September 1996 ett program för att stödja nykom- lingar från industrin (SMF och enskilda uppfinnare och entre- prenörer) i arbetet med att skydda och utnyttja sina uppfin- ningar när de söker sitt första patent (eller när mer än fem år förflutit sedan senaste patentansökan). 
  
 19 
  
 TP PT  
 Se också bakgrundsrapport nr B10, Licensberedskap, patenträttsliga utlåtanden från PRV och avgiftsreducering för små företag och organisationer. 
 313 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 Programmets mål är: 
 att minska befintliga svårigheter i användningen av patentsy- stemet och förbättra hanteringen av innovationer i SMF 
 att höja antalet kvalificerade patentansökningar 
 att öka medvetenheten om kommersiella aspekter på upp- finningar och kunnandet om dessas kommersialisering 
 att förbättra utnyttjandet av patentinformation i SMF 
 att öka förutsättningarna för bättre kommersialisering av pa- tent i SMF 
 Ministeriet stödjer följande fem huvuduppgifter med vardera 50 % av kostnaderna (maximum totalt 8.000): 
  
 1. 
  
 En föregående undersökning av nyhetsvärde med hög kvali- tet med hjälp av patentagenter för att skapa den bästa möj- liga grunden för en patentansökning (max.: 800) 
  
 2. 
  
 En lönsamhetsanalys och patentvärdering (max.: 800) 
  
 3. 
  
 Patentansökan hos det tyska verket för patent och varumär- Smith (DPMA) med stöd av kvalificerade patentagenter (max.: 2.100) 
  
 4. 
  
 Professionellt stöd för uppfinningens kommersialisering (max.: 1.600) 
  
 5. 
  
 Professionellt stöd av kvalificerade patentagenter för att få patentskydd utomlands (max.: 2.700) 
  
 En utvärdering av programmet i september 2002 visade på dess framgång. Andelen av patent sökta genom programmet vilka beviljades av DPMA var 75 %, vilket var högre än verkets ge- nomsnitt på 44 %. Deltagande företag konstaterade att de be- viljade egendomsrättigheterna har ökat deras konkurrenskraft, stimulerat försäljning, gett motivation åt  
 FoU-anställda 
  och förbättrat deras vinster. Fram till december 2003 hade 3.598 SMF och entreprenörer deltagit i detta program. 
 Källa och ytterligare information: 
 http://www.patente.bmbf.de/de/foerd_192.php 
 11.3.2.3 Åtgärder för att öka  
 FoU-resurserna 
  
 Patenteringsfrekvensen påverkas som nämnts i hög grad av interna  
 FoU-resurser. 
  En ökning av dessa inom vissa sektorer och före- tagstyper är sannolikt motiverad, inte minst för att patentsystemet ofta inte räcker till för att motverka en allmän tendens till underin- 
 314 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 vesteringar i FoU. Statliga åtgärder av olika slag finns och planeras, varför ytterligare förslag inte behöver framföras inom ramen för denna utredning. 
 TPF 
  
 20 
  
 FPT  
 Dock rekommenderar denna utredning, som ovan nämnts, en öronmärkning inom ramen för avsatta  
 FoU-me- 
  del, nya såväl som gamla, i form av ett 4  
 %-igt 
  mål i genomsnitt för andelen patent- och IPR- relaterade investeringar av  
 FoU-medlen 
  med variationer inom 4±1 % beroende på sektor och företagstyp. 
 Metoden med öronmärkning kan diskuteras men fördelarna överväger nackdelarna i fallet med patent- och  
 IPR-arbete. 
  Meto- den ligger i linje med EUs målsättning för  
 FoU-investeringar 
  och har också rekommenderats för patent- och  
 IPR-arbete. 
 TPF 
  
 21 
  
 FPT 
  
 Uppfölj- ning av arbetet med måluppfyllelse bör administreras av respektive  
 FoU-ansvarig 
  myndighet (VINNOVA, SSF, NUTEK, etc.) samt av ansvariga departement. 
 TPF 
  
 22 
  
 FPT 
  
 11.3.2.4 
  
 Åtgärder för stimulans av patenteringsbenägenheten genom faktorer väsentligen utanför enskilda företags kontroll 
  
 Ovanstående rekommendationer grundas på de faktorer som på- verkar patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens och kan påverkas direkt av företagen själva och indirekt av företagsexterna aktörer såsom statliga myndigheter. 
 Ett antal ytterligare faktorer som påverkar patenteringsbenägen- het och patenteringsfrekvens men väsentligen ligger utanför en- skilda företags kontroll kan vidare identifieras, som i tabell 11.1, och ligga till grund för ytterligare rekommendationer, vilka följer nedan. 
  
 a. 
  
 Förbättra finansieringsmöjligheterna för patentering i SMF, speciellt i tidiga faser 
  
 Även om anställning av interna patentspecialister är av avgörande betydelse i företagen får inte effekten av andra stimulansåtgärder underskattas. En viktig faktor speciellt för SMF, vilken påpekats i många sammanhang, är finansieringen av patentkostnader, speciellt 
  
 20 
  
 TP PT  
 Här kan nämnas det utsatta målet att statligt  
 FoU-stöd 
  skall uppgå till 1 % av BNP. 
  
 21 
  
 TP PT  
 Se rapporten Strategic Use and Adaptation of Intellectual Property Rights Systems in Information and Communications  
 Technologies-based 
  Research. Expert Group Report, European Commission, 2003 (EUR 20734 EN). 
  
 22 
  
 TP PT  
 En redovisning av de ekonomiska konsekvenserna av detta 4  
 %-mål 
  finns i bilaga 17. 
 315 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 i tidiga faser av ett utvecklingsarbete. För att underlätta denna fi- nansiering föreslås här dels särskilda statliga patentlån med för- månliga villkor, dels en avgiftsreducering vid förstagångsansökan till PRV (nationell eller via PCT) inom ramen för de subventione- ringsmöjligheter som kan skapas, t.ex. via ett rådgivnings- och pri- oriteringsarbete. Möjligheten för patentansökaren att sälja patent- andelar redan innan patentet beviljas bör dessutom medvetandegö- ras och utvecklas. En snabbare prioriterad handläggning av PRV av förstagångsansökningar bör också kunna ske utan extra avgift (vil- ket är en form av subventionering). Samtidigt kan en skiftning av avgifter för upprätthållande av patent ske från tidiga till sena år i subventionerande syfte. 
 TPF 
  
 23 
  
 FPT  
 Härutöver underlättas finansieringen yt- terligare av allmänna stöd för kostnader för patent och patentspeci- alister samt subventionering av anställning av dessa som beskrivits ovan. En förbättring av metoder för patent- och  
 IP-värdering 
  och prissättning av  
 IP-rättigheter 
  underlättar vidare framväxt av mark- nader och finansiella instrument av olika slag, vilka i sin tur under- lättar finansiering. 
 I samband med att nya redovisningsregler tas i bruk bör gynn- samma skatte- och avskrivningsregler utformas. Till exempel bör investeringar i eller betalning i form av patentandelar kunna avskri- vas mot en större grupp av inkomstkällor än enbart upplupna ro- yaltyintäkter. Möjligheter till utjämning över flera år och fram- skjutning i tiden av royaltyinkomster och licensintäkter inklusive engångsbetalningar (down payments) bör utformas och anpassas, vilket kräver en översyn av nuvarande regelverk. Samtidigt finns redan möjligheter att i  
 IP-försäljningsavtal 
  åstadkomma utjäm- ningar, framskjutningar och riskspridning, t.ex. genom progressiva eller degressiva  
 royalty-satser 
  på lämpligt utformade  
 royalty-baser. 
  Dessa möjligheter bör framhållas och belysas i olika informations- och utbildningsinsatser. 
 Slutligen bör en kompetent övervakning från olika myndigheters sida (från skattemyndigheter, Finansinspektionen m.fl.) ske av marknader för och värdering av  
 IP-tillgångar. 
  Detta eftersom IP- värderingsmetoder är otillförlitliga och tveksamma värderingssätt uppstår till följd därav. Möjligheterna till självkorrigerande mark- nader på detta område är begränsade. 
  
 23 
  
 TP PT  
 Det finns ytterligt få samhällsekonomiska studier av hur den årliga avgiftsstrukturen för upprätthållande av patent bör se ut, varför en sådan översyn är påkallad för PRVs räkning. Medellivslängden för ett patent hos PRV är också hög i internationell jämförelse. 
 316 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 b. Förbättra patentekonomin vid tvistemål 
 Det förtjänar återigen att framhållas vilken stor ökning av patente- ringsbenägenhet och patenteringsfrekvens som skedde efter inrät- tandet av specialdomstolen CAFC för patentmål i USA 1982. Pa- tentekonomin för patenträttsinnehavare förbättrades avsevärt vil- ket fick oväntade följdeffekter. Företagsexternt bestämda kostna- der och intäkter från patent kan således i hög grad påverkas via lag- stiftning och domstolspraxis rörande patenttvister. I Sverige liksom Europa (med vissa undantag) är såväl skadestånd som tvistekostna- der betydligt lägre än i USA, även om tvistekostnaderna fortfa- rande är avskräckande höga, speciellt för SMF. Som framgått av utredningens studier och kontakter är det dock en viktig erfarenhet att en stark beredskap för patentförsvar måste finnas redan vid pa- tentansökan. Dessutom är  
 USA-marknaden, 
  med dess fortsatta trender mot fler och dyrare patenttvister och hotstrategier, viktig även för kunskapsintensiva SMF. Samtidigt sprider sig tendenser och attityder från USA i  
 IP-frågor 
  till Europa och världen i övrigt på gott och ont. 
 Behovet av en specialdomstol och förbättrade beräkningsgrunder för höjning av skadestånd vid patentintrång har redan behandlats. Ett arbete med utredning av dessa frågor pågår redan. Ytterligare rekommendationer är i nuläget inte påkallade inom ramen för denna utredning. 
  
 c. 
  
 Verka för att vidga det patenterbara uppfinningsområdet på sikt 
  
 Patenterbarhetskriterierna i allmänhet och deras tillämpning i praxis kan naturligtvis i sig ändras så att patenteringsfrekvens och patenteringsbenägenhet ändras. Patentsystemets samhällsekono- miska funktion måste dock självklart vara vägledande. Från företa- gens sida upplevs patentsystemet oftast fungera i stort sett till- fredsställande på bioteknikområdet men otillfredsställande på IT- och mjukvaruområdet. Utredningens rekommendation att utifrån ekonomiska utgångspunkter dels höja kravet på uppfinningshöjd, dels omformulera och komplettera kravet på teknisk karaktär och därmed införa en ny tolkning av begreppet industriell tillämpbarhet har redan diskuterats. Behovet av på så sätt områdesmässigt vid- gade patenteringsmöjligheter men med strängare krav på uppfin- ningshöjd har framförts av såväl stora som små företag inom ramen 
 317 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 för utredningens studier samt i andra sammanhang. Den FoU- och innovationsreducerande effekten av datorrelaterade patent torde härvidlag vara av underordnad betydelse relativt den FoU- och in- novationsstimulerande effekten. Man måste då komma ihåg att en ny tolkning av kravet på industriell tillämpbarhet måste ske samti- digt med att en skärpt praxis beträffande kravet på uppfinningshöjd införs. 
 TPF 
  
 24 
  
 FPT  
 (En skärpning av kravet på uppfinningshöjd är dock påkal- lad även med gällande tolkning av industriell tillämpbarhet.) 
 Dessa frågor är emellertid svåra att ensidigt påverka av enskilda stater och deras myndigheter. Genom internationella fördrag, avtal, överenskommelser och åtaganden i olika processer beskärs påver- kansmöjligheterna på kort sikt. Det får emellertid inte hindra att enskilda stater argumenterar för ett reformarbete på längre sikt när en ekonomisk analys visar att reformer behövs. Som tidigare nämnts bör också en översyn ske inom EU av regelverket under de kommande åren. 
  
 d. 
  
 Integrera en aktiv patentpolitik med allmän  
  
 FoU-, 
  innovations- och tillväxtpolitik, genom bl.a. bättre utnyttjande av patentinformation 
  
 FoU-verksamhetens 
  patenteringsmöjligheter kan naturligtvis på- verkas av enskilda stater och myndigheter, speciellt inom ramen för en allmän integration av aktiv statlig patentpolitik med statlig  
 FoU- , 
  innovations- och tillväxtpolitik. Positiva externa effekter, skalför- delar, synergier, klustereffekter etc. kan skapas eller förstärkas ge- nom en dylik integration, vilket redan har diskuterats. Här bör dock tilläggas den betydelse och potential som patentinformation och patentstatistik har tillsammans med övrig statistik vid utform- ning av  
 FoU-, 
  innovations- och tillväxtpolitik. En avsedd funktion med patentsystemet är ju att sprida teknikinformation för att öka den allmänna  
 FoU-effektiviteten. 
  Detta förtjänar att påpekas, ef- tersom patentinformation som regel är underutnyttjad av såväl fö- retag som myndigheter. Utbudet av dylika tjänster och verktyg växer snabbt, medan efterfrågesidan släpar efter. Inom ramen för  
 4%-målet 
  för  
 IPR/FoU-resurskvoten 
  bör myndigheter ansvariga 
  
 24 
  
 TP PT  
 Kravet på teknisk karaktär har också fått fungera som ett sätt att begränsa skyddsomfånget för ett patent. Detta är förstås en viktig funktion, som dock kan åstadkommas på flera sätt. Eftersom patenträtten avser att justera för en underinvesteringstendens utan att uppkomna kostnader och sidoeffekter i övrigt överväger, är det rimligt att ha en tydlig koppling mellan patenterbarhetskrav och den patentsökta uppfinningens investeringskaraktär. Denna tydliga koppling finns inte idag annat än i form av kravet på uppfinningshöjd. 
 318 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 för utformning av  
 FoU-politik 
  och fördelning av  
 FoU-resurser 
  upphandla och genomföra patentanalyser i ökad utsträckning, och samtidigt kombinera dessa analyser med andra analyser, t.ex. publi- kationsanalyser och tillväxtanalyser. Härvidlag bör PRVs statistik- produktion förbättras och PRV eller PRV närstående enheter, lik- som vissa kompetenscentra i övrigt (t.ex. ITPS), utvecklas till vik- tiga och kompetenta leverantörer genom en medveten upphand- lingspolitik. 
 Patentanalyser har många tillämpningsområden. Vad gäller på- verkan på patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens så kan de användas för att bl.a.: 
 Identifiera uppfinningsmöjligheter i allmänhet. 
 Identifiera speciellt fruktbara områden, utvecklingsriktningar och trender. 
 Identifiera lovande teknikkombinationer. 
 I viss – om än begränsad – mån indikera hög- och lågproduk- tiva sektorer, regioner, företag och individer. 
 Indikera tekniska flaskhalsproblem (indikeras av ökad patent- täthet). 
 Identifiera kandidater för licensaffärer, uppköp och samarbe- ten. 
 Detta är bara en kort exempellista. Det finns även fällor och fel i användning av patentanalyser. En närmare genomgång av dessa och övriga detaljrekommendationer i sammanhanget får emellertid lämnas därhän. 
 TPF 
  
 25 
  
 FPT 
  
 En ökad användning av patentanalyser bör främjas bland företa- gen, inte minst SMF, vilket kan ske inom ramen för tidigare före- slagna stimulansåtgärder. I detta sammanhang avses främst en ökad statlig användning av patentinformation som ett av flera medel att utforma, integrera och följa upp politik och politiska åtgärder av olika slag för FoU, patent, innovationer och tillväxt. Till exempel kan det tidigare påtalade divergensproblemet mellan svenska stor- företags verksamhet och svenska forskningsföretags verksamhet inom bioteknikområdet kartläggas, analyseras och åtgärdas till del med hjälp av patentanalyser kombinerade med andra analyser. Na- noteknikområdet utgör ett annat exempel på ett teknikområde med stora behov av och möjligheter för patentanalyser genom att detta 
  
 25 
  
 TP PT  
 En utförligare redovisning med ytterligare referenser finns i Granstrand (2000). En speciell och växande svårighet, inte minst för SMF, är analys av asiatisk patentinformation. 
 319 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 område torde vara det första generiska teknikområde (GPT) som patenterats intensivt redan från första början, långt innan väsentliga kommersialiseringsfaser inträtt. 
 e. Åtgärder mot konjunktursvängningar 
 En diskussion om eventuella åtgärder mot konjunkturcyklicitet i patenteringsbenägenhet och patenteringsfrekvens utelämnas här. Dels är konjunkturberoendet normalt inte så starkt, dels är det  
 FoU-beroende 
  och beroende av enskilda stora företag. Det är dess- utom svårt att påverka genom patentrelaterade åtgärder. PRV lik- som patentbyråer bör dock i likhet med företag i allmänhet ha en beredskap för konjunkturcykler. 
 Vad som bör framhållas här som förhållandevis nytt, och troligen av ökad vikt i en alltmer kunskapsbaserad ekonomi med bestående betydande konjunktursvängningar, är statens roll att stödja en överlevnad av viktig FoU i industrin. Behovet av olika former av sådant konjunkturellt  
 FoU-stöd 
  till industrin kan visa sig överras- kande stort och leda till temporär undanträngning av andra typer av 
  
 stöd. 
 TPF 
 26 
 FPT 
  
 11.4 
  
 Sammanfattning 
  
 Specifika rekommendationer för att dels öka förståelse och insikt hos företagen om patentekonomi, dels öka företagens möjlighet och vilja att patentera, har redovisats i detta kapitel. Ökad patent- ekonomisk förståelse kan härvid antas öka patenteringsbenägen- heten, som i sin tur ökar patenteringsfrekvensen, allt annat lika. Patenteringsfrekvensen påverkas dock av ett antal ytterligare fakto- rer inom och utom såväl företagens som statens kontroll, faktorer som också har legat till grund för rekommendationerna. 
 Att förstå patentekonomi involverar några grundläggande svå- righeter. Dels är patentfrågor komplexa och tvärvetenskapliga med många sammanvävda ekonomiska, juridiska och tekniska aspekter, dels är kostnader och intäkter långsiktiga och därmed av invester- ingskaraktär, samtidigt som patentkostnaderna är mycket tydligare än patentintäkterna. Dessutom är patentintäkterna i högsta grad 
  
 26 
  
 TP PT  
 Frågan om konjunktursvängningar dämpas eller inte i en alltmer kunskapsbaserad eko- nomi är öppen. Vissa resultat pekar på en möjlig dämpning i den reala ekonomin. Samtidigt tenderar volatiliteten att öka på finansmarknaderna. (Se t.ex. DeLong 2002.) 
 320 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 skevt fördelade och så skevt fördelade att ren patenträkning ofta blir missvisande. Ett antal primära brister i patenteringskompetens i svenska företag redovisades också, bl.a. brister i affärsstrategisk och affärsekonomisk kompetens, och därmed brister i integration av och samspel mellan affärsstrategier och  
 IP-strategier 
  i företagen. Härutöver finns en utbredd brist på grundläggande patentmedve- tenhet inom näringslivet, speciellt bland SMF, högskolevärlden och inom den politiska världen. 
 Problemen att höja medvetenhet och förståelse om patent och patentekonomi är vare sig nya eller enbart svenska, men har ac- centuerats av  
 pro-patent-utvecklingen, 
  vilket lett till insatser av olika slag i olika länder. Kapitlet redovisar härvid några erfarenhe- ter, som att patenttvister och stora skadestånd och aggressiva pa- tentbeteenden hos konkurrenter har stor betydelse, liksom goda exempel på nya affärsmöjligheter, samt också nationella studier med konkurrentjämförelser  
 (benchmarking-studier). 
  Statliga och/eller statsstödda program och insatser för rådgivning och stöd kan härvid spela stor roll, bl.a. för att reducera dyra lärpengar i fö- retagen. 
 Kapitlet redovisar sedan olika rekommendationer för att dels öka patentmedvetenhet och patentrådgivning, dels öka patentförståel- sen. Ett antal statsstödda program, kampanjer, priser, studier och mediainsatser för ökad medvetenhet (awareness programs) före- slås specificeras, upphandlas, genomföras och utvärderas genom Näringsdepartementets försorg. Dessa program bör sammankopp- las med dels program och insatser för affärsutveckling, innovatio- ner och entreprenörskap i allmänhet, dels med patentrådgivnings- insatser i form av subventionerad men kvalificerad rådgivning och subventionerad ansökningsavgift till första- och andragångsansö- kare under en  
 5-årsperiod. 
  Ett antal tjänster motsvarande  
 15–20 
  heltidstjänster till en början bör inrättas för detta och placeras vid nationella kompetenscentra, inklusive PRV, och regionala utveck- lingscentra. Ett system för kvalitetssäkring av att tillräcklig patent- och licenskompetens finns tillgänglig vid statsstödda  
 FoU-program 
  och  
 FoU-samarbeten 
  bör också utformas. 
 Det övergripande ansvaret för dessa åtgärder bör åvila Närings- departementet i samverkan med i övrigt berörda departement. Näringsdepartementet bör därvid förstärkas, speciellt med ekono- misk kompetens i  
 patent-, 
  Sanchez och innovationsekonomi. 
 De åtgärder som föreslås för att öka förståelsen av patent och patentekonomi – dock återigen i ett större sammanhang av innova- 
 321 
 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera SOU 2006:80 
 tioner och entreprenörskap – är att inrätta  
 3-4 
  nationella kompe- tenscentra för utbildning, rådgivning och forskning;  
 3–4 
  nya pro- fessurer i IP- och innovationsekonomi med ansvar för bl.a. lärar- och forskarutbildning; inrättande av olika specialiserande och diffe- rentierande  
 master-program 
  för tekniker, ekonomer och jurister; obligatorisk värnpliktsutbildning i patentekonomi (inklusive li- censekonomi), patentjuridik och patentteknik i universitets- och högskoleutbildningen samt i all utbildning i entreprenörskap, inno- vationsfrågor och dylikt; samt finansiellt stöd till företagens intern- och fortbildning inom IP, inklusive stöd till  
 IP-chefsutbildning 
  och  
 IP-trainee-utbildning. 
  Därutöver bör två koncentrerade utbild- ningsinsatser snarast genomföras, en för att täcka ett utbildnings- behov för de  
 IP-rådgivare 
  som nämnts ovan och en för att utbilda patentspecialister för certifiering som European Patent Attorney, en kategori specialister som Sverige har en allvarlig och växande brist av. Alla dessa utbildningsinsatser skall kvalitetssäkras och ett certifieringssystem för  
 IP-specialister 
  utvecklas utöver certifie- ringen av European Patent Attorneys. 
 Det övergripande ansvaret för dessa åtgärder bör åvila Utbild- ningsdepartementet i nära samverkan med Näringsdepartementet. 
 De direkta åtgärder som föreslås för att öka företagens möjlig- heter och vilja att patentera innefattar, förutom åtgärderna ovan, att ge ett särskilt statligt stöd för investeringar i patent och patent- utbildningar kopplat till statliga  
 FoU-stöd 
  i övrigt; att ge särskild stimulans åt anställning av interna patentspecialister; att komplet- tera företagens egna stimulansåtgärder i form av särskilda belö- ningssystem; att stödja framtagning av riktlinjer för företagsstyrel- sers och affärsledningars patent- och  
 IP-hantering 
  samt ett antal särskilt riktade insatser, speciellt till teknikbaserade tjänstesektorer med stor offentlig del. Speciella utredningar av IP- och affärsut- vecklingsfrågor inom den militära sektorn och den medicinska sektorn bör härvid genomföras, bl.a. för att bedöma potential och former för teknikupphandling och teknikhandel. 
 För de åtgärder ovan som kan kopplas till övriga aktuella statliga åtgärder för att stödja och öka  
 FoU-resurserna 
  i det svenska FoU- systemet, bör en öronmärkning ske i form av ett 4  
 %-mål 
  för kost- naderna för patent- och  
 IPR-arbete 
  som andel av  
 FoU-kostna- 
  derna, med variationer på ±1 % beroende på sektor och företags- typ. 
 Vidare föreslås förbättrade finansieringsmöjligheter för inve- steringar i patent i SMF, speciellt i tidiga faser, där också en häv- 
 322 
 SOU 2006:80 Speciella rekommendationer för att öka patentförståelse och benägenhet att patentera 
 stång kan fås för finansiering via privat riskkapital. För detta ända- mål föreslås särskilda patentlån med förmånliga villkor, avgiftsre- ducering vid första- och andragångsansökan till PRV, möjlighet till en snabbare, prioriterad handläggning av PRV och förstärkt råd- givning, inklusive språklig sådan. För detta krävs ändring i PRVs instruktioner. 
 I övrigt behöver metoder för  
 IP-värdering 
  förbättras och kvali- tetssäkras, inte minst i samband med att nya redovisningsregler för immateriella tillgångar, dvs. IP, tas i bruk. Samtidigt behöver de svenska skadestånden för patent- och  
 IP-intrång 
  höjas och grun- derna för skadeståndsberäkning förbättras. En översyn av dessa frågor tillsammans med skattefrågor som berör patent och licens- handel bör genomföras. Likaså behöver en översyn av regelverket för patentsystemet, inklusive regler för det patenterbara uppfin- ningsområdet, genomföras och koordineras med ett motsvarande arbete inom EU. I god tid inför en regelöversyn inom EU, vilken förhoppningsvis snart kommer, bör härvid förberedas en vidgning av det patenterbara området genom en omformulering av kravet på teknisk karaktär med syfte att bättre ta hänsyn till behovet att av- väga och koordinera innovationsinvesteringar i allmänhet, och därmed också innovationsinvesteringar inom tjänstesektorn. Oav- sett formuleringen av detta krav bör en höjning av kravet på upp- finningshöjd ske. 
 Slutligen föreslås en ökad användning av patentinformation och patentanalyser för utformning av patentpolitik och dennas integra- tion med  
 FoU-, 
  innovations- och tillväxtpolitik. Exempel på vik- tiga områden för detta är biohälsoteknik och nanoteknik. 
 323 
 Del V 
 Bilagor 
 Direktiv, kronologi, möten, hearings, intervjuer, patentlagen, tidigare SOU, övriga rekommendationer, bakgrundsrapporter, statistik m.m. 
  
 Kommittédirektiv 
  
 Översyn av de ekonomiska aspekterna av 
  
 Dir. 
  
 patentering för företags tillväxt 
  
 2004:55 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 15 april 2004. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas för att se över de ekonomiska aspek- terna av patentering för företags tillväxt i Sverige, Norden och Europa. Utredningen skall omfatta en analys av hur svenska företag hanterar patentering som konkurrensmedel i jämförelse med före- tag i andra länder i Europa och den övriga världen och hur den för- delar sig på företag av olika storlek. Här bör också den senaste ut- vecklingen inom EU vägas in. Studien skall även innefatta en nor- disk jämförelse och skall identifiera problem och möjligheter på den nordiska patentmarknaden. 
 Uppdraget skall redovisas senast den 31 januari 2005. 
 Bakgrund 
 Patent spelar en viktig roll när det gäller innovationer och ekono- miskt agerande. Genom patentskyddet ges förutsättningar för fö- retagen att i högre utsträckning exploatera och kommersialisera sina innovationer både nationellt och internationellt. Det är från ett tillväxtperspektiv mycket viktigt att verka för att innovationer le- der till fler realiserbara affärsidéer, fler företag, utveckling av be- fintliga företag och ökad sysselsättning. 
 De senaste åren har tjänsteinnehållet i ekonomin blivit allt vikti- gare och avreglering av främst tjänstemarknaderna har påkallat nya sätt att hantera de ekonomiska riskerna som är karaktäristiska för denna sektor. De immateriella rättigheterna som upphovsrätt, va- rumärken, patent etc. har fått en större betydelse för bedömning av affärsrisker och framtida värde av investeringar. Betydelsen av att säkra immateriella rättigheter för ekonomiska aktörer har således 
 327 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2006:80 
  
 ökat kraftigt sedan början av  
 1990-talet. 
  Betydelsen av patenträtten har också ökat dramatiskt. Det är inte längre innovationen i sig utan också i ökande omfattning den överlåtbara immateriella rät- tigheten som skapar värde. Internationell handel baserad på denna rättighet eller med licensiering av patent har medfört att patentens användning blir mer komplex än när uppfinnaren också tillverkar, marknadsför och exporterar. 
 Sverige har traditionellt sett haft en stor andel av patenteringarna i Europa. Patenten innehas dock främst av stora företag. På senare tid har dock patenteringen minskat starkt i Sverige både inom stora och små företag. Samtidigt ökade andelen patent som registrerades i Europa, Japan och USA med mer än 40 procent mellan 1992 och 2002. Den ökade internationella användningen av patent hör nära samman med utvecklingen av de internationella regelverken på om- rådet. 
 Behov av en översyn 
 Tillväxt skapas i dag allt mer inom tjänsteekonomin där produktio- nen i hög grad baseras på användning av mjukvaror, bioteknik och finansiella tjänster. Sådana tjänstekoncept är svåra att säkra i Sverige och Norden, vilket har fått till följd att patenteringen sker främst i andra länder, som USA och Storbritannien. Enligt uppgif- ter från PRV och branschen är orsaker till att patenteringen flyttas utomlands bl.a. en låg medvetenhet hos svenska företag om de ekonomiska möjligheter som finns, brist på riskvilligt kapital och att reglerna om patenteringen kan vara mer förmånliga i andra län- der utanför Europa. 
 För att långsiktigt kunna bygga upp en tjänste- och kunskapsba- serad ekonomi i Sverige behöver patenteringsfrågorna och de im- materialrättsliga frågorna få en mer framskjuten plats inom när- ingspolitiken. 
 Bland de små företagen uppfattas patentskyddet som svårt, komplicerat och dyrt. Få småföretag har en företagsstrategi och än färre en patentstrategi. I Sverige behöver främst de mindre företa- gen mer kunskaper och ett bättre strategiskt tänkande när det gäller immateriella rättigheter. 
 328 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 1 
  
 Uppdraget 
 Patentskyddet är av mycket stor betydelse för företagande och till- växt. En särskild utredare tillkallas för att se över de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt i Sverige, Norden och Europa. Utredaren skall göra en analys av hur de skyddade in- tellektuella kapitalen kan bidra till export och handel. Utredningen skall inhämta synpunkter från både näringsliv och andra aktörer. 
 Utredningen skall omfatta en analys av hur svenska företag han- terar patentering som konkurrensmedel i jämförelse med företag i andra länder i Europa och den övriga världen, samt hur den fördelar sig på företag av olika storlek. Här skall även den senaste utveck- lingen inom  
 EU-området 
  vägas in. Studien skall även innefatta en nordisk jämförelse och skall identifiera problem och möjligheter på den nordiska patentmarknaden. 
 Uppdraget skall 
 leda fram till förslag som kan skapa förståelse och insikt hos främst de små kunskapsintensiva företagen om de ekono- miska vinsterna – och kostnaderna – med patentering, 
 leda fram till förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innova- tioner, 
 belysa sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt, 
 innehålla en analys av nedgången av patenteringsfrekvensen i Sverige och de viktigaste orsakerna till denna. 
 Uppdraget skall redovisas senast den 31 januari 2005. Kostnaden för uppdraget får inte överstiga 1 miljon kronor. 
 (Näringsdepartementet) 
 329 
  
 Kommittédirektiv 
  
 Tilläggsdirektiv till utredningen för en 
  
 Dir. 
  
 översyn av de ekonomiska aspekterna av 
  
 2005:96 
  
 patentering för företags tillväxt (N 2004:13) 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 1 september 2005. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Utredningen för en översyn av de ekonomiska aspekterna av pa- tentering för företags tillväxt (N 2004:13) skall ha slutfört sitt ar- bete den 31 december 2005. 
 Uppdraget 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 15 april 2004 (dir. 2004:55) tillkallade chefen för Näringsdepartementet en särskild utredare med uppdrag att se över de ekonomiska aspekterna av pa- tentering för företags tillväxt i Sverige, Norden och Europa. Ut- redningen skall enligt tilläggsdirektiv (dir. 2005:9) redovisas senast den 31 augusti 2005. 
 Regeringen har nu beslutat att uppdraget skall redovisas senast den 31 december 2005. 
 (Näringsdepartementet) 
 331 
 Utredningens kronologi 
  
 Mars 
  
 Maj 
  
 Förordrande 
  
 Planeringsmöte 
  
 Förlängt förordnande 
  
 Förlängt förordnande 
  
 Start kommittébildning 
  
 Kommitté- 
  
 Kommittémöte 2 
  
 Kommittémöte 4 
  
 Kommittémöte 5 
  
 Kommittémöte 6 
  
 Kommittémöte 8 
  
 möte 1 
  
 Kommittémöte 3 
  
 Kommittémöte 7 
  
 Metoduppläggning 
  
 Referensramsuppbyggnad 
  
 Första engelska rapportversion klar 
  
 Preliminär slutversion av betänkandet överlämnad 
  
 Slutversion klar 
  
 Litteraturstudier 
  
 Struktering av delstudier 
  
 Första svenska versionen 
  
 Interna synpunkter och korrigeringar 
  
 Organisering av rapportskrivande 
  
 av betänkandet klart 
  
 Insamling av material från olika experter 
  
 Insamling av bakgrundsstatistik 
  
 Insamling av reformarbeten och reformförslag från Japan, USA och Europa 
  
 Insamling av reformarbeten och reformförslag från Sverige, inkl. relevanta  
 SOU-arbeten 
  
 Studie av viktiga patents exploatering (PEST) 
  
 Studie av Sveriges största innovationer (SSI) 
  
 Studie av snabbväxande  
 Gasell-företag 
  (baserad på tidningen Dagens Industris urval) (GAZ) (telefonintervjuer med högteknikföretag) 
  
 Studie av  
 high-tech-företag 
  (baserad på tidningen Ny Tekniks urval)(telefonintervjuer med högteknkföretag) (HIT) 
  
 Studie av  
 Gnosjö-regionen 
  (intervjuer i  
 SMF-region) 
  (GGVV ) 
  
 Fallstudier (Nobel Biocare, etc.) 
  
 Enkätstudien "Economic aspects of patenting and growth" (PEX 4) 
  
 Studie av olika teknikbaserade tjänstesektorer 
  
 Fallstudie av patenträttshävandets roll för tillväxt 
  
 Studie av patenttyper i specifika teknologiområden (t.ex. kemi) 
  
 Fallstudie av patenträttshävandets roll för tillväxt 
  
 IT-SMF 
  (Små och medelstora företag i  
 IT-sektorn) 
  
 PEX4 PB (Patentbyråer) 
  
  Första hearing - Stockholm 
  
  Andra hearing - Stockholm 
 Tredje hearing - Värnamo 
 Första intervjuomgång 
 Andra intervjuomgång 
 Tredje intervjuomgång 
 Fjärde intervjuomgång 
 Konferensdeltaganden 
 333 
 Medlemmar i expertkommittén och kommittémöten 
 Särskild utredare: Professor Rodriguez, Industriell organisa- tion och ekonomi, Chalmers tekniska högskola 
  
 Namn 
  
 Titel/företag (huvudsaklig tillhörighet 
  
 under utredningsarbetet) 
  
 Hobbs 
  
 Jurist, Biovitrum AB 
  
 Willis Jiffer 
  
 Civ.ing., VD, Hampton 
  
 Davis 
  
 Higgins, Justitiedepartementet 
  
 Orozco 
  
 Jur. Wright, docent, Kungliga tekniska 
  
 högskolan (KTH) 
  
 Perez 
  
 Tekn.dr.,  
 FoU-chef, 
  ABB AB 
  
 Barnes 
  
 Vice VD, jurist, Företagarna 
  
 Stewart 
  
 Departementssekreterare, jur.kand., 
  
 Näringsdepartementet 
  
 Thompson 
  
 Jurist, Svenskt Näringsliv 
  
 Mccullough 
  
 Förbundsekonom, Svenska industri- 
  
 tjänstemannaförbundet (SIF) 
  
 Floyd 
  
 Civ.ing., överdirektör, Patent- och registre- 
  
 ringsverket (PRV) 
  
 Allen 
  
 Departementssekreterare, Näringsdepar- 
  
 tementet 
  
 Olson 
  
 Fil.kand., direktör, Startupfactory AB 
  
 Conway 
  
 Dr.(fysik), patentchef, Volvo Technology 
  
 Corporation AB 
  
 Adjungerad deltagare 
  
 Jur. Wright, professor, Stockholms universitet 
  
 Boyd 
  
 335 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2006:80 
  
 Kommittémöten 
 Kommittén hade under utredningens gång åtta heldagsmöten. Två hearings hölls i samband med dessa, 1 december 2004 och 16 december 2004. 
  
 Datum 
  
 Plats 
  
 15 oktober 2004 
  
 Näringsdepartementet 
  
 1 december 2004 
  
 Näringsdepartementet 
  
 16 december 2004 
  
 Näringsdepartementet 
  
 5 april 2005 
  
 Näringsdepartementet 
  
 22 juni 2005 
  
 Näringsdepartementet 
  
 25 augusti 2005 
  
 Näringsdepartementet 
  
 4 oktober 2005 
  
 Finansdepartementet 
  
 2 november 2005 
  
 Näringsdepartementet 
  
 336 
 Hearings och studiebesök (agendor, deltagare, sammanfattningar) 
 Deltagare, 1:a hearing, Stockholm, den 1 december, 2004 
  
 Namn 
  
 Företag/organisation 
  
 Conway 
  
 Volvo Technology Corporation AB 
  
 Jones 
  
 Pfizer Inc. 
  
 Weaver 
  
 Williamson o. Delmar Patentbyrå AB 
  
 Thompson 
  
 Svenskt Näringsliv 
  
 Boyd 
  
 Stockholms universitet 
  
 Strong 
  
 BIRD  BIRD 
  
 Brown 
  
 VINNOVA 
  
 Hernandez 
  
 RydinCarlsten Advokatbyrå AB 
  
 Miller 
  Thompson 
  
 Karolinska Institutet 
  
 Collier 
  
 AstraZeneca AB 
  
 Soto 
  
 RydinCarlsten Advokatbyrå AB 
  
 Martin 
  
 Nobel Biocare AB 
  
 Hernandez 
  
 Winström Consulting AB 
  
 Inbjudan 
 Patentfrågor och tillväxtfrågor har fått starkt ökad vikt och upp- märksamhet under senare år. Regeringen har därför tillsatt en sär- skild utredning av de ekonomiska sambanden mellan patentering och företags tillväxt med Professor Rodriguez, Chalmers tekniska högskola, som utredare, biträdd av en kommitté med olika företrädare från näringsliv, förvaltning och universitet. Ett viktigt led i utredningsarbetet är att hålla en serie hearings – eller snarare listenings – med olika intressenter och bedömare. Två sådana hearings är nu inplanerade: 
 337 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2006:80 
  
 1. 
  
 Onsdagen den 1 december 2004, kl.  
  
 09.00–12.00 
  speciellt för bio/hälsa/medicinområdet i bred mening 
 Plats: Näringsdepartementet, Kajutan, plan 7 
  
 2. 
  
 Torsdagen den 16 december 2004, kl.  
  
 09.00–12.00 
  för övriga områden (traditionella såväl som otraditionella näringar i svensk ekonomi, inkl. datorrelaterade näringar) 
 Plats: Näringsdepartementet, Smith, plan 5 
 Utredningen vill speciellt ha hjälp att besvara följande huvudfrågor: 
  
 1. 
  
 Hur kan tillräcklig förståelse och insikt skapas hos kunskapsin- tensiva företag, inte minst de små, om de ekonomiska vinsterna och kostnaderna med patentering? 
  
 2. 
  
 Hur kan kunskapsintensiva företag stimuleras till att i ökad ut- sträckning patentera sina innovationer? 
  
 3. 
  
 Hur ser sambanden ut mellan patentering och ekonomisk till- växt? 
  
 Vi vill härmed bjuda in er (eller en företrädare för er) till dessa hearings. Frågorna är angelägna för oss alla och era synpunkter, idéer och bedömningar är av stort värde för ett gott och användbart resultat av utredningen. 
 Av praktiska skäl behöver vi er bekräftelse om deltagande senast en vecka i förväg till Riddle, Näringsdepartementet (gunilla.karlsson@industry.ministry.se). 
 Mycket välkommen! 
 Rodriguez 
 338 
 SOU 2006:80 Bilaga 5 
 Deltagare, 2:a hearing, Stockholm, den 16 december, 2004 
  
 Namn 
  
 Företag/Organisation 
  
 White 
  
 Nobel Biocare AB 
  
 Burgess 
  
 Albihns Stockholm AB 
  
 Wanja Bellander 
  
 Svenska Uppfinnareföreningen 
  
 Foster 
  
 Patent- och registreringsverket 
  
 Cross 
  
 Swedish Foundation for Strategic Research 
  
 Moore 
  
 Utrikesdepartementet 
  
 Conway 
  
 Volvo Technology Corporation AB 
  
 Stein 
  
 Scania AB 
  
 Weaver 
  
 Williamson o. Delmar Patentbyrå AB 
  
 Thompson 
  
 Svenskt Näringsliv 
  
 Morrow 
  
 Svenskt Näringsliv 
  
 Boyd 
  
 Stockholms universitet 
  
 Perez 
  
 Svenska Patentombudsföreningen (SPOF) 
  
 Lee 
  
 VINNOVA 
  
 Martin 
  Tate 
  
 VINNOVA 
  
 Morrison 
  
 Patentbesvärsrätten 
  
 Cooper 
  
 Quiatech AB 
  
 Soto 
  
 RydinCarlsten Advokatbyrå AB 
  
 Lindsey 
  
 Industrifonden 
  
 Sandoval 
  
 Noréns Patentbyrå AB 
  
 AGENDA FÖR HEARING Nr 2 
 Ekonomiska aspekter av patentering för företags tillväxt  
 (Patent/tillväxt-utredningen) 
  
 Torsdag 16 december 2004, kl.  
 09.00–12.00 
  
 Näringsdepartementet, Jakobsgatan 26, Stockholm, Perry, Plan 5 
 Mycket välkomna till denna hearing! 
 Utredningen vill speciellt ha hjälp att besvara följande huvud- och delfrågor: 
  
 1. 
  
 Hur kan tillräcklig förståelse och insikt skapas hos kunskapsin- tensiva företag, inte minst de små, om de ekonomiska vinsterna och kostnaderna med patentering? 
  
 339 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2006:80 
  
 a. 
  
 Vilka är de främsta bristerna vad gäller patenterings- kompetens i svenskt näringsliv idag? 
  
 b. 
  
 Vilka är nyckelkompetenserna för tillväxtskapande pa- tentering i företag av olika slag (små/stora) i olika ske- den (tidiga/sena)? 
  
 c. 
  
 Finns speciella undermedvetna företag och sektorer vad gäller patentering? 
  
 2. 
  
 Hur kan kunskapsintensiva företag stimuleras till att i ökad ut- sträckning patentera sina innovationer? 
  
 a. 
  
 Vilka hinder finns för ökad patentering? 
  
 b. 
  
 Vilka speciella finansieringsproblem finns och hur kan de lösas? 
  
 c. 
  
 Hur kan ett samspel mellan små och stora företag ut- nyttjas och förbättras? 
  
 d. 
  
 Hur kan patentens ekonomiska kvalitet höjas? 
  
 3. 
  
 Hur ser sambanden ut mellan patentering och ekonomisk till- växt? 
  
 a. 
  
 I vilken utsträckning stimulerar patentering tillväxtska- pande investeringar i FoU- och innovationer? 
  
 b. 
  
 I vilken utsträckning bromsar egen och andras patente- ring investeringar i FoU- och innovationer? 
  
 c. 
  
 Vad betyder publicering av egen och andras patent- information för företagens tillväxt? 
  
 d. 
  
 Hur mycket patentering och innovationer sker utanför FoU i vedertagen (snäv) mening? 
  
 e. 
  
 Vilka förändringar i patentsystemet och företagens pa- tentering kan främja företagens tillväxt? 
  
 4. 
  
 Vilka är de viktigaste orsakerna bakom en nedgång i patente- ringsfrekvensen i Sverige? 
  
 a. 
  
 Vad betyder svängningar i volym och inriktning av fö- retagens FoU? 
  
 b. 
  
 Hur stor betydelse har internationalisering av patente- ring och FoU? 
  
 c. 
  
 Vad betyder eventuella förändrade patentstrategier i öv- rigt? 
  
 5. 
  
 Övriga frågor. 
  
 340 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 5 
  
 Deltagare, 3:e hearing, Värnamo, den 19 augusti, 2005 
 Deltagare i frukostmöte (hearing nr 3) den 19 augusti 2005 (för- utom medlemmar i utredningens projektarbetsgrupp). 
  
 Namn 
  
 Företag/organisation 
  
 Befattning 
  
 Edwards 
  
 Värnamo Näringsliv 
  
 Projektledare 
  
 Rodriguez 
  
 AB 
  
 White 
  
 Bowen 
  
 VD 
  
 Estrada 
  Holden 
  
 Föreningssparbanken 
  
 Företagsrådgivare 
  
 AB 
  
 Gomez 
  
 Bowen 
  
 Produktchef 
  
 Conner 
  
 Värnamo Energi AB 
  
 VD 
  
 Richardson 
  
 Värnamo  
 El-service 
  
 VD 
  
 AB 
  
 Goodwin 
  
 Goodwin 
  
 Ordförande 
  
 AB 
  
 Thomas 
  
 Värnamo Näringsliv 
  
 VD 
  
 AB 
  
 Evans 
  
 Värnamo Nyheter 
  
 Journalist 
  
 Barker 
  
 Patentbyrån 
  
 Patentingenjör 
  
 Wallengren AB 
  
 Potts 
  
 Föreningssparbanken 
  
 Företagsrådgivare 
  
 AB 
  
 Stewart 
  
 Boggi Reklambyrå 
  
 VD 
  
 AB 
  
 Moore 
  
 ALMI Innovation 
  
 VD 
  
 Gnosjöregionen 
  
 AGENDA FÖR HEARING Nr 3 
 med företag och företagarföreningar i  
 GGVV-regionen 
  
 Mycket välkomna till denna hearing! 
 Utredningen vill speciellt ha hjälp att besvara följande huvud- och delfrågor: 
  
 1. 
  
 Hur kan tillräcklig förståelse och insikt skapas hos regionens företag, inte minst de små, om de ekonomiska vinsterna och kostnaderna med patentering? 
  
 341 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2006:80 
  
 a. 
  
 Vilka är de främsta bristerna vad gäller patenteringskompe- tens i  
  
 GGVV-regionen 
  idag? 
  
 b. 
  
 Vilka är nyckelkompetenserna för tillväxtskapande patente- ring i företag av olika slag (små/stora) i olika skeden (ti- diga/sena)? 
  
 c. 
  
 Finns speciella undermedvetna företag och sektorer i re- gionen vad gäller patentering? 
  
 2. 
  
 Hur kan företagen i  
  
 GGVV-regionen 
  stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer? 
  
 a. 
  
 Vilka hinder finns för ökad patentering? 
  
 b. 
  
 Vilka speciella finansieringsproblem finns och hur kan de lösas? 
  
 c. 
  
 Hur kan ett samspel mellan små och stora företag utnyttjas och förbättras? 
  
 d. 
  
 Hur kan patentens ekonomiska kvalitet höjas? 
  
 3. 
  
 Hur ser sambanden ut mellan patentering och ekonomisk till- växt för företagen i  
  
 GGVV-regionen? 
  
 a. 
  
 I vilken utsträckning stimulerar patentering tillväxtska- pande investeringar i produktutveckling och innovationer? 
  
 b. 
  
 I vilken utsträckning bromsar egen och andras patentering investeringar i produktutveckling och innovationer? 
  
 c. 
  
 Finns det någon form av uppfinnings- och innovationskul- tur bland företagen i  
  
 GGVV-regionen? 
  Varför/varför inte? 
  
 d. 
  
 Kan/vill man bygga upp småföretag till stora företag i  
  
 GGVV-regionen? 
  Varför/varför inte? 
  
 e. 
  
 Vad betyder patent och innovationer för att möta lågpris- konkurrens i framtiden, t.ex. från Kina och Östeuropa? 
  
 4. 
  
 Övriga frågor. 
  
 Inbjudan 
 Översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt 
 - Delstudie i  
 GGVV-regionen 
  - 
 Patentfrågor och tillväxtfrågor har fått starkt ökad vikt och upp- märksamhet under senare år. Regeringen har därför tillsatt en sär- skild utredning av de ekonomiska sambanden mellan patentering och företags tillväxt med Professor Rodriguez, Chalmers tekniska högskola, som utredare. Han biträds av en kommitté med 
 342 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 5 
  
 olika företrädare från näringsliv, förvaltning och universitet. Ett viktigt led i utredningsarbetet är att hålla en serie hearings med olika intressenter och bedömare, bland annat med företrädare för företag i  
 GGVV-regionen. 
  
 Utredningen vill speciellt ha hjälp att besvara följande huvudfrågor: 
  
 1. 
  
 Hur kan tillräcklig förståelse och insikt skapas hos regionens företag, inte minst de små, om de ekonomiska vinsterna och kostnaderna med patentering? 
  
 2. 
  
 Hur kan regionens företag stimuleras till att i ökad utsträck- ning patentera sina innovationer? 
  
 3. 
  
 Hur ser sambanden ut mellan patentering och ekonomisk till- växt? 
  
 Frågorna är angelägna för oss alla och era synpunkter, idéer och bedömningar är av stort värde för ett gott och användbart resultat av utredningen. Bifogat finns ett dokument med frågor som hea- ringen kommer att kretsa kring. Läs gärna igenom och tänk över dessa inför vårt besök. 
 En kort presentation av oss som kommer på besök: 
 Professor Rodriguez har en civilingenjörsexamen i Maskintek- nik från Chalmers tekniska högskola och examina i matematik re- spektive ekonomi från Göteborgs universitet. Han har också en examen i ekonomi och tillämpad matematik från Jones Univer- sity, USA, samt en doktorsexamen i Industriell organisation och ekonomi från Chalmers tekniska högskola. Singh arbetar som pro- fessor i Industriell organisation och ekonomi på Chalmers tekniska högskola men har också en gästprofessur på Pratt och ett antal styrelseuppdrag. 
 Guerra studerar till civilingenjör i Teknisk fysik vid Chalmers tekniska högskola. 
 Sparks studerar till civilingenjör i Industriell ekonomi med inriktning på System och Matematik vid Chalmers tekniska högskola. 
 Vi ser fram emot att träffa er! 
 Med vänlig hälsning 
 Sparks 
 343 
 Bilaga 5 SOU 2006:80 
 Intervjuade företag i  
 GG-VV-regionen 
  
 Företag 
  
 Kontaktperson(er) och 
  
 Verksamhet 
  
 Typ av 
  
 befattning 
  
 intervju 
  
 1 
  
 AB Ernol 
  
 Davis (VD) 
  
 Formsprutade 
  
 1 
  
 Telefon 
 TPF FPT 
  
 plastprodukter 
  
 2 
  
 Gnosjö 
  
 Cruz (VD) 
  
 Belysningssystem 
  
 Besök 
  
 Konstsmide AB 
  
 Maddox (Produktchef) 
  
 3 
  
 Golvabia AB 
  
 Pittman 
  
 Golvmaterial 
  
 Besök 
  
 (Produktionschef) 
  
 4 
  
 Isaberg Rapid AB 
  
 Brady (VD) 
  
 Häftverktyg och 
  
 Besök 
  
 Perry (Teknisk 
  
 klammer 
  
 direktör) 
  
 Davis 
  
 (Patentchef) 
  
 5 
  
 Thule Sweden AB 
  
 Hall 
  
 Takräckssystem 
  
 Besök 
  
 (Produktutvecklingschef) 
  
 Rogers 
  
 (Patentingeniör) 
  
 6 
  
 Troax AB 
  
 Greene (Teknikchef) 
  
 Områdesskydd 
  
 Besök 
  
 1 
  
 TP PT  
 Företagsbesöket på AB Ernol blev inställt. En telefonintervju genomfördes istället. 
 344 
 Konferensdeltagande 
 Beteckning: OG = Rodriguez, FTI = Jackson 
  
 Konferens 
  
 Datum 
  
 Plats 
  
 Deltagande 
  
 XXVII  
 NIR-mötet 
  i Saltsjöbaden för de nordiska 
  
 22–24 
  
 Stockholm, 
  
 OG 
  
 rättsskyddsföreningarna 
  
 augusti, 2004 
  
 Sverige 
  
 th 
  
 European Policy for IP (EPIP) conference- 
  
 1–2 
  oktober, 
  
 Paris, 
  
 OG 
  
 4 
 P 
  
 P 
  
 History and Economics 
  
 2004 
  
 Frankrike 
  
 Licensing Executive Society (LES) International 
  
 17–21 
  oktober, 
  
 Boston, USA 
  
 OG 
  
 Barber 
  
 2004 
  
 Promoting Creativity – IP and other Incentive 
  
 27–29 
  oktober, 
  
 Lund, 
  
 FTI 
  
 Mechanisms 
  
 2004 
  
 Sverige 
  
 Pan-European 
  IP Summit 
  
 2–3 
  december, 
  
 Bryssel, 
  
 OG, FTI 
  
 2004 
  
 Belgien 
  
 th 
  
 European Policy for IP (EPIP) conference – 
  
 10–11 
  mars, 
  
 Köpenhamn, 
  
 FTI 
  
 5 
 P 
  
 P 
  
 European Policy on Patents and Intellectual 
  
 2005 
  
 Danmark 
  
 Property: What direction should it go? 
  
 Jones Program in Law, Science and 
  
 11 mars, 2005 
  
 Jones, 
  
 OG 
  
 Technology – Biotechnology  Intellectual 
  
 USA 
  
 Property: Current controversies. 
  
 Svenskt Näringsliv – Innovationsskydd för mindre 
  
 15 april, 2005 
  
 Stockholm, 
  
 OG, FTI 
  
 företag 
  
 Sverige 
  
 Center for Intellectual Property Studies (CIP) 
  
 22–25 
  maj, 
  
 Göteborg 
  
 FTI 
  
 Forum 
  
 2005 
  
 National Academy of Engineering (NAE), National 
  
 9 juni, 2005 
  
 Washington, 
  
 OG 
  
 Academy of Science (NAS) and Science 
  
 USA 
  
 Technology and Economic Policy (STEP) 
  
 Conference on Patent Reform 
  
 345 
 Bilaga 6 SOU 2006:80 
  
 Konferens 
  
 Datum 
  
 Plats 
  
 Deltagande 
  
 EPO, OECD, BMWA – Patent Valuation and 
  
 30  
 juni–1 
  juli, 
  
 Berlin, 
  
 FTI 
  
 Exploitation 
  
 2005 
  
 Tyskland 
  
 Center for Advanced Studies and Research in IP 
  
 22–23 
  juli, 
  
 Seattle, USA 
  
 OG 
  
 (CASRIP) – High Technology Protection Summit 
  
 2005 
  
 The XXI Nordic Congress for IP Agents – Conopa 
  
 7–11 
  
 Norge 
  
 OG 
  
 september, 
  
 2005 
  
 European University Institute – National 
  
 23–24 
  
 Florence, 
  
 OG 
  
 Intellectual Property Policy between Regional 
  
 september, 
  
 Italien 
  
 Dominance and International Governance 
  
 2005 
  
 346 
 Lista över personer som intervjuats för utredningen 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 Beteckning: OG = Rodriguez, FTI = Jackson. 
  
 Datum 
  
 Person, titel, företag 
  
 Intervjuare 
  
 Nov. 2004 
  
 Burns, Manager 
  
 FTI 
  
 Intellectual Property  Licensing, 
  
 Santaris Pharma A/S 
  
 Martinez, Acting CEO, 
  
 FTI 
  
 Medicon Valley Academy 
  
 Frey, Professor of 
  
 FTI 
  
 Economics and Public Policy, 
  
 University of California, Berkeley 
  
 Cooper, IP Manager, 
  
 FTI 
  
 QUIAtech AB 
  
 Reed, Professor, Department 
  
 FTI 
  
 of Industrial Economics  Strategy, 
  
 Copenhagen Business School 
  
 Ellis, Professor, 
  
 FTI 
  
 International Business, Associate Smith 
  
 (DBA-program), 
  Copenhagen Business 
  
 School 
  
 Kemp, Professor in 
  
 FTI 
  
 Economics, Göteborg University 
  
 Adams, Professor in 
  
 FTI 
  
 Entrepreneurship, University of 
  
 Halmstad 
  
 Nov./Dec. 
  
 Tanner, European Patent 
  
 OG, FTI 
  
 2004 
  
 Gonzalez 
  
 Moran, Professor and former 
  
 OG, FTI 
  
 President of the Karolinska Institute 
  
 Harper, Professor and 
  
 OG, FTI 
  
 Executive Director, Swedish 
  
 Foundation for Strategic Research 
  
 (SSF) 
  
 1 
  
 TP PT  
 Listan upptar specifika intervjuer utöver intervjuer och diskussioner som genomförts i samband med hearings, studiebesök, konferenser och enkäter. 
 347 
 Bilaga 7 SOU 2006:80 
  
 Datum 
  
 Person, titel, företag 
  
 Intervjuare 
  
 Green, Professor of 
  
 OG, FTI 
  
 Microbiology at the Royal Institute of 
  
 Technology (KTH) 
  
 Nunez, Senior Vice President 
  
 OG, FTI 
  
 Commercial Operations, Biovitrum AB 
  
 Ray, Center for 
  
 FTI 
  
 Entrepreneurship and Business 
  
 Creation, Stockholm School of 
  
 Economics 
  
 Floyd, Head of Group 
  
 OG, FTI 
  
 Intellectual Property, AB Electrolux 
  
 Williams, Director Business 
  
 OG, FTI 
  
 Area Life Science, The Swedish 
  
 Industrial Development Fund 
  
 (Industrifonden) 
  
 Manning, Doyle, Head of 
  
 OG 
  
 research, deCODE genetics, Reykjavik 
  
 Hunt, Vice President RD, 
  
 OG 
  
 Ossur Company, Reykjavik 
  
 Stuart 2005 
  
 Sims, Vice President, Head of 
  
 OG, FTI 
  
 Core Holdings, Investor AB 
  
 Young, Professor and 
  
 OG, FTI 
  
 President, Royal Institute of 
  
 Technology (KTH) 
  
 Davila, Professor and Nobel 
  
 OG, FTI 
  
 Leonard, Head of Arvid Carlsson 
  
 Institute, Göteborg University 
  
 April 2005 
  
 Bennett, Lynch, Nordea AB 
  
 OG 
  
 Miller, Professor of 
  
 OG, FTI 
  
 International Economics, Stockholm 
  
 University 
  
 Lawson, Director General, 
  
 OG, FTI 
  
 Vinnova 
  
 Cardenas, Director General 
  
 OG, FTI 
  
 and Head, FOI Swedish Defence 
  
 Research Agency 
  
 Roy, Chairman of the 
  
 OG, FTI 
  
 Snyder, Ericsson AB 
  
 Lambert, Director General, PRV 
  
 OG, FTI 
  
 Ray, Center for 
  
 FTI 
  
 Entrepreneurship and Business 
  
 Creation, Stockholm School of 
  
 Economics 
  
 348 
 SOU 2006:80 Bilaga 7 
  
 Datum 
  
 Person, titel, företag 
  
 Intervjuare 
  
 Jordan, Former Director 
  
 OG, FTI 
  
 RD, AstraZeneca 
  
 Gonzalez, Project Manager, Year of 
  
 OG, FTI 
  
 Design 2005 
  
 Powell, Director RD, 
  
 OG, FTI 
  
 Vattenfall AB 
  
 Mccoy, Acting Director 
  
 OG, FTI 
  
 General, Swedish Defence Materiel 
  
 Administration (FMV) 
  
 Gray, Krigsråd och 
  
 OG, FTI 
  
 Head of Patents, Swedish Defence 
  
 Materiel Administration (FMV) 
  
 Maj 2005 
  
 Simpson, Attorney of Law, 
  
 OG 
  
 President AIPPI 
  
 Orrin Mitchell, Professor in 
  
 OG 
  
 Linguistics and German Studies, 
  
 Pratt 
  
 Juli 2005 
  
 Shinjiro Ono, Commissioner, Japan 
  
 OG 
  
 Patent Office 
  
 Augusti 
  
 Visits to the  
 Medina 
  
 Se bilaga 5 
  
 2005 
  
 Vaggeryd-Värnamo 
  (GGVV) region 
  
 September 
  
 Estes, Head of IPR 
  
 OG 
  
 2005 
  
 Operations, Nokia Corporation. 
  
 Bolton, Dep. Director General, 
  
 OG 
  
 Swiss Federal Institute of IP 
  
 Oktober 
  
 Carter, Director, Saab 
  
 OG 
  
 2005 
  
 349 
 Patentlagen SOU 1967:837 
 Utfärdad:  
 1967-12-01 
  
 Ändring införd: t.o.m. SFS 2005:289 
 1 Kap. Allmänna bestämmelser 
 1 § Den som har gjort en uppfinning, som kan tillgodogöras in- dustriellt, eller den till vilken uppfinnarens rätt har övergått kan, enligt  
 1–10 
  kap. denna lag, efter ansökan beviljas patent på uppfin- ningen i Sverige och därigenom få ensamrätt att yrkesmässigt ut- nyttja uppfinningen. Bestämmelser om europeiskt gemenskapspa- tent finns i 11 kap. 
 Som en uppfinning anses aldrig vad som enbart är 
  
 1. 
  
 en upptäckt, vetenskaplig teori eller matematisk metod, 
  
 2. 
  
 en konstnärlig skapelse, 
  
 3. 
  
 en plan, regel eller metod för intellektuell verksamhet, för spel eller för affärsverksamhet eller ett datorprogram, 
  
 4. 
  
 en presentation av information. 
  
 Som en uppfinning anses inte heller ett sådant förfarande för ki- 
 rurgisk eller terapeutisk behandling eller för diagnostisering som skall utövas på människor eller djur. Patent kan dock meddelas på alster, bland annat ämnen och blandningar av ämnen, för använd- ning vid ett förfarande av detta slag. Lag (2004:159). 
 1 a § Patent meddelas inte på växtsorter eller djurraser. Patent kan dock meddelas på en uppfinning som avser växter eller djur, om uppfinningens genomförbarhet inte är tekniskt begränsad till en viss växtsort eller djurras. Vad som avses med växtsort framgår av 1 kap. 3 § växtförädlarrättslagen (1997:306). 
 Patent meddelas inte på ett väsentligen biologiskt förfarande för framställning av växter eller djur. Med väsentligen biologiskt förfa- rande för framställning av växter eller djur avses ett förfarande som 
 351 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2006:80 
  
 i sin helhet består i naturliga företeelser, som korsning eller urval. Patent kan dock meddelas på en uppfinning som avser ett mikrobi- ologiskt förfarande eller ett annat tekniskt förfarande eller ett ge- nom sådant förfarande framställt alster. Med mikrobiologiskt för- farande avses ett förfarande som utförs på mikrobiologiskt material eller genom vilket sådant material används eller framställs. 
 En uppfinning kan vara patenterbar även om den avser ett alster som består av eller innehåller biologiskt material eller ett förfarande genom vilket biologiskt material framställs, bearbetas eller används. Ett biologiskt material som isoleras från sin naturliga miljö, eller framställs genom ett tekniskt förfarande, kan vara föremål för en uppfinning även om det redan förekommer i naturen. Biologiskt material omfattar material som innehåller genetisk information och som kan reproducera sig självt eller kan reproduceras i ett biolo- giskt system. Lag (2004:159). 
 1 b § Människokroppen i sina olika bildnings- och utvecklingssta- dier, liksom enbart upptäckten av en av dess beståndsdelar, inbe- gripet en gensekvens eller en delsekvens av en gen, kan inte utgöra en patenterbar uppfinning. 
 En isolerad beståndsdel av människokroppen eller en på annat sätt genom ett tekniskt förfarande framställd beståndsdel, inbegri- pet en gensekvens eller en delsekvens av en gen, kan utgöra en pa- tenterbar uppfinning även om denna beståndsdels struktur är iden- tisk med strukturen hos en naturlig beståndsdel. Lag (2004:159). 
 1 c § Patent meddelas inte på en uppfinning vars yrkesmässiga ut- nyttjande skulle strida mot allmän ordning eller goda seder. 
 Ett utnyttjande skall inte anses strida mot allmän ordning eller goda seder endast på den grunden att det är förbjudet i lag eller an- nan författning. 
 Vid tillämpningen av första stycket skall bland annat följande an- ses strida mot allmän ordning eller goda seder, 
  
 1. 
  
 förfaranden för kloning av mänskliga varelser, 
  
 2. 
  
 förfaranden för ändring i den genetiska identiteten hos mänsk- liga könsceller, 
  
 3. 
  
 användning av mänskliga embryon för industriella eller kommer- siella ändamål, samt 
  
 4. 
  
 sådana förfaranden för ändring i den genetiska identiteten hos djur som kan förorsaka dem lidande, utan att det medför några på- tagliga medicinska fördelar för människor eller djur. 
  
 352 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 8 
  
 Vad som i tredje stycket 4 sägs om ett förfarande för ändring i den genetiska identiteten hos djur har motsvarande tillämpning på djur som framställs genom ett sådant förfarande. Lag (2004:159). 
 2 § Patent meddelas endast på uppfinning som är ny i förhållande till vad som blivit känt före dagen för patentansökningen och tillika väsentligen skiljer sig därifrån. 
 Som känt anses allt som blivit allmänt tillgängligt, vare sig detta skett genom skrift, föredrag, utnyttjande eller på annat sätt. Även innehållet i patentansökan som före nämnda dag gjorts här i riket anses som känt, om denna ansökan blir allmänt tillgänglig enligt 22 §. Villkoret i första stycket att uppfinningen väsentligen skall skilja sig från vad som blivit känt före dagen för patentansökningen gäller dock icke i förhållande till innehållet i sådan ansökan. 
 Bestämmelser om att, vid tillämpning av andra stycket, ansökan som avses i 3 eller 11 kap. i vissa fall äger samma verkan som en här i riket gjord patentansökan finnas i 29, 38 och 87 §§. 
 Villkoret i första stycket att uppfinningen skall vara ny utgör ej hinder för att patent meddelas på känt ämne eller känd blandning av ämnen för användning vid förfarande som avses i 1 § tredje stycket, om användningen av ämnet eller blandningen icke är känd vid förfarande av detta slag. 
 Patent må meddelas utan hinder av att uppfinningen inom sex månader innan patentansökningen gjordes blivit allmänt tillgänglig 
  
 1) 
  
 till följd av uppenbart missbruk i förhållande till sökanden eller någon från vilken denne härleder sin rätt eller 
  
 2) 
  
 genom att sökanden eller någon från vilken denne härleder sin rätt förevisat uppfinningen på sådan officiell eller officiellt erkänd internationell utställning som avses i den i Paris den 22 november 1928 avslutade konventionen om internationella utställningar. Lag (1978:149). 
  
 3 § Den ensamrätt som ett patent ger innebär, med de undantag som anges nedan, att ingen utan patenthavarens samtycke får ut- nyttja uppfinningen genom att 
  
 1. 
  
 tillverka, bjuda ut, föra ut på marknaden eller använda ett patent- skyddat alster eller föra in eller inneha ett sådant alster för något av dessa ändamål, 
  
 2. 
  
 använda ett patentskyddat förfarande eller, om han eller hon vet eller det med hänsyn till omständigheterna är uppenbart att förfa- 
  
 353 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2006:80 
  
 randet inte får användas utan patenthavarens samtycke, bjuda ut det för användning i Sverige, 
  
 3. 
  
 bjuda ut, föra ut på marknaden eller använda ett alster som har tillverkats enligt ett patentskyddat förfarande eller föra in eller in- neha alstret för något av dessa ändamål. 
  
 Ensamrätten innebär också att ingen utan patenthavarens sam- tycke får utnyttja uppfinningen genom att erbjuda eller tillhanda- hålla någon som inte har rätt att utnyttja uppfinningen sådant me- del för att utöva den i Sverige som hänför sig till något väsentligt i uppfinningen, om den som erbjuder eller tillhandahåller medlet vet eller det med hänsyn till omständigheterna är uppenbart att medlet är lämpat och avsett att användas vid utövande av uppfinningen. Är medlet en vara som allmänt förekommer i handeln, gäller detta dock endast om den som erbjuder eller tillhandahåller medlet för- söker påverka mottagaren till en sådan handling som avses i första stycket. Vid tillkämpningen av bestämmelserna i detta stycke skall den som utnyttjar uppfinningen på det sätt som sägs i tredje stycket 1, 3 eller 4 inte anses ha rätt att utnyttja uppfinningen. 
 Från ensamrätten undantas 
  
 1. 
  
 utnyttjanden som inte sker yrkesmässigt, 
  
 2. 
  
 utnyttjanden av ett patentskyddat alster som har förts ut på marknaden inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet av patenthavaren eller med dennes samtycke; i fråga om biologiskt material gäller detta även utnyttjanden i form av reproduktion eller mångfaldigande av alster när reproduktionen eller mångfaldigandet är ett nödvändigt led i den användning för vilken det biologiska materialet har förts ut på marknaden, under förutsättning att det erhållna alstret inte senare används för ytterligare reproduktion el- ler mångfaldigande, 
  
 3. 
  
 utnyttjanden av en uppfinning för experiment som avser själva uppfinningen, 
  
 4. 
  
 beredningar på apotek av läkemedel enligt läkares förskrivning i enskilt fall eller åtgärder med läkemedel som har beretts i sådana fall. Lag (2004:159). 
  
 3 a § Den ensamrätt som ett patent ger för ett biologiskt material, som på grund av uppfinningen har bestämda egenskaper, omfattar allt biologiskt material i identisk eller differentierad form med dessa egenskaper som erhålls ur det biologiska materialet genom reproduktion eller mångfaldigande. 
 354 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 8 
  
 Den ensamrätt som ett patent ger för ett förfarande som gör det möjligt att framställa ett biologiskt material, som på grund av upp- finningen har bestämda egenskaper, omfattar, förutom det biolo- giska material med dessa egenskaper som direkt framställs genom detta förfarande, allt annat biologiskt material i identisk eller diffe- rentierad form med samma egenskaper som genom reproduktion eller mångfaldigande erhålls från det först framställda biologiska materialet. 
 Den ensamrätt som ett patent ger för ett alster som innehåller eller består av genetisk information omfattar, med undantag för sådant som enligt 1 b § första stycket inte kan utgöra en patenter- bar uppfinning, allt material i vilket alstret införlivas och i vilket den genetiska informationen innefattas och utövar sin funktion. Lag (2004:159). 
 3 b § Överlåter patenthavaren eller någon med dennes samtycke vegetabiliskt reproduktionsmaterial till en jordbrukare för att ut- nyttjas i jordbruket, får jordbrukaren, utan hinder av 3 och 3 a §§, använda skörden för reproduktion eller mångfaldigande i det egna jordbruket. Omfattningen av och villkoren för detta undantag från patenthavarens ensamrätt framgår av artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtföräd- larrätt5 och av de tillämpningsföreskrifter som har meddelats med stöd av artikeln. 
 Överlåter patenthavaren eller någon med dennes samtycke avels- djur eller annat animaliskt reproduktionsmaterial till en jordbru- kare, får denne, utan hinder av 3 och 3 a §§, använda djuret eller det andra materialet för jordbruksändamål i sin jordbruksverksamhet. Jordbrukaren får dock inte sälja skyddade djur eller annat material inom ramen för eller i syfte att bedriva yrkesmässig reproduktions- verksamhet. 
 Jordbrukarens rätt enligt andra stycket får inte utövas i vidare omfattning än vad som är skäligt med hänsyn till jordbrukarens behov och patenthavarens intressen. Lag (2004:159). 
 4 § Den som utnyttjade uppfinning yrkesmässigt här i riket när an- sökan om patent därå gjordes må utan hinder av patentet fortsätta utnyttjandet med bibehållande av dess allmänna art, om utnyttjan- det icke innefattade uppenbart missbruk i förhållande till patentsö- kanden eller någon från vilken denne härleder sin rätt. Sådan rätt till utnyttjande tillkommer under motsvarande förutsättningar även 
 355 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2006:80 
  
 den som vidtagit väsentliga åtgärder för att utnyttja uppfinningen yrkesmässigt här i riket. 
 Rätt enligt första stycket må övergå till annan endast tillsammans med rörelse, vari den uppkommit eller utnyttjandet avsetts skola ske. 
 5 § Utan hinder av patent må uppfinningen utnyttjas på utländskt fartyg, luftfartyg eller annat utländskt samfärdsmedel för dess be- hov, när det tillfälligt inkommer till riket vid regelbunden trafik eller eljest. 
 Regeringen äger förordna, att reservdelar och tillbehör till luft- fartyg utan hinder av patent må införas till riket och användas här för reparation av luftfartyg, hemmahörande i främmande stat i vil- ken motsvarande förmåner medgivas för svenska luftfartyg. Lag (1977:700). 
 6 § En ansökan om patent på en uppfinning, som inom tolv måna- der före ansökningsdagen har angetts i en tidigare ansökan om pa- tent i Sverige, skall vid tillämpningen av 2 § första, andra och fjärde styckena samt 4 § anses gjord samtidigt med den tidigare ansökan, om sökanden yrkar det (prioritet). Detsamma gäller en ansökan om patent på en uppfinning, som inom tolv månader före ansök- ningsdagen har angetts i en tidigare ansökan om patent, uppfinnar- certifikat eller skydd som nyttighetsmodell antingen i en främ- mande stat som är ansluten till Pariskonventionen den 20 mars 1883 för skydd av den industriella äganderätten (Pariskonventio- nen), eller i en stat som är ansluten eller ett område som är anslutet till avtalet om upprättandet av Världshandelsorganisationen (WTO). Sådan prioritet får åtnjutas också från en ansökan om skydd som avser någon annan stat eller något annat område, om motsvarande prioritet från en svensk patentansökan medges där den tidigare ansökan gjorts och om där gällande lagstiftning i hu- vudsak överensstämmer med Pariskonventionen. Lag (2000:1158). 
 6 a § Sökanden skall inom tre månader från den dag då ansökan gjordes eller skall anses gjord begära prioritet. Sökanden skall där- vid lämna uppgifter om var och när den åberopade ansökan gjordes. Sökanden skall också, så snart det kan ske, uppge numret på den tidigare ansökan. 
 Om det är fråga om en internationell patentansökan enligt 3 kap., skall prioritet begäras inom fyra månader från den interna- tionella ingivningsdagen. Sökanden skall därvid lämna uppgifter om 
 356 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 8 
  
 var och när den åberopade ansökan gjordes samt, om denna är en internationell ansökan, vilken mottagande myndighet den gavs in till. Sökanden skall vidare inom sexton månader från den dag från vilken prioritet begärs lämna uppgifter om den åberopade ansökans nummer till den mottagande myndigheten för den internationella patentansökan eller till den internationella byrå som anges i 35 §. 
 Om en ansökan delas med stöd av 11 § denna lag och 22 § pa- tentkungörelsen (1967:838), skall en begäran om prioritet för den ursprungliga ansökan utan särskilt yrkande gälla också för en ny ansökan som uppkommer genom delningen. Lag (2000:1158). 
 6 b § En sökande som har yrkat prioritet skall inom sexton måna- der från den dag från vilken prioritet begärs ge in följande hand- lingar till patentmyndigheten i fråga om den tidigare ansökan. 
  
 1. 
  
 Ett bevis om sökandens namn och om ingivningsdagen utfärdat av den myndighet som har mottagit ansökan. 
  
 2. 
  
 En av samma myndighet bestyrkt kopia av ansökan. Lag (2000:1158). 
  
 6 c § Om det är fråga om en internationell patentansökan enligt 3 kap., gäller  
 andra–fjärde 
  styckena såvitt avser en sökandes skyl- digheter enligt 6 b §. 
 Sökanden skall ge in det bevis som avses i 6 b § 1 endast om pa- tentmyndigheten förelägger sökanden att göra det. 
 Sökanden får i stället enligt regel 17.1 i tillämpningsföreskrif- terna till den i Washington den 19 juni 1970 avslutade konventio- nen om patentsamarbete ge in kopian av den tidigare ansökan till den i 35 § angivna internationella byrån eller till den mottagande myndigheten, eller begära att den överförs till den internationella byrån enligt samma regel. 
 Om en kopia av den tidigare ansökan har kommit in till den in- ternationella byrån enligt den regel som anges i tredje stycket, får patentmyndigheten kräva en kopia och en översättning av en sådan kopia endast i enlighet med regel 17.2 i de tillämpningsföreskrifter som anges i tredje stycket. Lag (2000:1158). 
 6 d § Prioritet kan grundas endast på den första ansökan som upp- finningen har angetts i. 
 Om den som har gjort den första ansökan eller hans eller hennes rättsinnehavare senare till samma myndighet har gett in en ansökan som avser samma uppfinning, får den senare ansökan åberopas som 
 357 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2006:80 
  
 prioritetsgrundande. Detta gäller dock bara om den tidigare ansö- kan när den senare ansökan ges in 
  
 1. 
  
 har återkallats, avskrivits eller avslagits utan att ha blivit allmänt tillgänglig och 
  
 2. 
  
 inte kvarlämnar någon rätt som grundas på den eller har utgjort grund för någon rätt till prioritet. 
  
 Om någon har fått prioritet på grund av en senare ansökan enligt andra stycket, får den tidigare ansökan inte längre åberopas som grund för prioritet. 
 Andra och tredje styckena gäller på motsvarande sätt för en patentansökan vars löpdag har förskjutits enligt 14 §. Lag (2000:1158). 
 6 e § En sökande kan få prioritet för en del av en ansökan. 
 Prioritet kan för en och samma ansökan åberopas från flera tidi- gare ansökningar. Detta gäller även om de tidigare ansökningarna avser olika länder. Lag (2000:1158). 
 6 f § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, patent- myndigheten föreskriver 
  
 1. 
  
 i vilken form en begäran om prioritet skall framställas, 
  
 2. 
  
 i vilken form bevis och kopior som avses i 6 b § skall ges in. 
  
 Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, patentmyn- digheten får föreskriva om undantag i vissa fall från skyldigheten enligt 6  
 b–6 
  c §§ att ge in bevis och kopior. Lag (2000:1158). 
 6 g § Om föreskrifterna i 6  
 a–6 
  e §§ inte iakttas, gäller inte rätten till prioritet. Lag (2000:1158). 
 2 Kap. Handläggning av svenska patentärenden Lag (1993:1406) 
 7 § Med patentmyndigheten avses i denna lag patentmyndigheten här i riket, om ej annat sägs. Patentmyndigheten här i riket är pa- tent- och registreringsverket. Lag (1978:149). 
 8 § /Upphör att gälla den dag regeringen bestämmer/ 
 En ansökan om patent skall göras skriftligen hos patentmyndighe- ten eller, i fall som avses i 3 kap., hos patentmyndigheten i en främmande stat eller hos en internationell organisation. 
 358 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 8 
  
 Ansökan skall innehålla en beskrivning av uppfinningen, inne- fattande även ritningar om sådana behövs, samt bestämda uppgifter om vad som söks skyddat genom patentet (patentkrav). Den omständigheten att uppfinningen avser en kemisk förening medför inte att en bestämd användning måste anges i patentkravet. Ansö- kan skall innehålla uppgift om hur uppfinningen kan tillgodogöras industriellt, om det inte följer av uppfinningens art. Om uppfin- ningen avser en gensekvens eller delsekvens av en gen skall det dock alltid anges i ansökan hur uppfinningen kan tillgodogöras in- dustriellt. Beskrivningen av uppfinningen skall vara så tydlig att en fackman med ledning av den kan utöva uppfinningen. En uppfin- ning som avser ett biologiskt material eller innebär användning av ett sådant material skall i de fall som anges i 8 a § anses tillräckligt tydligt angiven endast om dessutom villkoren i den paragrafen är uppfyllda. 
 Ansökan skall dessutom innehålla ett sammandrag av beskriv- ningen och patentkraven. Sammandraget är endast avsett att ge teknisk information om innehållet i patentansökan och får inte tillmätas betydelse i något annat avseende. 
 I ansökan skall uppfinnarens namn anges. Om patent söks av nå- gon annan än uppfinnaren, skall sökanden styrka sin rätt till upp- finningen. 
 Sökanden skall betala en ansökningsavgift. För ansökan skall sö- kanden också betala en årsavgift för varje avgiftsår som börjar in- nan ansökan slutligt har avgjorts. 
 Ett avgiftsår enligt denna lag omfattar ett år och räknas från den dag då ansökan gjordes eller skall anses gjord och därefter från motsvarande dag efter kalendern. Lag (2004:159). 
 8 § /Träder i kraft den dag regeringen bestämmer/ 
 En ansökan om patent skall göras hos patentmyndigheten eller, i fall som avses i 3 kap., hos patentmyndigheten i en främmande stat eller hos en internationell organisation. 
 Ansökan skall innehålla en beskrivning av uppfinningen, inne- fattande även ritningar om sådana behövs, samt bestämda uppgifter om vad som söks skyddat genom patentet (patentkrav). Den omständigheten att uppfinningen avser en kemisk förening medför inte att en bestämd användning måste anges i patentkravet. Ansö- kan skall innehålla uppgift om hur uppfinningen kan tillgodogöras industriellt, om det inte följer av uppfinningens art. Om uppfin- ningen avser en gensekvens eller delsekvens av en gen skall det 
 359 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2006:80 
  
 dock alltid anges i ansökan hur uppfinningen kan tillgodogöras in- dustriellt. Beskrivningen av uppfinningen skall vara så tydlig att en fackman med ledning av den kan utöva uppfinningen. En uppfin- ning som avser ett biologiskt material eller innebär användning av ett sådant material skall i de fall som anges i 8 a § anses tillräckligt tydligt angiven endast om dessutom villkoren i den paragrafen är uppfyllda. 
 Ansökan skall dessutom innehålla ett sammandrag av beskriv- ningen och patentkraven. Sammandraget är endast avsett att ge teknisk information om innehållet i patentansökan och får inte tillmätas betydelse i något annat avseende. 
 I ansökan skall uppfinnarens namn anges. Om patent söks av nå- gon annan än uppfinnaren, skall sökanden styrka sin rätt till upp- finningen. 
 Sökanden skall betala en ansökningsavgift. För ansökan skall sö- kanden också betala en årsavgift för varje avgiftsår som börjar in- nan ansökan slutligt har avgjorts. 
 Ett avgiftsår enligt denna lag omfattar ett år och räknas från den dag då ansökan gjordes eller skall anses gjord och därefter från motsvarande dag efter kalendern. Lag (2004:161). 
 8 a § Om en uppfinning avser ett biologiskt material som varken är allmänt tillgängligt eller i ansökningshandlingarna kan beskrivas så att en fackman med ledning av dessa kan utöva uppfinningen, eller om uppfinningen innebär användning av ett sådant material, skall det biologiska materialet deponeras senast den dag då ansökan görs. Det biologiska materialet skall därefter fortlöpande finnas deponerat så att den som enligt denna lag är berättigad att få prov från materialet kan få sitt prov levererat i Sverige. Regeringen före- skriver var depositioner får göras. 
 Upphör ett deponerat biologiskt material att vara livsdugligt el- ler kan av annan orsak prov inte tillhandahållas från materialet, får det ersättas med en ny deposition av samma biologiska material inom den tid och i den ordning som regeringen föreskriver. Har så skett, skall den nya depositionen anses gjord redan den dag då den tidigare depositionen gjordes. Lag (2004:159). 
 9 § Om sökanden begär det och erlägger särskild avgift, skall pa- tentmyndigheten på de villkor regeringen bestämmer låta ansök- ningen bli föremål för sådan nyhetsgranskning vid internationell nyhetsgranskningsmyndighet som avses i artikel 15.5 i den i 
 360 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 8 
  
 Washington den 19 juni 1970 avslutade konventionen om patent- samarbete. 
 10 § I samma ansökan må icke sökas patent på två eller flera upp- finningar, som äro oberoende av varandra. 
 11 § Sökes patent på uppfinning som framgår av tidigare av sökan- den ingiven patentansökan vilken icke slutligt avgjorts, skall den senare ansökningen på de villkor regeringen bestämmer anses gjord vid den tidpunkt då de handlingar av vilka uppfinningen framgår inkommo till patentmyndigheten, om sökanden yrkar det. Lag (1977:700). 
 12 § Patentmyndigheten får förelägga en sökande som inte har hemvist i Sverige att för sig ställa ett ombud med behörighet att ta emot delgivning i ärendet och med hemvist här i landet, samt att anmäla ombudet hos myndigheten. Om sökanden inte följer före- läggandet, får delgivning ske genom att handlingen sänds med posten till sökanden under dennes senaste kända adress. Delgivning skall anses ha skett när detta har blivit fullgjort. Lag (2000:1158). 
 13 § Ansökan om patent må icke ändras så, att patent sökes på nå- got som ej framgick av ansökningen när den gjordes eller enligt 14 § skall anses gjord. Lag (1978:149). 
 14 § Ändrar sökanden ansökningen inom sex månader från den dag då ansökningen gjordes, skall ansökningen anses gjord vid den tid- punkt då ändringen vidtogs, om han yrkar det. 
 Yrkande enligt första stycket skall framställas inom två år från den dag då ansökningen gjordes. Sådant yrkande får framställas en- dast en gång och får inte återtas. Lag (1983:433). 
 15 § Har sökanden icke iakttagit vad som är föreskrivet om ansö- kan eller finner patentmyndigheten annat hinder föreligga för bifall till ansökningen, skall sökanden föreläggas att inom viss tid avge yttrande eller vidtaga rättelse. I sammandraget må patentmyndig- heten dock, utan att höra sökanden, göra de ändringar som den finner nödvändiga. 
 Underlåter sökanden att inom förelagd tid inkomma med ytt- rande eller vidtaga åtgärd för att avhjälpa anmärkt brist, skall an- 
 361 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2006:80 
  
 sökningen avskrivas. Underrättelse därom skall intagas i föreläg- gandet. 
 Avskriven ansökan återupptages, om sökanden inom fyra måna- der efter utgången av förelagd tid inkommer med yttrande eller vidtager åtgärd för att avhjälpa brist och inom samma tid erlägger fastställd återupptagningsavgift. 
 Erlägger inte sökanden årsavgift enligt 8, 41 och 42 §§, skall an- sökningen avskrivas utan föregående föreläggande. Sålunda avskri- ven ansökan får inte återupptas. Lag (1983:433). 
 16 § Föreligger även efter det yttrande avgivits hinder för bifall till ansökningen och har sökanden haft tillfälle att yttra sig över hind- ret, skall ansökningen avslås, om anledning ej förekommer att ge sökanden nytt föreläggande. 
 17 § Påstår någon inför patentmyndigheten bättre rätt till uppfin- ningen än sökanden och finnes saken tveksam, må patentmyndig- heten förelägga honom att väcka talan vid domstol inom viss tid vid äventyr att påståendet lämnas utan avseende vid patentansökning- ens fortsatta prövning. 
 Är tvist om bättre rätt till uppfinningen anhängig vid domstol, må patentansökningen förklaras vilande i avbidan på att målet slut- ligt avgöres. 
 18 § Visar någon inför patentmyndigheten att han äger bättre rätt till uppfinningen än sökanden, skall patentmyndigheten överföra ansökningen på honom, om han yrkar det. Den som får patentan- sökan överförd på sig skall erlägga ny ansökningsavgift. 
 Yrkas överföring, må ansökningen icke avskrivas, avslås eller bi- fallas förrän yrkandet slutligt prövats. 
 19 § Om ansökningen är fullständig och det inte finns hinder mot patent, skall patentmyndigheten underrätta sökanden om att patent kan meddelas. 
 Inom två månader från dagen för underrättelsen skall sökanden betala en fastställd meddelandeavgift. Om detta inte sker, skall an- sökningen avskrivas. En avskriven ansökan skall återupptas, om sökanden inom fyra månader efter utgången av de två månaderna betalar meddelandeavgiften och en fastställd återupptagningsavgift. 
 Söks patent av en uppfinnare som har avsevärda svårigheter att betala meddelandeavgiften, får patentmyndigheten befria honom 
 362 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 8 
  
 från denna, om han skriftligen begär detta inom två månader från dagen för underrättelsen. Om patentmyndigheten avslår uppfinna- rens begäran, skall en avgift som betalas inom två månader därefter anses betald i rätt tid. Lag (1993:1406). 
 20 § Om sökanden har fullgjort vad som krävs enligt 19 § och det fortfarande inte finns hinder mot patent, skall patentmyndigheten bifalla ansökningen. Beslutet skall kungöras. 
 När beslutet att bifalla patentansökningen har kungjorts, är ett patent meddelat. Ett meddelat patent skall antecknas i patentregist- ret som förs av patentmyndigheten. Ett patentbrev skall också ut- färdas. 
 Sedan patentet har meddelats får patentkraven inte ändras så att patentskyddets omfattning utvidgas. Lag (1993:1406). 
 21 § Från och med den dag då patentet meddelas skall en patent- skrift finnas att tillgå hos patentmyndigheten. Patentskriften skall innehålla beskrivning, patentkrav och sammandrag samt uppgift om patenthavaren och uppfinnaren. Lag (1993:1406). 
 22 § Från och med den dag då patentet meddelas skall handlingarna i ärendet hållas tillgängliga för var och en. 
 Efter arton månader från den dag då patentansökan gjordes, el- ler, om prioritet yrkas, den dag från vilken prioriteten begärs, skall handlingarna, om de inte redan har gjorts tillgängliga enligt första stycket, hållas tillgängliga för var och en. Om ansökan har avskri- vits eller avslagits, skall handlingarna dock hållas tillgängliga endast om sökanden begär att ansökan återupptas, överklagar eller gör en framställning enligt 72 eller 73 §. 
 På begäran av sökanden skall handlingarna hållas tillgängliga ti- digare än vad som följer av första och andra styckena. 
 När handlingarna blir tillgängliga enligt andra eller tredje stycket, skall det kungöras. 
 Innehåller en handling en företagshemlighet och rör den inte en uppfinning på vilken patent söks eller har meddelats, får patent- myndigheten på yrkande besluta, om det finns särskilda skäl för det, att handlingen inte får lämnas ut. Om ett sådant yrkande har framställts, får handlingen inte lämnas ut förrän yrkandet har ogil- lats genom ett beslut som har vunnit laga kraft. 
 Om ett biologiskt material har deponerats enligt 8 a §, har var och en, med de begränsningar som föreskrivs i detta och följande 
 363 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2006:80 
  
 stycken, rätt att få prov från materialet sedan handlingarna har bli- vit allmänt tillgängliga enligt första, andra eller tredje stycket. Detta gäller oavsett om patentet har upphört eller förklarats ogiltigt. Prov får inte lämnas ut till någon som till följd av föreskrift i lag eller annan författning inte får ta befattning med det deponerade materi- alet. Prov får inte heller lämnas ut till någon vars befattning med provet kan antas vara förbunden med en påtaglig risk med hänsyn till materialets skadebringande egenskaper. 
 Till dess att patent har meddelats eller patentansökan har av- gjorts slutligt utan att ha lett till patent gäller att prov från en depo- sition får lämnas endast till en särskild sakkunnig, om sökanden begär det. Om patentansökan avslås eller återkallas gäller motsva- rande under en period av 20 år från den dag ansökan lämnades in. Regeringen föreskriver inom vilken tid en begäran om begränsning får göras och vem som får anlitas som sakkunnig av den som vill få prov. 
 Den som vill få ett prov skall begära det skriftligen hos patent- myndigheten och lämna en förbindelse med det innehåll som re- geringen föreskriver för att förebygga missbruk av provet. Om ett prov får lämnas ut endast till en särskild sakkunnig, skall förbindel- sen i stället lämnas av denne. Lag (2004:159). 
 23 § Om patentmyndigheten avskriver eller avslår en ansökan som har blivit tillgänglig för var och en, skall beslutet kungöras när det har vunnit laga kraft. Lag (1993:1406). 
 24 § Var och en får göra invändning mot ett meddelat patent. En invändning skall göras skriftligen hos patentmyndigheten inom nio månader från den dag då patentet meddelades. 
 Patentmyndigheten skall underrätta patenthavaren om invänd- ningen och ge denne tillfälle att yttra sig. 
 Återkallas invändningen, får invändningsförfarandet ändå full- följas om det finns särskilda skäl. Lag (2000:1158). 
 25 § Patentmyndigheten skall efter invändning upphäva patentet, om det 
  
 1. 
  
 har meddelats trots att villkoren i  
  
 1–2 
  §§ inte är uppfyllda, 
  
 2. 
  
 avser en uppfinning som inte är så tydligt beskriven att en fack- man med ledning av beskrivningen kan utöva uppfinningen, eller 
  
 3. 
  
 omfattar något som inte framgick av ansökan när den gjordes. 
  
 364 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 8 
  
 Patentmyndigheten skall avslå invändningen, om det inte finns något hinder enligt första stycket mot att patentet upprätthålls. 
 Om patenthavaren under invändningsförfarandet har gjort så- dana ändringar att hinder inte finns enligt första stycket mot att patentet upprätthålls i sin ändrade lydelse, skall patentmyndigheten förklara att patentet upprätthålls i den ändrade lydelsen. 
 När patentmyndighetens beslut om en invändning har vunnit laga kraft, skall det kungöras. Om beslutet innebär att patentet ändras, skall en ny patentskrift finnas att tillgå hos patentmyndig- heten och ett nytt patentbrev utfärdas. Lag (2004:159). 
 26 § Ett slutligt beslut av patentmyndigheten om en ansökan om patent får överklagas av sökanden, om det har gått honom emot. Ett slutligt beslut om en invändning mot patent får överklagas av patenthavaren och invändaren, om det har gått den som vill klaga emot. Om invändaren återkallar sin talan, får denna ändå prövas om det finns särskilda skäl. 
 Ett beslut, genom vilket en begäran om återupptagning enligt 15 § tredje stycket eller 19 § andra stycket har avslagits eller ett yr- kande om överföring enligt 18 § har bifallits, får överklagas av sö- kanden. Ett beslut, genom vilket ett yrkande om överföring enligt 18 § har avslagits, får överklagas av den som har framställt yrkan- det. 
 Ett beslut, genom vilket ett yrkande om förordnande enligt 22 § femte stycket har avslagits, får överklagas av den som har framställt yrkandet. 
 Bestämmelser om överklagande av beslut enligt 42, 72 eller 73 § finns i 75 §. Lag (1993:1406). 
 27 § Överklagande enligt 26 § görs hos Patentbesvärsrätten inom två månader från beslutets dag. 
 Ett slutligt beslut av Patentbesvärsrätten får överklagas till Re- geringsrätten inom två månader från beslutets dag. Överklagandet får inte avse andra patentkrav än sådana som har prövats genom det överklagade beslutet. I övrigt tillämpas bestämmelserna i  
 35–37 
  §§ förvaltningsprocesslagen (1971:291) om besvär över kammarrät- tens beslut. Patentbesvärsrättens beslut skall innehålla uppgift om att det krävs särskilt tillstånd för prövning i Regeringsrätten och om de grunder på vilka ett sådant tillstånd meddelas. 
 365 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bestämmelserna i 22 § femte stycket tillämpas på handling som kommer in till Patentbesvärsrätten eller Regeringsrätten. Lag (1993:1406). 
 366 
 Förteckning över svenska SOU med anknytning till patentfrågor åren  
 1930–2005 
  
 1932:32 
  
 Betänkande med förslag till lag 
  
 Handelsdep 
  
 om vissa ändringar i förord- 
  
 ningen angående patent m. m. 
  
 1942:58 
  
 Patentutredningens betänkande 
  
 Justitiedep 
  
 med förslag till lag om ändring i 
  
 vissa delar av förordningen den 
  
 16 maj 1884 angående patent 
  
 1946:21 
  
 Betänkande med utredning och 
  
 Justitiedep 
  
 förslag angående rätten till 
  
 arbetstagares uppfinningar 
  
 1952:43 
  
 Nordiskt patentsamarbete: 
  
 Handelsdep 
  
 kommittén för förberedande 
  
 utredning av möjligheterna till 
  
 nordisk patentgemenskap 
  
 1964:49 
  
 Rätten till arbetstagares uppfin- 
  
 Handelsdep 
  
 ningar 
  
 1974:63 
  
 Internationellt patentsamarbete 
  
 Handelsdep 
  
 I: 1970 års konvention om pa- 
  
 tentsamarbete 
  
 1976:24 
  
 Internationellt patentsamarbete 
  
 Handelsdep 
  
 II: 1973 års europeiska patent- 
  
 konvention 
  
 1976:25 
  
 Bilagor till SOU 1976:24 
  
 Handelsdep 
  
 1977:64 
  
 STUs stöd till teknisk forskning 
  
 Industridep 
  
 och innovationer 
  
 1980:42 
  
 Arbetstagares uppfinningar: 
  
 Justitiedep 
  
 betänkande av utredningen rö- 
  
 rande rätten till arbetstagares 
  
 uppfinningar 
  
 1981:21 
  
 Internationellt patentsamarbete 
  
 Handelsdep 
  
 III: 1977 års Budapestöverens- 
  
 kommelse mm: betänkande av 
  
 patentpolicykommittén 
  
 1983:35 
  
 Patentprocessen och sanktions- 
  
 Justitiedep 
  
 systemet inom patenträtten: 
  
 betänkande av patentprocessut- 
  
 redningen 
  
 367 
  
 Bilaga 9.1 
  
 SOU 2006:80 
  
 1983:52 
  
 Företagshemligheter: betän- 
  
 Justitiedep 
  
 kande av utredningen om skydd 
  
 för företagshemligheter 
  
 1983:53 
  
 Kulturarbetare och uppfinnare: 
  
 Finansdep 
  
 skatter och avgifter: betänkande 
  
 av Kulturskattekommittén 
  
 1985:10 
  
 Pantsättning av patent: betän- 
  
 Justitiedep 
  
 kande av utredningen om pant- 
  
 sättning av patent och patentan- 
  
 sökningar 
  
 1985:53 
  
 Sverige och den europeiska pa- 
  
 Industridep 
  
 tentorganisationen: betänkande 
  
 av  
 EPO-medlemskapsutred- 
  
 ningen 
  
 1987:1 
  
 Otillbörlig efterbildning: betän- 
  
 Justitiedep 
  
 kande av utredningen om skydd 
  
 för företagshemligheter 
  
 1989:24 
  
 Statligt finansiellt stöd?: betän- 
  
 Industridep 
  
 kande av Finansieringsutred- 
  
 ningen 
  
 1992:95 
  
 Den svenska marknaden för 
  
 Näringsdep 
  
 projektkapital: statens nuva- 
  
 rande och framtida roll: slutbe- 
  
 tänkande av Industrifondsut- 
  
 redningen 
  
 1993:70 
  
 Strategi för småföretagsutveck- 
  
 Näringsdep 
  
 ling: betänkande av Utveck- 
  
 lingsfondsutredningen 
  
 1993:84 
  
 Innovationer för Sverige: betän- 
  
 Näringsdep 
  
 kande av Innovationsutred- 
  
 ningen 
  
 1996:70 
  
 Samverkan mellan högskolan 
  
 Näringsdep 
  
 och näringslivet: huvudbetän- 
  
 kande av  
 Nyfor-kommittén 
  
 1998:128 
  
 Forskningspolitik: slutbetän- 
  
 Utbildningsdep 
  
 kande av Kommittén för över- 
  
 syn av den svenska forsknings- 
  
 politiken, Forskning 2000 
  
 2001:33 
  
 Patentprocessen m.m.: betän- 
  
 Justitiedep 
  
 kande av 1999 års patentpro- 
  
 cessutredning 
  
 2002:57 
  
 Ny organisation för Patent- och 
  
 Näringsdep 
  
 registreringsverket: betänkande 
  
 av utredningen för översyn av 
  
 Patent- och registreringsverkets 
  
 organisation 
  
 Justitiedep 
  
 2003:66 
  
 Harmoniserad patenträtt: be- 
  
 tänkande av patentfördragsut- 
  
 368 
  
 SOU 2006:80 Bilaga 9.1 
  
 redningen 
  
 2003:90 
  
 Innovativa processer 
  
 Utbildningsdep 
  
 2005:95 
  
 Nyttiggörande av högskoleupp- 
  
 Utbildnings- och 
  
 finningar : betänkande av utred- 
  
 kulturdep 
  
 ningen om rätten till resultaten 
  
 av högskoleforskningen 
  
 369 
 Övriga SOU åren  
 2003–2005 
  med anknytning till innovationer och ekonomisk tillväxt 
  
 2003:45 
  
 Sveriges konkurrensfördelar för 
  
 Finansdep 
  
 export och multinationell pro- 
  
 duktion: bilaga 6 till Rose 
  
 redningen 2003 
  
 2003:71 
  
 Internationell redovisning i 
  
 Justitiedep 
  
 svenska företag: betänkande av 
  
 IAS-utredningen 
  
 2003:73 
  
 Reformerad konkurrensövervak- 
  
 Näringsdep 
  
 ning – Konsekvenser i Sverige av 
  
 EG:s nya tillämpningsdirektiv 
  
 2004:10 
  
 Rätten till skadestånd enligt 
  
 Näringsdep 
  
 konkurrenslagen: delbetänkande 
  
 av utredningen om en moderni- 
  
 sering av konkurrensreglerna 
  
 2004:19 
  
 Långtidsutredningen 2003/04 
  
 Finansdep 
  
 2004:27 
  
 En ny doktorsutbildning – kraft- 
  
 Utbildnings- och 
  
 samling för excellens och tillväxt 
  
 kulturdep 
  
 2004:75 
  
 Insyn och sekretess – i statliga 
  
 Justitiedep 
  
 företag – i internationellt samar- 
  
 bete 
  
 2004:89 
  
 Verksamheten vid IMEGO AB 
  
 Utbildnings- och 
  
 kulturdep 
  
 2004:126 
  
 Vänd på kuttingen! – Tillväxt och 
  
 Näringsdep 
  
 utveckling i ett nytt perspektiv 
  
 2004:130 
  
 Svensk kod för bolagsstyrning 
  
 Justitiedep 
  
 2004:131 
  
 Konkurrensbrott – en lagstift- 
  
 Näringsdep 
  
 ningsmodell 
  
 2005:9 
  
 Mitchell – Reformerat regelverk 
  
 Utrikesdep 
  
 för handel med försvarsmateriel 
  
 2005:53 
  
 Beskattning när tillgångar värde- 
  
 Finansdep 
  
 ras till verkligt värde 
  
 2005:92 
  
 Styrningen av försvaret 
  
 Försvarsdep 
  
 2005:93 
  
 Stärkt konkurrenskraft och sys- 
  
 Näringsdep 
  
 selsättning i en ny geografi – en 
  
 samlad förvaltning med politisk 
  
 styrning 
  
 371 
 Förteckning över  
 departements-PM 
  med anknytning till patent åren 1960– 2005 
  
 NU 1963:6 
  
 Nordisk patentlovgivning 
  
 Nordiska rådet 
  
 Ds Ju 1969:12 
  
 Promemoria med förslag till ny 
  
 Justitiedep 
  
 lag om försvarsuppfinningar mm 
  
 Ds H 1970:1 
  
 PCT-planen 
  och Cooper service 
  
 Handelsdep 
  
 Ds H 1973:1 
  
 Den europeiska patentkonventio- 
  
 Handelsdep 
  
 nen: konsekvenser för svenskt 
  
 patentväsen 
  
 Ds Ju 1979:1 
  
 Vägar till ökad välfärd: betän- 
  
 Justitiedep 
  
 kande av särskilda näringspolitiska 
  
 delegationen 
  
 Ds I 1981:18 
  
 Innovationspolitik för tillväxt: en 
  
 Industridep 
  
 rapport ifrån en arbetsgrupp inom 
  
 Industridepartementet 
  
 Ds 1991:60 
  
 Granskning av försvarsuppfin- 
  
 ningar 
  
 Ds 1992:13 
  
 Ändringar i de immaterialrättsliga 
  
 lagarna med anledning av EES- 
  
 avtalet mm 
  
 Ds Ju 1993:24 
  
 Skärpta åtgärder mot immaterial- 
  
 Justitiedep 
  
 rättsliga intrång 
  
 Ds Ju 2000:30 
  
 Ombudskrav, prioritet och elek- 
  
 Justitiedep 
  
 tronisk ingivning 
  
 Ds Ju 2001:49 
  
 Rättsligt skydd för biotekniska 
  
 Justitiedep 
  
 uppfinningar – genomförande av 
  
 direktiv 98/44/EG 
  
 Ds 2003:35 
  
 Upphovsrätten i informations- 
  
 Justitiedep 
  
 samhället: genomförande av di- 
  
 rektiv 2001/29/EG 
  
 Ds 2004:3 
  
 Ändringar i mönsterskyddslagen 
  
 Justitiedep 
  
 på grund av  
 EG-förordningen 
  om 
  
 gemenskapsformgivning 
  
 Ds 2004:36 
  
 Innovativa Sverige – en strategi 
  
 Näringsdep 
  
 för tillväxt genom förnyelse 
  
 Utbildningsdep 
  
 Ds 2005:54 
  
 Upphovsrätt och handlingsof- 
  
 Justitiedep 
  
 fentlighet 
  
 373 
 Övriga  
 departements-PM 
  åren 2003– 2005 med anknytning till innovationer och ekonomisk tillväxt 
  
 Ds 2003:43 
  
 Rapport om tillväxtavtalen, 
  
 Näringsdep 
  
 Tredje året – från tillväxtavtal till 
  
 tillväxtprogram 
  
 Ds 2004:21 
  
 Finansiering av starka forsk- 
  
 Utbildnings- och 
  
 ningsmiljöer – en internationell 
  
 kulturdep 
  
 utblick 
  
 Ds 2004:17 
  
 Svensk  
 OECD-strategi 
  – över- 
  
 Utrikesdep 
  
 gripande prioriteringar och or- 
  
 ganisation 
  
 375 
 Väsentliga svenska innovations- politiska dokument sedan år 2000 (Main Swedish innovation policy documents since 2000) 
  
 Title of document 
  
 Date (of 
  
 Organisation- 
  
 Legal status 
  
 Comments (Budget set- 
  
 (in English) 
  
 approval, 
  
 responsible (Ministry, 
  
 (Law, 
  
 aside, Holt, 
  
 publication, 
  
 etc.) 
  
 Government 
  
 etc.) 
  
 etc.) 
  
 Decision, 
  
 strategy paper, 
  
 etc.) 
  
 1999/2000:71, 
  
 Palmer 2000 
  
 Ministry of Industry, 
  
 Government 
  
 A new organisational 
  
 Certain 
  
 Employment and 
  
 Pearson 
  
 structurewithin Swedish 
  
 organisational 
  
 Communication 
  
 industrial policy. 
  
 issuesin industrial 
  
 Includes the formation of 
  
 policy 
  
 two new governmental 
  
 agencies. 
  
 1999/2000:81, 
  
 Palmer 2000 
  
 Ministry of Education 
  
 Government 
  
 A new organisational 
  
 Research for the 
  
 and Science 
  
 Pearson 
  
 Peterson Swedish 
  
 future – a new 
  
 research policy. Includes 
  
 organisation for 
  
 the formation of a new 
  
 financing research 
  
 governmental agency 
  
 and three new research 
  
 Hill. 
  
 2000/2001:3, 
  
 September 
  
 Ministry of Education 
  
 Government 
  
 Contains the Swedish 
  
 Research and 
  
 2000 
  
 and Science 
  
 Pearson 
  
 researchpolicy for 2000– 
  
 renewal 
  
 2003. 
  
 2001/2002:2, RD 
  
 September 
  
 Ministry of Industry, 
  
 Government 
  
 Details the role of 
  
 and  
 co-operation 
  in 
  
 2001 
  
 Employment and 
  
 Pearson 
  
 VINNOVA and the semi- 
  
 the innovation 
  
 Communication 
  
 public Industrial 
  
 system 
  
 Research Institutes. 
  
 2001/2002:4 Policy 
  
 September 
  
 Ministry of Industry, 
  
 Government 
  
 A new policy area, 
  
 for growth and 
  
 2001 
  
 Employment and 
  
 Pearson 
  
 Regional Development 
  
 vitality in all 
  
 Communication 
  
 Policy, is developed to 
  
 regions 
  
 protect the welfare of 
  
 Swedens different parts 
  
 through regional growth. 
  
 2001/02:175, 
  
 April 2002 
  
 Ministry of Industry, 
  
 Government 
  
 A suggestion to create 
  
 Individual learning 
  
 Employment and 
  
 Pearson 
  
 learning accounts for 
  
 and skills 
  
 Communication 
  
 every employee, 
  
 development 
  
 toprovide learning and 
  
 skills development. 
  
 Governmental 
  
 September 
  
 The Government 
  
 Government 
  
 The government 
  
 declaration the 
  
 2003 
  
 Declaration 
  
 declaration shows the 
  
 16th of September 
  
 Governments coming 
  
 2003 
  
 priorities 
  
 Ds 2004:36, 
  
 June 2004 
  
 Ministry of Industry, 
  
 N/A 
  
 The status of the 
  
 Innovative Sweden, 
  
 Employment and 
  
 document is still 
  
 377 
  
 Bilaga 10 
  
 SOU 2006:80 
  
 a strategy for 
  
 Communication and 
  
 uncertain. 
  
 economic growth 
  
 The Ministry of 
  
 through renewal 
  
 Research and 
  
 Education 
  
 Källa: European Trend Chart on Innovation (2004). 
 378 
 Några betydelsefulla händelser i det svenska patentsystemets historia 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
  
 1739 Kungörelse om manufakturer och hantverksprivilegier 1789 Bestämmelse om att privilegier inte utdelas för sådant som 
 är känt i riket 
 1819 Ny förordning om privilegia exclusiva 
 1834 Ny patentförordning 
 1856 Ny patentförordning 
 1883 Pariskonventionen undertecknas 20 mars. 
 1885 Ny patentförordning träder i kraft. Anpassning sker av 
 1856 års förordning till Pariskonventionen. 
 1885 Kongliga Patentbyrån inrättas inom Kommerskollegium. 
 1892 PRV blir självständig myndighet. 
 1919 Omfattande patentutredning läggs fram. Den leder dock inte till ny lagstiftning. 
 1942 Betänkandet SOU 1942:58 (1938 års patentutredning) 
 1949 PRV inleder satsning på spridning av patentinformation. 
 1952 Betänkandet SOU 1952:43 Nordiskt patentsamarbete 
 1963 Betänkandet NU 1963:6 Nordisk patentlovgivning 
 1967 Diplomatisk konferens om Pariskonventionen, WIPO m.m. (Stockholm) 
 1968 Ny patentlag träder i kraft (SFS 1967:837). 
 1970 Diplomatisk konferens om PCT (Washington) 
 1973 Diplomatisk konferens om Rogers (München) 
 1974 Patentpolicykommitténs betänkande SOU 1974:63 
 1976 Patentpolicykommitténs betänkande SOU 1976:24 
 1978 Sverige tillträder PCT. 
 1978 Sverige tillträder Rogers och ingår samarbetsavtal med EPO. 
 1978 PRV utses till  
 PCT-myndighet. 
  
 1983 Sverige tillträder Budapestkonventionen om deponering av mikroorganismer. 
 2003 PRV:s patentdokumentation helt digitaliserad 
  
 1 
  
 TP PT  
 Listan har sammanställts av Floyd, PRV. 
 379 
 Förfaranden med kirurgisk, terapeutisk eller diagnostisk effekt 
 Bengt Domeij för Näringsdepartementets utredning om en översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt 
 Nya förfaranden inom det medicinska området är främst av två slag: förfaranden för tillverkning av läkemedel och behandlingar med direkt medicinsk effekt. Ett exempel på de senare, som inte går vägen över ett läkemedel för att uppnå en medicinsk effekt, är kirurgiska tekniker. Två viktiga framsteg under senare år är tekni- Smith för bypassoperationer vid förträngningar i kranskärl samt titt- hålskirurgi. Förfaranden med direkt medicinsk effekt (terapeutisk, kirurgisk eller diagnostisk) faller utanför det patenterbara området (1 § 3 st. patentlagen och artikel 52(4) EPC). Av lagtexten framgår att förbudet mot patent på medicinska förfaranden omfattar förfa- randen som utövas på människor eller djur, dvs. direkt på levande kroppar. 
 Det finns inte a priori någon skillnad i värde beroende på hur en medicinsk effekt uppnås. Om samma behandlingsresultat kan er- hållas med ett nytt medicinskt förfarande och med en ny läkeme- delsterapi, är värdet av respektive innovation beroende av kostna- den för att uppnå resultatet. En utgångspunkt måste därför vara att det finns ekonomiska risker förenade med att vissa innovationer – medicinska förfaranden – utesluts från det patenterbara området och därmed diskrimineras i så måtto att patenträtten inte står till buds. Det kan leda till att resurser för medicinsk utveckling fokuse- ras i alltför hög grad på patenterbara läkemedel till nackdel för nya behandlingsförfaranden. 
 Det finns idag få företag som bedriver utvecklingsarbete inom området medicinska förfaranden. Huvudsakligen utvecklas nya medicinska förfaranden av praktiskt verksamma läkare. Det är möjligt, eftersom arbetet inte kräver särskilt stora resurser. Ingen ny produkt behöver tillverkas. Inga eller bara begränsade kliniska 
 381 
  
 Bilaga 12.1 
  
 SOU 2006:80 
  
 prövningar behöver utföras och godkännas av myndigheter. Mycket talar emellertid för att nya medicinska förfaranden håller på att bli mer komplicerade och dyra att utveckla och marknadsföra. Bioteknikens utveckling gör t.ex. att behandlingsmetoder i högre grad kan individualiseras. Förändringarna kan innebära att läkarnas individuella innovativa arbete inom området, behöva ersättas av forskning i innovativa företag. I så fall kan finnas skäl att upphäva patenteringsförbudet. Utan patenteringsmöjligheter inom detta område är det mera tveksamt om europeiska innovativa företag växer fram. 
 Ett annat skäl att ifrågasätta det generella förbudet mot patent på medicinska förfarandet är de administrativa kostnader som förbu- det orsakar inom det europeiska patentsystemet. Det finns en be- tydande rättspraxis kring undantaget och det har visat sig vara svårt att t.ex. upprätthålla gränsen gentemot kosmetiska förfaranden som är patenterbara (jfr. avgörande från den Stora besvärskamma- ren G 1/04 från 16 december 2005). Det skulle sannolikt vara för- delaktigt att flytta frågan från definitionen av det patenterbara om- rådet i 1 § patentlagen till definitionen av intrångshandlingar i 3 § patentlagen. Det skulle kunna antas öka rättssäkerheten och bättre anpassa rättsläget till de etiska värden som lagstiftaren har velat värna. En sådan förändring bör emellertid förmodligen genomföras gemensamt av  
 EPC-länderna. 
  I avgörandet från den Stora besvärs- kammaren G 1/04, punkten 6.1 (16 december 2005), beskrivs infö- randet av en särskild nationell reglering till skydd för läkare och veterinärer, som intressant och värdefullt. 
 Följden av att flytta frågeställningen om medicinska förfaranden till 3 § patentlagen kan exemplifieras med utvecklingen i USA. Den 3 mars 1995 introducerades ett lagförslag i det amerikanska Repre- sentanthuset som benämndes: The Medical Procedures and Affordability Act. Förslaget innebar att ett förbud mot patent på terapeutiska, kirurgiska och diagnostiska förfaranden liknande det europeiska, skulle införas i den amerikanska patentlagen. Förslaget väckte dock kraftigt motstånd. Det framfördes att patentering av medicinska förfaranden inte hade orsakat några påtagliga problem under den långa tid som möjligheten hade funnits, men att ett för- bud skulle ge upphov till betydande praktiska svårigheter. Resulta- tet blev en kompromiss. Inget patenteringsförbud infördes, men den 30 september 1996 tillkom ett stadgande i den amerikanska patentlagen, § 287(c), som i huvudsak innebär att praktiserande läkare på klinik eller den som arbetade under ledning av en prakti- 
 382 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 12.1 
  
 serande läkare på en klinik, inte kan ställas till ansvar för patentin- trång beträffande åtgärder som vidtas i yrkesutövningen. 
 I ett första stycke stadgas att reglerna om patentintrång inte kan åberopas mot: medical practitioner varmed avses en fysisk person som i viss delstat erhållit rätt att praktisera medicin samt dessutom de som jobbar under nämnd persons överinseende. Inte heller ar- betsgivaren till medicinsk personal kan göras ansvarig för patent- intrång beroende på åtgärder som utförts av de anställda. 
 I stycke två stadgas att undantaget från reglerna om patentin- trång, i det första stycket, inte gäller för: 
 the activities of any person, or employee or agent of such person , who is engaged in the commercial development, manufacture, sale, importation, or distribution of a machine, manufacture, or composi- tion of matter or the provision of pharmacy or clinical laboratory services (other than laboratory services provided in a physician's office) . 
 Medicinsk personal som arbetar på läkemedelsföretag, apotek, la- boratorier eller myndigheter kan därmed begå patentintrång. Un- dantaget från patentansvar omfattar bara personer som är verk- samma på en läkarpraktik. 
 I stycke tre har gjorts en ytterligare begränsning, genom att un- dantaget dels enbart skall kunna åberopas avseende rena förfa- randepatent (uppfinnaren har inte utvecklat någon ny produkt), dels inte vid patent på biotekniska förfaranden. Det stadgas att pa- tentintrång kan ske om den medicinska personalens åtgärder inne- bär: 
 (i) the use of a patented Walton, manufacture, or composition of matter in violation of such patent ; (ii) the practice of a patented use of a composition of matter in violation of such patent; or 
 (iii) the practice of a process in violation of a biotechnology patent. The term patented use of a composition of matter does not include a claim for a method of performing a medical or surgical procedure on a body that recites the use of a composition of matter if the use of that composition of matter does not directly contribute to achievement of the objective of the claimed method. 
 Genom att den amerikanska reglering av medicinska förfarandet avser de handlingar som kan utgöra patentintrång (motsvarigheten till 3 § patentlagen) behöver inte USPTO i varje enskilt fall pröva om en patentansökan är ett medicinsk förfarande. Patent kan med- delas. Det är upp till patenthavaren att bedöma om patentet kan 
 383 
  
 Bilaga 12.1 
  
 SOU 2006:80 
  
 göras gällande gentemot de som vid ett visst tillfälle har utnyttjat uppfinningen. Jämfört med en sådan reglering leder det europeiska förbudet till ett omotiverat merarbete vid patenterbarhetspröv- ningen. Syftet med den svenska och europeiska regleringen uppnås i USA, kanske t.o.m. på ett mer nyanserat sätt. Man får incitament till investeringar i försök att utveckla nya behandlingsmetoder. Samtidigt ges ett uttryckligt, lagfäst skydd för kliniskt verksamma läkare och underställd personal, vilka man inte vill skall kunna hindras i sin verksamhet av patent. Rättsläget förefaller vara tydli- gare än i Europa och öppnar möjligheter för kommersiella aktörer som försöker utveckla och introducera nya behandlingsmetoder. 
 Det är en ytterligare och principiellt viktig skillnad gentemot Europa att det amerikanska rättsläget möjliggör verksamma patent avseende veterinärmedicinska förfaranden. Patentering av sådana är sannolikt motiverad, eftersom utveckling av nya veterinärmedi- cinska möjligheter sannolikt ofta förutsätter kommersiella forsk- ningssatsningar. Man kan knappast på samma sätt som inom hu- manmedicinen, förutsätta att förfarandena utvecklas av veterinärer i deras dagliga verksamhet, utan kommersiella incitament. Sprid- ningen inom yrkesgruppen av nya veterinärmedicinska förfaranden kan också behöva ekonomiska incitament, vilket patentsystemet ger när det finns någon som har en ensamrätt. 
 384 
 Nämnd för bedömning av svenska patentfrågor 
 Orozco för Näringsdepartementets utredning om en översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt 
 Bakgrund 
 Stockholms tingsrätt är enligt 65 § patentlagen exklusivt forum för prövning av patentmål. De viktigaste patentmålen avser ogiltighet, intrång och bättre rätt till patentansökan eller patent. Processen i tingsrätten karakteriseras av att tekniskt och juridiskt komplicerade frågor utreds. Patentprocessen är dyrbar och pågår vanligtvis i flera år. Parterna representeras av advokater och tekniska biträde. Re- gelmässigt anlitas tekniska experter som vittnen eller deras skrift- liga utlåtanden lämnas in. Rättegångskostnaderna överstiger van- ligtvis en miljon kronor och är inte sällan flera miljoner kronor, i första instans. Kostnaderna blir höga i proportion till den svenska marknadens storlek. Interimistiska förfaranden i intrångssituatio- ner uppfattas ibland som en snabbprocess, men de används inte i någon större utsträckning eftersom käranden måste ställa säkerhet för de kostnader som svaranden kan åsamkas. 
 Svårigheterna med att få ett patents giltighet eller en intrångs- fråga prövad, leder till osäkerhet och förseningar vid produktlanse- ringar i Sverige. Det leder också till att avtal om patent blir svårare att ingå. Nystartade teknikföretag vars huvudsakliga tillgång består av patent får inte sällan problem, eftersom finansiärer avskräcks av en osäkerhet beträffande patentsituationen. Nackdelarna med att inte enkelt och snabbt kunna vinna relativt god säkerhet om pa- tentsituationen slår särskilt mot små företag. De saknar ofta erfa- renheterna, uthålligheten och resurserna som krävs för att lyckas bra i patenttvister. Det händer att enskilda uppfinnare helt avstår från att försöka genomdriva sina rättigheter, vilket leder till att pa- tentsystemet kan uppfattas som ineffektivt och orättvist. Patent- 
 385 
  
 Bilaga 12.2 
  
 SOU 2006:80 
  
 processförsäkringar diskuteras som ett sätt att försöka komma till rätta med problemen. Det finns engelska försäkringsbolag som er- bjuder patentprocessförsäkringar, men de är dyra och ger bara ett begränsat skydd.  
 EG-kommissionen 
  utreder möjligheterna att skapa ett mer heltäckande försäkringssystem. 
 Ett annat sätt att underlätta tvistelösning på det svenska patent- området skulle vara att inrätta en nämnd som efter ansökan lämnar  
 icke-bindande 
  bedömningar av sådana patentfrågor som idag ute- slutande kan prövas i domstol. Nämnden skulle komplettera da- gens domstolsförfarande genom att vara snabbare och mer kost- nadseffektivt. Parter skulle kunna få hållbarheten i sina argument preliminärt prövade. Nämnden skulle komplettera de bedömningar av patentfrågor som idag lämnas av patentbyråer och advokater ge- nom att i högre grad vara oberoende av uppdragsgivaren. En lättill- gänglig, objektiv bedömning av intrångs- och ogiltighetsfrågor är målsättningen med nämnden. Det skulle stärka patentsystemet och leda till ett mer innovativt näringsliv. Bindande (exekverbara) avgö- randen beträffande ogiltighet och intrång i svenska patent skall fortsatt bara kunna nås i domstol. 
 En möjlighet för UK Patent Office att lämna  
 icke-bindande 
  ut- låtanden i intrångs- och ogiltighetsmål infördes genom UK Patents Act 2004 (Sections 74A och 74B). Det torde vara det första initia- tivet av detta slag i något land. Den 30 december 2004 meddelade det brittiska patentverket att: 
 One of the more innovative features of the Act [of 2004], namely the provision of  
 non-binding 
  Opinions on questions of validity or in- fringement, is  intended to Santiago test the strength of their ar- guments at the Patent Office before (or instead of) resorting to ex- pensive litigation. It is hoped that such a service will encourage parties to settle their dispute promptly. During the spring [of 2005] the Pa- tent Office will consult with the patent profession and other interes- ted parties on the precise form such Opinions should take, with the hope that this service be available by the end of 2005. 
 Förfarandet 
 Den föreslagna möjligheten omfattar i Sverige gällande patent, dvs. patent som har meddelats av PRV och den svenska delen av ett  
 EPO-patent. 
  Dessutom skall förfarandet kunna användas beträf- fande av PRV meddelade tilläggsskydd för läkemedel och växt- 
 386 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 12.2 
  
 skyddsmedel. Området skall sammanfalla med Stockholms tings- rätts exklusiva forum i patentmål. 
 Vem som helst får rätt att ansöka om en bedömning. Det sker genom inlämnande av en av nämnden utformad blankett. Ansökan kan inlämnas av en part som är eller riskerar att bli, indragen i en patenttvist. Tvistande parter kan också gemensamt inlämna en an- sökan om prövning. Det bör inte krävas att uppdragsgivaren moti- verar varför bedömningen önskas. 
 Uppdragsgivaren skall i tydlig skriftlig form ange den fråga som nämnden skall besvara och bifoga de dokument som bedömningen skall baseras på. Det kan vara skrifter i teknikens ståndpunkt, en av sökanden formulerad definition av en produkt eller ett förfarande, tekniska ritningar, kemiska processbeskrivningar eller formler, etc. Vidare kan sökanden insända skriftliga vittnesmål, t.ex. avseende ett offentligt utövande av uppfinningen som skedde före ansök- ningsdagen. En ansökan om en bedömning skall inte innehålla rättslig argumentation. Det skall inte krävas särskild patenträttslig kompetens för inlämnande av en ansökan, men det kan antas att de flesta uppdragsgivare kommer att använda ombud vid utform- ningen av underlaget för ansökan. 
 Nämnden formulerar sin bedömning utifrån det material som har presenterats av sökanden. Om nämnden ser att materialet är så ofullständigt att det överhuvudtaget inte går att ta ställning till frå- gan bör detta meddelas sökanden, men i annat fall bör en bedöm- ning göras, så gott det går, utifrån det material som har anförts. Nämnden gör ingen egen sökning efter relevant material. För att nämndens bedömningar skall fungera som ett effektivt medel för att bilägga tvister bör bedömningen kunna erhållas inom tre måna- der efter att ansökningshandlingen och det åberopade materialet har tillställts nämnden, samt avgiften blivit betalad. 
 Handläggningen bör normalt vara skriftlig. Efter ansökan från uppdragsgivaren och om det är särskilt motiverat, kan muntlighet förekomma. 
 Nämnden formulerar en motiverad bedömning, som besvarar den ställda frågan utifrån det svenska rättsläget. Ett tydligt ställ- ningstagande skall göras, snarare än ett uttalande om sannolikhet för ett visst utfall. Det skall i bedömningen framgå vilket material som har utgjort grunden för ställningstagandet. För nämndens tro- värdighet och därmed dess förmåga att fylla sitt syfte, är det viktigt att nämnden lämnar utförliga motiveringar där det framgår hur olika omständigheter har tolkats och vilka rättsliga överväganden 
 387 
  
 Bilaga 12.2 
  
 SOU 2006:80 
  
 som har gjorts. Argumentation behöver vara övertygande, eftersom bedömningen i sig saknar bindande verkan. Det bör särskilt fram- hållas i bedömningen om relevant material har saknats i viss del, vilket medfört att frågan i viss del inte har kunnat besvaras. Be- dömningen kan innehålla förbehåll. Om t.ex. nämnden har fått i uppdrag att bedöma ett patents giltighet mot bakgrund av ett of- fentligt utövande av uppfinningen före ansökningsdagen, kan fin- nas skäl att uttala att bedömningen inte tar ställning till om utöv- ning av det slags som påstås, faktiskt har förekommit. Detaljerna i förfarandet bör utformas av nämnden. 
 Bedömningen kan inte överklagas. Det uppstår ingen  
 res judicata  
 effekt. En ny ansökan kan alltid inlämnas, eventuellt med annat material. 
 Nämnden bör ha möjlighet att med ett motiverat beslut, avvisa en ansökan om en bedömning. Kan det antas att ansökan inlämnats utan skälig anledning, i syfte att förarga eller annars är olämplig, bör den avvisas. Om en process redan är anhängiggjord i allmän domstol avseende samma eller en snarlik fråga bör normalt inget utlåtande lämnas. Detsamma gäller om samma eller en snarlik fråga redan har avgjorts i allmän domstol. I ansökningshandlingen bör sökanden behöva uppge, så vitt sökanden känner till, om dom- stolsprocess har inletts eller avslutats angående en fråga som har anknytning till den som ställs i ansökan. Vidare bör ingen bedöm- ning lämnas om en uppdragsgivare endast upprepar argument och omständigheter som prövades i samband med granskningen av an- sökan. Huruvida en bedömning skall utföras eller avvisas är ytterst en lämplighetsfråga som nämnden måste ta ställning till i varje en- skilt fall, utifrån hänsynstaganden till nämndens funktion på pa- tentområdet i förhållande till Cooper och domstolarnas verksamhet. I vissa fall kan det vara lämpligt att parter som är involverade i en domstolsprocess ges möjlighet att få någon del av sin tvist bedömd av nämnden. 
 Offentlighet 
 Om den föreslagna nämnden inrättas kommer frågor om offentlig- het bli särskilt viktiga. Om inte patenthavaren är sökanden bör en kopia av ansökan översändas till patenthavaren. Eventuella licensta- gare och panthavare som är införda i patentregistret bör också er- hålla en kopia. Patenthavare, licenstagare och panthavare kan där- 
 388 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 12.2 
  
 efter under tre veckor inkomma med argument för varför en be- dömning inte skall lämnas (ansökan skall avvisas). För att bevara enkelheten och snabbheten i förfarandet bör emellertid tredje man inte kunna påverka det material som beaktas vid en prövning eller framföra synpunkter i sak (inte heller uppdragsgivaren skall argu- mentera för sin sak). Uppdragsgivaren bestämmer således ensam vilken fråga nämnden skall bedöma och på vilket underlag. Tredje man som önskar en annorlunda prövning får inlämna en egen ansö- kan. 
 En ansökan om bedömning bör kunna återkallas av sökanden fram till dess att bedömningen är klar. I ett sådant fall blir endast ansökan offentlig. När nämndens bedömning är klar, noteras i pa- tentregistret att det finns en bedömning och bedömningen skickas till uppdragsgivaren, patenthavaren samt eventuell registrerad li- censtagare eller panthavare. Bedömningen läggs ut på en Internet- sida. Den offentlighet som följer av förfarandet kan medföra att vissa parter väljer att inte utnyttja möjligheten. Av principiella och rättsliga skäl är det emellertid knappast möjligt eller lämpligt att ärenden hos nämnden generellt sekretessbeläggs. Däremot finns förmodligen ett behov av att kunna sekretessbelägga sådana delar av en ansökan som utgör företagshemligheter. 
 Enligt 22 § 5 st. patentlagen får patentmyndigheten på yrkande besluta, om det finns särskilda skäl för det, att en handling som in- nehåller en företagshemlighet inte får lämnas ut. Inrättas en nämnd enligt detta förslag skulle finnas ett motsvarande eller större behov, av att inte behöva lämna ut handlingar innehållande företagshem- ligheter när intrångsfrågor bedöms av nämnden. För att någon som planerar en ny produkt skall vara beredd att ansöka om en bedöm- ning av om produkten gör intrång, krävs förmodligen att beskriv- ningen av produkten inte blir tillgänglig för patenthavaren. Det är konkurrenskänslig information. Om produkten redan har sålts finns inte någon anledning att beskrivningen skall hemlighållas för patenthavaren. Ett behov av att nämnden inte lämnar ut informa- tion finns också när det gäller ett tillverkningsförfarande som ut- nyttjas i hemlighet. Den som använder förfarandet kommer för- modligen bara att ansöka om en bedömning om patenthavaren inte får kännedom om hur förfarandet fungerar. Vid nämndens bedöm- ningar av om ett patent är giltigt torde det normalt inte finnas några särskilda skäl som motiverar att information inte vidare- befordras till patenthavaren och tredje man. 
 389 
  
 Bilaga 12.2 
  
 SOU 2006:80 
  
 Om en ansökan om bedömning innehåller företagshemligheter bör dessa tydligt särskiljas, så att nämnden blir uppmärksammad på det och patenthavaren får möjlighet att ta del av övrig information i ansökan, t.ex. vem som har inlämnat ansökan, vilket patent som avses, etc. När nämndens bedömning är klar och skickas till tredje man måste nämnden uteslutas sådan information som skulle kunna avslöja de företagshemligheter som angavs i ansökan. 
 Organisation 
 Ett ärende hos nämnden handläggs av en eller flera ledamöter, be- roende på frågeställningens svårighetsgrad. Ledamöterna behöver ha patentjuridisk kunskap och vanligtvis utbildning från det aktu- ella teknikområdet. 
 Organisatoriskt kan den föreslagna nämnden vara fristående eller samordnas med antingen Patent- och registreringsverket eller Bailey tens nämnd för arbetstagares uppfinningar. Statens nämnd för ar- betstagares uppfinningar lämnar  
 icke-bindande 
  utlåtande enligt la- gen om arbetstagares uppfinningar. 
 Stockholm den 18 augusti 2005 
 Orozco 
 390 
 Om begreppet teknisk karaktär 
 Floyd för Näringsdepartementets utredning om en översyn av de ekonomiska aspekterna av patentering för företags tillväxt 
 Det senaste decenniet har karaktäriserats av intensiva diskussioner om huruvida nya tekniska utvecklingar ska få patenteras eller inte. Önskemålet att kunna patentera genteknik och datorprogram – eller motviljan mot detsamma – har analyserats mot bakgrund av patentlagstiftningens text, praxis och förarbeten. Ett centralt be- grepp har därvid varit det i Europa allmänt omfattade teknisk ka- raktär, vilket varje uppfinning måste uppvisa för att kunna vara pa- tenterbar. Begreppet står dock inte i lagtexten; där står uppfinning som kan tillgodogöras industriellt (PL 1 §) eller inventions which are susceptible of industrial application (EPC art. 52(1)). 
 Det kan vara lämpligt med en analys av hur utvecklingen har fört oss fram till dagens situation. 
 Frågan om hur man identifierar en patenterbar uppfinning kan spåras tillbaka till den första moderna patentlagen dvs. Englands Statute of Monopolies av år 1623. Där stod ordagrant: 
 letters patent . of the sole working or making of any manner of new manufacture 
 Denna definition har haft ett mycket betydande inflytande på pa- tenrätten i snart 400 år. Teknikens och samhällets utveckling har visserligen gjort det önskvärt att från tid till annan antingen utvidga eller begränsa omfånget av det patenterbara området, men detta har oftast inte implementerats genom lagändring utan det har skett ge- nom att särskilda undantag förts in i eller avlägsnats från lagstift- ningen. 
 Den citerade bestämmelsen har under åren mer fungerat som en indikation om det patenterbara området än som en regelrätt defini- 
 391 
  
 Bilaga 13 
  
 SOU 2006:80 
  
 tion. I ett viktigt domslut år 1960 kommenterar Australiens Chief Justice bestämmelsen om manner of new manufacture: 
 The purpose of this section, it must be remembered, was to allow the use of the prerogative to encourage national development in a field which, even in 1623, was seen to be excitingly unpredictable. The at- tempt to place upon the idea the fetter of an exact verbal formula could never have been sound. It would be unsound to the point of folly to attempt to do so now, when science has made such advances that the concrete application of the notions which Smith familiar in 1623 can be seen to provide only the more obvious, not to say the more primitive, illustrations of the sweep of the concept. 
 I många länder utanför den anglosaxiska sfären, däribland Sverige, uttrycktes motsvarigheten till manner of new manufacture så att en uppfinning, för att kunna patenteras, måste avse industriella alster. 
 I den svenska patentförordningen av år 1884 stadgades i 1 § att patent må meddelas å nya uppfinningar av industriella alster eller av särskilda sätt för sådana alsters tillverkning. 
 Det är viktigt att hålla i minnet att definitionen över det paten- terbara området är en sak, och listan med undantag är en annan. Typiska undantag har varit t.ex.: 
 Uppfinningar vars utövande strider mot lag 
 Uppfinningar vars utövande strider mot allmän ordning 
 Uppfinningar vars utövande strider mot goda seder 
 Produktpatent på livs- och läkemedel 
 Förfarandepatent på näringsmedel 
 Produktpatent på kemiska föreningar 
 Produktpatent på njutningsmedel 
 Upptäckter 
 Kalkylmetoder 
 Teoretiska idéer 
 Vetenskapliga läro- och grundsatser 
 Affärsmetoder (t.ex. management eller marknadsföring) 
 Kommersiella, ekonomiska eller undervisningsmässiga metoder 
 Finansplaner 
 Behandling av människor 
 Framläggande av information 
 Estetiska skapelser 
 Uppfinningar som strider mot etablerade vetenskapliga princi- per (ex. perpetuum mobile) 
 Uppfinningar som är självklara 
 392 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 13 
  
 Det är att märka att de olika undantagen ofta har haft skilda beve- kelsegrunder; det kan ha gällt etiska principer, det kan ha gällt näringspolitiska prioriteringar och det kan ha gällt i samhället vik- tiga strömningar under ett visst skede 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
 . 
 Så småningom utvecklades de två sistnämnda undantagen till självständiga krav på patenterbara uppfinningar: dessa skulle dels medföra teknisk effekt och vara reproducerbara, dels skilja sig väsent- ligt från vad som är förut känt 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
 . Kraven på teknisk effekt och reprodu- cerbarhet ligger enligt det omfattande nordiska kommittéarbetet  
 1955–1963 
  i själva ordet uppfinning 
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
 . 
 I 1919 års förslag till ny patentförordning hade de allmänna pa- tenterbarhetsfordringarna utformats så att skydd medelst patent skulle kunna förvärvas för nya tekniska uppfinningar, dvs. man ville ta bort begränsningen till industriella alster. Förslaget genomfördes dock aldrig. 
 Det kan nämnas att i 1925 års revision av Pariskonventionen an- ges att industriell äganderätt är att fatta i vidsträcktaste bemärkelse och icke blott avse industri och hantverk i egentlig mening utan även området för lantbruksindustri och extraktiv industri. I 1934 års konventionstext har tillfogats, att den industriella äganderätten avser alla tillverkade alster eller naturprodukter. 
 1938 års patentutredning genererade en intressant debatt. Ut- redningen, som överlade även med delegerade från övriga nordiska länder, avgav sitt betänkande fyra år senare 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
 . 
 I detta betänkande föreslogs en ganska vittgående utvidgning av objektet för patentskyddet. Man ville sålunda upphäva föreskriften att en uppfinning för att kunna patenteras måste avse industriella alster, och i stället medge patentskydd så snart uppfinningen kunde utnyttjas i näringsverksamhet. Med det i förslaget använda uttrycket näringsverksamhet syntes liksom i lagen den 29 maj 1931 med vissa bestämmelser mot illojal konkurrens böra förstås varje huvud- sakligen på ekonomisk vinst för dess utövare riktad yrkesmässig verksamhet. Även de fria yrkena, såsom läkares och tandläkares verksamhet kunde alltså falla härunder. 
 Om 1942 års förslag hade nordisk enighet uppnåtts, och det in- fördes i 1943 års finska patentlag. Det noterades att liknande be- 
  
 1 
  
 TP PT  
 I Sverige återfinns undantagen idag i 1§ PL. I Rogers finns de i art.  
 52(2)-52(4) 
  samt i art. 53  
 2 
  
 TP PT  
 I dagligt tal används för detta krav uttrycket att uppvisa uppfinningshöjd. I EPC används de tre uttrycken involve an inventive step, auf einer erfinderischen Tätigkeit beruhen, impliquer Mendez inventive 
  
 3 
  
 TP PT  
 NU 1963:6, s. 102 
  
 4 
  
 TP PT  
 SOU 1942:58 
 393 
  
 Bilaga 13 
  
 SOU 2006:80 
  
 stämmelser fanns i den schweiziska patentlagen av 1907 och den tyska av 1936. 
 1938 års patentutredning ansåg inte att man med den föreslagna formuleringen behövde befara en för vid utsträckning av det pa- tenterbara området; dels skulle de allmänna patenterbarhetsvillko- ren fortfarande gälla och kunna utvecklas genom praxis, dels fick det i själva uppfinningsbegreppet anses ligga ett krav på att det skulle gälla något av viss teknisk karaktär. Härigenom syntes från patenterbarhet uteslutas metoder som endast ginge ut på manuell behandling av den mänskliga kroppen, t.ex. massagemetoder eller undervisningsmetoder utan teknisk karaktär. 
 En majoritet av remissyttrandena var positiva till den föreslagna utvidgningen av det patenterbara området. PRV anförde att gäl- lande bestämmelse icke var tidsenlig utan alltför snävt avfattad. Bland övriga, positivt inställda instanser kunde märkas Sveriges in- dustriförbund, SUF, SPOF, Svenska teknologföreningen och Göteborgs handelskammare. 
 Å andra sidan fanns det remissinstanser, t.ex. Kommerskolle- gium, Stockholms handelskammare, Järnkontoret, SIPF och KF, som var bekymrade över utsikten av en utvidgning av det patenter- bara området (1 §) utan en samtidig revision av de i 2 § uppförda undantagen från patenterbarhet. Man tyckte det behövdes en nog- grann analys av konsekvenserna av ev. patent på t.ex. bokförings- metoder liksom av de s.k.  
 substans-patenten. 
  Vidare tyckte några av dessa instanser att vissa förfaranden, som tillhörde läkares eller tandläkares näringsverksamhet, skulle undantas från patenterbar- het. 
 I Kungl. Maj:ts proposition nr 176, som ledde till 1944 års pa- tentlagrevision, beslöt departementschefen i ljuset av det av många påpekade nära sambandet mellan 1 och 2 §§ i patentförordningen att inte stödja utredningsförslaget om en utvidgning av det paten- terbara området. Eftersom gällande reglering inte påvisats medföra några mera anmärkningsvärda olägenheter, fann han det lämpligt att avvakta en fullständig utredning av undantagen från patenter- barhet. Det var en allmänt omfattad uppfattning att de nordiska patentlagarna var i behov av en genomgripande revision, och det var denna som departementschefen föredrog att invänta. 
 Många diskussioner har under årens lopp således förts om tolk- ningen av dessa lagrum, särskilt under  
 1900-talets 
  första hälft. Det vore synd att säga att begreppen, som diskuterades var klara och tydliga och väl avgränsade. För det första hade vi den anglosaxiska 
 394 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 13 
  
 världens manner of new manufacture. För det andra hade vi den eu- ropeiska doktrinen kring industriell tillämpbarhet. Till bägge dessa kom naturligtvis uppräkningar av undantag. Och för det tredje hade vi uppfinningsbegreppet med sin tekniska effekt och reproducer- barhet. 
 Det andra världskriget medförde stora omvälvningar även inom patentvärlden. Samtidigt som den tekniska utvecklingen sköt or- dentlig fart, hade patentverkens mänskliga resurser kraftigt reduce- rats. Under  
 1950-talet 
  tilltog den s.k. patentkrisen. Det var läge för en kraftsamling och ett nytänkande, och ett tidigt viktigt steg härvidlag var det gemensamt nordiska utredningsarbete, som inled- des 1949. 
 Ett annat steg var ett omfattande arbete som på det patenträtts- liga området ägde rum inom Europarådet. År 1951 tillsattes en ex- pertkommitté för patentfrågor. Kommitténs arbete ledde tämligen snabbt till avslutandet av två europeiska konventioner, 1953 års konvention angående patentformaliteter (formalitetskonventio- nen) och 1954 års konvention angående internationell patentklas- sificering. Arbetet inom Europarådet ledde vidare år 1963 till en europeisk konvention om förenhetligande av vissa delar av patent- rätten, den s.k. lagkonventionen. Konventionen, som innehåller vissa regler om patenterbarhet, nyhetshinder, uppfinningshöjd och patentkrav, bygger på de erfarenheter som hade erhållits dels under det nordiska lagstiftningsarbete som då pågick, dels under arbetet inom EG på att få till stånd ett gemensamt marknadspatent. 
 När det gäller definitionen av det patenterbara området, säger lagkonventionen följande: skola patent meddelas på alla upp- finningar som kunna tillgodogöras industriellt, äro nya och förete uppfinningshöjd. . En uppfinning skall anses kunna tillgodogöras industriellt om den kan tillverkas eller användas i någon form av in- dustriell verksamhet, inklusive jordbruk. 
 Vid denna tid hade i Europa utvecklats en uppfattning om att ett rimligt krav på en patenterbar uppfinning är att den skall uppvisa teknisk karaktär. De nordiska patentkommittéerna uttalade i 1963 års betänkande 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT  
 att det knappast var möjligt att exakt ange vad kra- vet på teknisk karaktär innebär. Kommittéerna ansåg emellertid att i detta krav i vart fall låg att det skulle vara fråga om en lösning av en uppgift med hjälp av naturkrafterna, dvs. med ett lagbundet ut- 
  
 5 
  
 TP PT  
 NU 1963:6, s. 96 
 395 
  
 Bilaga 13 
  
 SOU 2006:80 
  
 nyttjande av naturens materia och energi. 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT  
 Utanför detta patent- rättsliga uppfinningsbegrepp faller således rena upptäckter. 
 De nordiska kommittéerna uppnådde tre viktiga målsättningar: 
  
 1. 
  
 Harmonisering av de nordiska patentlagarna 
  
 2. 
  
 Kodifiering av gällande praxis 
  
 3. 
  
 Anpassning till den patenträttsliga utvecklingen på konti- nenten 
  
 Resultatet blev därför ett välformulerat och mycket modernt lag- förslag, som faktiskt i viss mån fick tjäna som referens vid de då påbörjade arbetena på PCT och Rogers. Dock måste man nog så här i efterhand konstatera att de vid den tiden rådande goda konjunktu- rerna gjorde att särskild hänsyn till patentsystemets roll för indust- riell tillväxt inte kändes som något prioriterat. Ingen ifrågasatte patentsystemets nytta för uppfinnare och näringsliv. Teknikopti- mismen och framtidstron var påtagliga och tillväxten hög. Därför var man mest upptagen med att garantera att tredje man inte kom i kläm som följd av patentsystemet. Man vinnlade sig om att på ett så logiskt och rättvist sätt som möjligt hålla emot den naturliga driften att patentera. 
 Härifrån finns dock ett viktigt undantag. Redan på  
 1870-talet 
  fördes en intensiv debatt om produktpatentens vara eller icke vara i vad gäller kemiska föreningar. Debatten pågick sedan under gott och väl ett sekel. Ett centralt tema i denna diskussion har varit av näringspolitisk natur: är det positivt för näringslivet i stort att tillåta produktpatent på kemiska föreningar? De som svarar nej på denna fråga hävdar att det som skulle hända vid sådan patente- ringsmöjlighet är att ett ökande antal kemiska substanser blir pa- tentskyddade, vilket skulle leda till att nya, kommersiellt intres- santa uppfinningar, där en skyddad förening ingår, skulle bli bero- ende av det existerande patentet. Detta skulle i sin tur leda till att den typen av uppfinningsverksamhet skulle tyna bort. Den andra sidan, dvs. de som förespråkar produktskydd för kemiska före- ningar, hävdar att en ännu viktigare faktor är det incitament till produktutveckling, som en patenteringsmöjlighet ger. 
 Utvecklingen beträffande produktpatent på kemiska föreningar i industriländerna gick fram och tillbaka under många år, men med tiden har förbuden blivit allt färre. I Sverige togs förbudet mot produktpatent bort i och med 1967 års patentlag. 
  
 6 
  
 TP PT  
 Jfr  
 Taylor, 
  Bd I, sid 77 
 396 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 13 
  
 De nordiska kommittéerna stannade för att behålla det hävd- vunna sättet att beskriva det patenterbara området: som kan tillgo- dogöras industriellt, trots den långa historien av tolkningssvårighe- ter och trots att man inte var helt nöjd med uttrycket. Det nordiska betänkandet av 1963 innehåller även förslag på undantag från pa- tenterbarhet. Ett sådant undantag gäller uppfinningar vars ut- övande inverkar på levande organismer. Ett annat undantag rör det breda begreppet anvisningar till det mänskliga tänkandet. Med detta ville man kunna undanta t.ex. undervisningsmetoder, reklammeto- der, stadsplaner, redovisningssystem m.m. 
 De nordiska kommittéerna kan sägas ha bidragit med synpunk- ter på innebörden av kraven på teknisk karaktär. Någon knivskarp klarhet skapades dock inte. 
 De moderna nordiska patentlagarna trädde ikraft 1968, PCT un- dertecknades 1970 och Rogers undertecknades 1973. 
 I och med 1978 års lagstiftningsärende anslöt sig Sverige till PCT och Rogers samtidigt som patentlagstiftningen moderniserades och harmoniserades med konventionerna. I materiellt hänseende skedde emellertid inget väsentligt i vad gäller definitionen av det patenterbara området 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT 
 . 
 Definition och omfattning av det patenterbara området har såle- des i allt väsentligt förblivit vid de principer som såg dagens ljus för ca 50 år sedan. Redan då brottades man med de begränsningar som etablerats som följd av 1623 års patenterbara objekt manner of new manufacture. Givetvis har det under det senast gångna halvseklet inte blivit lättare att uppnå patentskydd för den industri, som ingen kunde förutspå för hundra år sedan eller mer. 
 I USA däremot har utvecklingen varit mer dynamisk. Genom att det amerikanska systemet gör det möjligt att modernisera en till åldern nästan historisk patentlagstiftning 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT  
 (jämnårig med the Constitution of the United States) på så sätt att domstolen kan tolka denna i ljuset av dagens krav och industriella omständigheter, har man under de senaste 25 åren kunnat ta flera steg i en riktning som dels utsträcker det patenterbara området, dels stärker patenthavarens ställning. 
  
 7 
  
 TP PT  
 Prop. 1977/78:1 Del A sid.  
 161–191 
  
 8 
  
 TP PT  
 The Congress shall have power .. to promote the progress of science and useful arts, by securing for limited times to authors and inventors the exclusive right to their respective writings and discoveries;. 
 397 
  
 Bilaga 13 
  
 SOU 2006:80 
  
 Särskilt viktiga domslut har varit: 
 Chakrabarty 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT 
 , där det beslöts godkänna produktpatent på en mikroorganism (i domen står att man i princip bör kunna godkänna anything  
 man-made 
  under the sun) 
 Diehr 
 TPF 
  
 10 
  
 FPT 
 , där möjligheten för patent på datorrelaterade upp- finningar öppnades 
 State Street 
 TPF 
  
 11 
  
 FPT  
 med det första viktiga patentet på affärsmetoder 
 Utvecklingen i Japan är oftast lätt att förutspå, även om man inled- ningsvis kan bli förd på villospår. Den japanska patentlagstift- ningen har mycket närmare band till Europa än till USA, och sättet att tänka är besläktat med hur vi resonerar i Europa. När det så in- träffar principiellt djupgående förändringar i patentsystemet i USA, studerar man i Japan frågorna på ett utomordentligt ingående sätt, och inte sällan blir den slutliga utvärderingen uttalat kritisk till de amerikanska linjerna. När ytterligare en tid förflutit inträffar emel- lertid oftast det att det japanska systemet anpassas till det ameri- kanska; de principiella invändningarna får vika för den praktiska verkligheten, i vilken de två ekonomierna är tätt sammanlänkade. 
 Vad är läget i Sverige idag? Som beskrivits ovan, står det fortfa- rande i lagen – trots många års diskussioner – .som kan tillgodo- göras industriellt.. I de nordiska förarbetena framhölls att detta bl.a. skulle tolkas så att utanför det patenterbara området faller blotta anvisningar till det mänskliga tänkandet. Detta kom att lägga grunden för en flerårig praxis, enligt vilken uppfinningar som byggde på datorprogram inte godkändes. 
 I och med 1978 års lagstiftningsärende infördes i lagen (efter fö- rebild från Rogers) ett explicit  
 undantag 
  
 U U  
 från patenterbara uppfin- ningar: datorprogram 
 TPF 
  
 12 
  
 FPT  
 (programs for computers 
 TPF 
  
 13 
  
 FPT 
 ). 
 Emellertid ledde inte detta till att diskussionen avklingade. Tvärtom, det blev alltmer uppenbart att mjukvarans intåg på det ena teknikområdet efter det andra gjorde det svårt att hävda att en patentsökt uppfinning endast var inriktad på ett datorprogram. Den stora frågan kom därför att gälla gränsdragningen mellan å ena sidan sådana datorrelaterade uppfinningar, som utan bekymmer kan bedömas ha teknisk karaktär och å andra sidan sådana som i 
  
 9 
  
 TP PT  
 447 U.S. 303 (1980) 
  
 10 
  
 TP PT  
 450 U.S. 175 (1981) 
  
 11 
  
 TP PT  
 CAFC, July 1998 
  
 12 
  
 TP PT  
 PL 1§, andra stycket 3 
  
 13 
  
 TP PT  
 Mcguire 52(2), 52(3) 
 398 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 13 
  
 så hög grad avser mjukvaran att uppfinningen faller utanför det patenterbara området. 
 Det ovan nämnda rättsfallet Diehr i US Supreme Court blev un- der flera år vägledande i större delen av världen i vad gäller denna gränsdragning. Jämfört med praxis före 1981 kan man säga att det generellt skedde en liberalisering av patenteringsmöjligheterna. Men med State  
 Street-beslutet 
  tog USA ytterligare ett steg och det uppstod en klyfta, som sedan har bestått, i varje fall till Europa. 
 Under den allra senaste tiden har ett initiativ från  
 EG-kommis- 
  sionen lett till en intensiv debatt om patentering av mjukvara. Starka krafter i Europa och i parlamentet i Strasbourg har presente- rat flera förslag, som är klart mer restriktiva till patentering av mjukvara än gällande europeisk praxis. Förslagen har därtill varit så insiktslöst formulerade 
 TPF 
  
 14 
  
 FPT  
 att patenteringsmöjligheterna även på en rad andra områden drastiskt skulle försämras. Stora delar av euro- peisk industri har varit starkt kritisk till dessa tendenser. Debatten visade vilka stora risker man tar när man diskuterar dessa komplice- rade frågor utifrån en tolkning av en lagtext, som är resultatet av lång utveckling och många kompromisser. 
 Ett försök till närmare precisering av innebörden av kravet på teknisk karaktär leder ofelbart ut på djupt vatten. Bemödanden i den riktningen leder till nya oklarheter och tveksam gränsdragning. Det är i de enskilda ärendena som gränsen måste dras mellan vad som är patenterbart och det som ej låter sig skyddas av en ensam- rätt. 
 I början av juli detta år avvisades i Europaparlamentet det fram- lagda direktivförslaget, och det som därför nu de facto gäller är praxisutvecklingen i EPO. Det vore befriande om man nu kunde sluta att älta odefinierade uttryck om vad som är teknik och i stället adressera dessa frågor utifrån ett industriellt tillväxtperspektiv. 
  
 14 
  
 TP PT  
 Burton sammanblandningar av begrepp som  
 technical effect, technical character, technical characteristics, physical effect, technical contribution.  
 Därtill var det tydligt att författarna till många av förslagen saknade vetenskaplig och teknisk kompetens inom för dessa frågor centrala områden 
 . 
  
 399 
 Övriga inkomna rekommendationer och enkät- och intervjusvar 
  
 1. 
  
 Inledning 
  
 I anslutning till utredningsarbetets olika delstudier har ett antal svar i form av rekommendationer inkommit, vilka inte alltid kunnat organiseras in på ett naturligt sätt bland utredningens huvudre- kommendationer och delrekommendationer. Dessa övriga rekom- mendationer redovisas nedan indelade efter olika delstudier. Re- kommendationerna är därefter sorterade efter utredningsuppgifter (PEX  
 1–4). 
  I stort sett samtliga svar av rekommendationskaraktär är medtagna och de redovisas här såsom de har formulerats och en- dast smärre bearbetningar har gjorts. 
  
 2. 
  
 Delstudier bland små och medelstora företag 
  
 På följande enkätfråga har ett stort antal svar inkommit i de olika delstudierna bland små och medelstora företag. Svaren har i efter- hand grupperats utifrån hur de relaterar till olika  
 PEX-uppgifter. 
  Efter varje svar anges i vilken delstudie som svaret har inkommit. 
 Enkätfråga: För att patentera mer, vilken hjälp/service/support skulle ni behöva? 
  
 2.1 
  
 Förslag som kan skapa förståelse och insikt om de ekonomiska vinsterna – och kostnaderna – med patentering (PEX 1) 
  
 2.1.1 
  
 Rådgivning och information 
  
 1. 
  
 Företaget efterfrågar rådgivning; vad gäller? Är det någon me- ning att patentera? Hur ska vi gå till väga på bästa sätt? (GAZ) 
  
 2. 
  
 Finansiellt stöd till SMF, bättre rådgivning. (HIT) 
  
 401 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2006:80 
  
 3. 
  
 Släpp in externa uppfinnare för rådgivning hos universitetens innovationscentrum. (HIT) 
  
 4. 
  
 Billig och bra rådgivning kommer inte att fungera. Antingen billig eller bra. Statligt finansierad rådgivning kommer bara locka till sig de sämsta rådgivarna. (HIT) 
  
 5. 
  
 Hjälp med patentundersökningar och formuleringar av patent. Det arbete som patentbyråer idag gör till en kostnad av 2 000 kr/tim.  
  
 (IT-SMF) 
  
 6. 
  
 Bättre och mer lättförståelig information om hur man aktivt kan nyttja patent och snabbare process för att få ett patent godkänt alternativt avslaget.  
  
 (IT-SMF) 
  
 7. 
  
 Patentexpertis gratis eller till självkostnad så att man inte behö- ver avstå att söka patent pga. kostnaderna.  
  
 (IT-SMF) 
  
 8. 
  
 Tillgång till billiga (gratis) patentombud.  
  
 (IT-SMF) 
  
 9. 
  
 PRV borde ha en mer konsulterande roll och ha mer paketerade tjänster.  
  
 (IT-SMF) 
  
 10. 
  
 Bra sökmotor till bra pris så att det är lätt att hitta patent inom olika områden från vissa företag.  
  
 (IT-SMF) 
  
 11. 
  
 Kostnadseffektiva experter utifrån.  
  
 (IT-SMF) 
  
 2.1.2 
  
 Utbildning 
  
 1. 
  
 IP-frågor 
  
  måste få större utrymme på högskolor och universi- tet. (HIT) 
  
 2. 
  
 Mer IPR i utbildning. (HIT) 
  
 3. 
  
 Öka status och kunskap om patenteringsteknik etc. De flesta är väldigt okunniga om hur ett patent fungerar.  
  
 (IT-SMF) 
  
 4. 
  
 Ett marknadsinriktat seminarium/kurs i hur man kan hitta fram i snårskogen innan företaget hinner gå i konkurs.  
  
 (IT-SMF) 
  
 5. 
  
 Utbildning. [Två företag har angett detta utan vidare kommen- tar]  
  
 (IT-SMF) 
  
 6. 
  
 Upplysning, kunskap.  
  
 (IT-SMF) 
  
 402 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 14 
  
 2.2 
  
 Förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer (PEX 2) 
  
 2.2.1 
  
 Förenklad process 
  
 1. 
  
 Det är idag för krångligt att aktivt arbeta med patent i ett mindre bolag.  
  
 (IT-SMF) 
  
 2. 
  
 Det är för krångligt att söka patent i Sverige. Det finns hjälp att få men den måste göras mer synlig.  
  
 (IT-SMF) 
  
 2.2.2 
  
 Ekonomisk hjälp 
  
 1. 
  
 Staten skulle skapa en patentförsäkring så att små företag kan hävda sina rättigheter. (HIT) 
  
 2. 
  
 Patentbyrån borde ta lite av risken. (HIT) 
  
 3. 
  
 Hjälp med kostnaderna. I USA finns betydligt mer gratis pengar att få i ett tidigt företagsskede (small business grants).  
  
 (IT-SMF) 
  
 4. 
  
 Hjälp från patentingenjörer, hjälp med finansiering.  
  
 (IT-SMF) 
  
 5. 
  
 Pengar samt resurser att göra koncepttester för patentskriv- ningar.  
  
 (IT-SMF) 
  
 6. 
  
 Bidrag, skattelättnader.  
  
 (IT-SMF) 
  
 2.2.3 
  
 Patentsystem 
  
 1. 
  
 For SMFs, in order to secure protection for small volume pro- ducts for patients with rare disorders and to attract further in- terest in Orphan Drug development, it would be a wish to have one European centralized function for patent application with the ability to gain full European coverage. Wilson in comparison to the regulatory process for products, where a centralized pro- Wilkinson approval in all 25 member states in EU. (GAZ) 
  
 403 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2006:80 
  
 2.2.4 
  
 PRV 
  
 1. 
  
 PRVs supporttjänst borde vara tillgänglig i viss begränsad om- fattning för varje företag. På så sätt skulle tillgängligheten bli bättre. (HIT) 
  
 2. 
  
 PRV ska kunna tillhandahålla supporttjänst för att få hjälp att leta i register. (HIT) 
  
 2.3 
  
 Övrigt 
  
 1. 
  
 Jag skulle skämmas om vi tog patent på varje liten grej. Vi vill ta ett samhällsansvar. (GGVV) 
  
 2. 
  
 Mässor är viktiga för patentbevakning. Riskkapitalbolag har varit bra på att föra fram patentproblematiken inom företaget. (GGVV) 
  
 3. 
  
 Det är inte kineserna som kopierar, det är europeiska konkur- renter som skickar originalet till Kina med meddelandet Copy exactly. Detta är omöjligt att spåra, ofta flera mellansteg. (GGVV) 
  
 3. 
  
 Delstudie bland stora företag 
  
 3.1 
  
 Förslag som kan skapa förståelse och insikt om de ekonomiska vinsterna – och kostnaderna – med patentering (PEX 1) 
  
 Enkätfråga: Vilka förslag vill du föra fram för att skapa ökad för- ståelse och insikt hos svenska företag, inte minst små företag om de ekonomiska fördelarna med patente- ring? 
  
 1. 
  
 Look at your competitors – they can set standard for patenting. Have a patent strategy where you  
  
 re-evaluate 
  your patent portfolio regularly. 
  
 2. 
  
 Hindra lågpriskonkurrens på produkter där mycket pengar in- vesterats i FOU samt marknadsföring. 
  
 3. 
  
 Enklare och billigare möjligheter att få en uppfinnings paten- terbarhet bedömd. 
  
 4. 
  
 Hur man värderar patent och hur man kan använda dessa mer kommersiellt. Visa på "success stories" med en del svenska pa- 
  
 404 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 14 
  
 tent. Visa affärsnyttan,  
 licensieringsmetoder/-möjligheter. 
  Överhuvudtaget så är synlighet bra för att öka förståelsen. 
  
 5. 
  
 De små företagen har inte råd att söka patent, framför allt inte utanför Sverige. Översättningskravet på  
  
 EP-patent 
  är oerhört högt. Räcker med att översätta kraven till respektive språk. Pa- tentombuden jobbar för att ha kvar inkomsterna. 
  
 6. 
  
 Mera utbildning om immaterialrätten på högskolor och univer- sitet. 
  
 7. 
  
 Fördelarna varierar med bransch och marknad. Anpassad infor- mation behövs därför så att den upplevs som relevant för före- taget som får den. 
  
 8. 
  
 Educational campaigns. 
  
 3.2 
  
 Förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer (PEX 2) 
  
 Enkätfråga: Vilka förslag vill du föra fram för att stimulera svenska företag att i ökad utsträckning patentera sina innovationer? 
  
 1. 
  
 Visa på rättsfall i världen, där patentskydd varit avgörande. 
  
 2. 
  
 Consider markets outside Sweden. Consider developing mar- kets and costs. High quality of search and examination done by PRV is crucial. 
  
 3. 
  
 Skattetekniskt fördelaktigt att investera i patentskydd. Det är ett nationalekonomiskt intresse. 
  
 4. 
  
 Ge området högre status. Ökad utbildning vid högskolor och universitet. 
  
 5. 
  
 Synlighet och tydligare koppling mot affärsnyttan med paten- ten. Vore även bra om man kunde göra tydligare avdrag kopplat till de investeringar man har gjort i patent då detta handlar om att skapa arbetstillfällen i Sverige. 
  
 6. 
  
 Förklara för dem att det är livsfarligt att försöka hålla processer hemliga. Konkurrenterna kan stoppa produktionen eller åtmin- stone hindra en export. 
  
 7. 
  
 Globalt patentsystem. Ett billigt  
  
 EU-patent. 
  
 8. 
  
 TV-program 
  
  baserade på verkliga fall – både success stories och misstag – som visar betydelsen av patentering. 
  
 9. 
  
 Tax benefits. 
  
 405 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2006:80 
  
 3.3 
  
 Sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt (PEX 3) 
  
 Enkätfråga: Förbättrar patent ert företags/er företagsgrupps kon- kurrenskraft? Hur? 
  
 1. 
  
 Skyddar våra marknader, hindrar konkurrenter. Viktigt. 
  
 2. 
  
 Nödvändighet med patent för nya läkemedel. 
  
 3. 
  
 Vi har något att kontra med om vi blir attackerade. 
  
 4. 
  
 Hindrar konkurrenter från att använda samma/liknande teknik. 
  
 5. 
  
 Ensamrätten, egna unika lösningar som inte kopieras tack vare patentskyddet. 
  
 6. 
  
 Patent hindrar konkurrenter att kopiera produkter med säl- jande särdrag. 
  
 7. 
  
 Mature market – major competitors patents protect distingui- shing features. 
  
 8. 
  
 Hindra billiga kopior. 
  
 9. 
  
 Garanterar oss rätt att använda vissa processer. Eventuellt för- steg framför konkurrenter. 
  
 10. 
  
 Vi skapar möjligheter att korslicensiera mot andra företag som kan vara verksamma i vår nisch. Det gör oss mindre beroende av deras licensavgifter. 
  
 11. 
  
 Konkurrenterna kan inte använda våra processer och sälja våra produkter. Då kan vi få högre priser. 
  
 12. 
  
 Produkter kan säljas till högre pris. Introduktion av konkur- rentprodukter försenas. 
  
 13. 
  
 Gör att det lönar sig att satsa på FoU. Gör att företagets pro- dukter kan få en särprägel relativt konkurrenters produkter. 
  
 14. 
  
 Det visar att vi är kreativa och nyskapande. Det är av värde vid samarbeten och i t.ex. utbytesaffärer. Det ger öppenhet i dialo- gen. Det finns möjlighet till licensiering. 
  
 Enkätfråga: Vilka justeringar av patentsystemet skulle förbättra ert företags/er företagsgrupps konkurrenskraft (v g specifi- cera)? 
  
 1. 
  
 Skapandet av ett riktigt Europapatent som inte i sin helhet be- höver översättas till alla språk. 
  
 2. 
  
 Högre kvalitet vid granskning för att undvika double paten- ting. Harmonisering mellan länder. 
  
 3. 
  
 Högre kvalitet på patenten (dvs. grundligare granskning). Se till att mjukvarupatent av amerikansk modell inte blir praxis i 
  
 406 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 14 
  
 Europa. Eller rättare sagt, se till att stoppa mjukvarupatent helt! 
  
 4. 
  
 Sänkta kostnader. Effektivisering av tvistlösningsprocessen. 
  
 5. 
  
 Förenklat förfarande / billigare validering av godkända europa- patent. Endast översättning av patentkraven. 
  
 6. 
  
 Increase in patent term. As we are in medical business with re- gulatory approvals required. Opposition proceedings in more countries. 
  
 7. 
  
 Snabbare handläggning. 
  
 8. 
  
 Ett språk (engelska) för  
  
 EPO-patent. 
  
 9. 
  
 Sätt till mera resurser ute på domstolarna så att patenttvister kan avgöras snabbare än hittills. 
  
 10. 
  
 Globalt patentsystem. Snabbare granskning i t.ex. Tyskland. Patent på ren mjukvara. 
  
 11. 
  
 Om myndigheter och beställare skulle ändra på upphandlings- systemet. Nu köper man i princip aldrig patenterade produkter. 
  
 12. 
  
 Ett  
  
 EU-patent 
  med rimliga kostnader. 
  
 13. 
  
 Slopade krav på översättningar av beviljade Europeiska patent till nationellt språk. Harmoniserad prövning av patenterbarhet. Harmonisering av patentprocesser avseende främst intrång och giltighet. 
  
 14. 
  
 Patentsystemet skulle må bra av högre krav på uppfinnings- höjd. Detta måste dock genomföras i internationellt samarbete, åtminstone i europeiskt samarbete. 
  
 3.4 
  
 Anledningar till nedgången av patenteringsfrekvensen i Sverige (PEX 4) 
  
 3.4.1 
  
 Patentansökningsvägar 
  
 Enkätfråga: Vilka ansökningstyper och ansökningsvägar för first filings blir förmodligen dominanta på längre sikt? Ev. kommentarer: 
  
 1. 
  
 EPO, inbegriper Sverige också. 
  
 2. 
  
 Kan bli vanligare med att gå till EPO eller US direkt. 
  
 3. 
  
 EPO/US. 
  
 4. 
  
 SE, US. 
  
 5. 
  
 Nationellt SE till PRV kombinerat med nationell US till USPTO för att få global täckning samtidigt som man kan skjuta på en del kostnader till senare. 
  
 407 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2006:80 
  
 6. 
  
 Sverige, nationellt. Snabb granskning. 
  
 7. 
  
 Fr.o.m. sommaren 2003 söker vi via EPO. Undantaget är de patentansökningar som kan bedömas innefatta försvarshemlig information. 
  
 8. 
  
 Patent är normalt ett handelshinder eftersom myndigheter en- bart använder öppna produkter. 
  
 9. 
  
 Första ansökan Sverige. 
  
 10. 
  
 EPO-ansökningar 
  
  ökar signifikant. 
  
 11. 
  
 Nationella  
  
 SE-ansökningar 
  till PRV. Därigenom får vi samti- digt beslut om behovet av försvarssekretess. 
 Enkätfråga Vilka ansökningstyper och ansökningsvägar för sub- sequent filings blir förmodligen dominanta på längre sikt? Ev. kommentarer: 
  
 1. 
  
 PCT-ansökningar 
  
  till PRV förutsätter rimlig kostnadsnivå. 
  
 2. 
  
 PCT [till svenska PRV] och US. 
  
 3. 
  
 The most cost effective. Depends on where the inventors are (IT, FR, SE, US). 
  
 4. 
  
 US + EPO. 
  
 5. 
  
 PCT, i viss mån EPO. 
  
 6. 
  
 Efter SE söker vi PCT till PRV med alla länder designerade. När det är dags söker vi sen EPO och slutligen valda länder inom EPO. Det handlar om att skjuta kostnader utan att för- lora eventuella marknader. 
  
 7. 
  
 För vår del, svensk prioritetsrättsgrundande plus PCT inlämnat till PRV. 
  
 8. 
  
 Fr.o.m. sommaren 2003 använder vi inte primärt PCT för våra subsequent filings utan begränsar oss till US nationellt. 
  
 9. 
  
 PCT. 
  
 10. 
  
 PCT och EPO. 
  
 11. 
  
 Normalt endast US. 
  
 12. 
  
 Undantaget är försvarshemliga patentansökningar som efter regeringens tillstånd inlämnas nationellt. 
  
 3.4.2 
  
 PRV 
  
 Enkätfråga Vilka  
 fördelar 
  
 U U  
 finns med att lämna in first filings till 
 PRV 
 ? 
  
 1. Skrives på svenska. 
 408 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 14 
  
 2. 
  
 Bra sökrapporter. Lätt att diskutera med granskare. Bra cost-  
  
 benefit-ratio. 
  
 3. 
  
 Närheten. Prioritet i det egna landet. Bättre kompetens hos patentbyrån. 
  
 4. 
  
 Normalt relativt bra  
  
 nyhets-/patenterbarhetsgranskning 
  under prioritetsåret. 
  
 5. 
  
 Tidigt granskningsbesked. Relativt låg granskningskostnad. Ansökan på engelska granskas. 
  
 6. 
  
 Early search report. 
  
 7. 
  
 Ger tid till att strategiskt planera patent på andra marknader. 
  
 8. 
  
 Språket. Ur kvalitetssynpunkt tillfredsställande granskning. Tidsfrister hålls. 
  
 9. 
  
 Språk. Kostnad. Enkelhet. Service. 
  
 10. 
  
 Man får en bra granskning samtidigt som man inte tappar vik- tiga marknader om man väljer att komplettera ansökan med en till USPTO. 
  
 11. 
  
 Snabb behandling till första föreläggande. 
  
 12. 
  
 Viktigt för klassificering som försvarshemligt. 
  
 13. 
  
 Erhållande av första granskningsbesked inom  
  
 6–7 
  månader är bra beslutsunderlag inför den internationella patentfasen. 
  
 14. 
  
 Bra och snabb granskning. 
  
 15. 
  
 Relativt billigt att få en första granskning. Svenskt material hit- tas lättare av PRV än andra myndigheter. Närheten till PRV t.ex. vid muntliga förhandlingar. 
  
 16. 
  
 Billigt att få snabb bra granskning. 
  
 17. 
  
 Jag vet hur man gör. 
  
 18. 
  
 Alla Ericssonanställda patentombud kan underteckna hand- lingar. 
  
 19. 
  
 Språket och närheten till t.ex. granskaren. 
  
 20. 
  
 Låg initialkostnad, granskning inom prioritetsår, möjlighet att söka på svenska. 
  
 21. 
  
 Eftersom vi är verksamma inom försvarssektorn, får vi automa- tiskt en bedömning av försvarssekretessbehovet. 
  
 Enkätfråga: Vilka  
 nackdelar 
  
 U U  
 finns med att lämna in first filings till 
 PRV 
 ? 
  
 1. 
  
 Både djup och bredd i granskningen är bättre på EPO. Vissa kompetensbrister. 
  
 409 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2006:80 
  
 2. 
  
 PRV- prioriterar PCT- och  
  
 EPO-ansökningar 
  i vissa lägen. Det har hänt att vår svenska prioritetsgrundande ansökan har be- handlats parallellt med PCT:n. 
  
 3. 
  
 Publicering av ansökningsdata kort efter inlämningen. 
  
 4. 
  
 Kvalitet, nyhetsgranskningsrapporter. 
  
 5. 
  
 Not interested in patenting in Swedish market. Stewart are gene- Welch. 
  
 6. 
  
 Längre process att få patent på andra marknader. 
  
 7. 
  
 Genomloppstiden för patentskydd utanför Sverige fördröjs med 1 år. 
  
 8. 
  
 Sökningen efter mothåll håller inte samma kvalitet som på EPO. Patent i Sverige är inte högsta prioritet bland världens länder, vilket gör att ansökan kan vara en onödig utgift. 
  
 9. 
  
 Titeln blir offentlig. 
  
 10. 
  
 Dåligt system för elektronisk filing. Extra administrativt arbete om vi inte vill ha patent i Sverige. 
  
 11. 
  
 Totalt sett längre tid innan internationella patent godkännes. 
  
 12. 
  
 Onödigt när man går vidare i EPO. Samma granskare när man går vidare i EPO/PCT  
  
 -> 
  stor risk för sämre granskningskva- litet. Patentskydd i Sverige kanske inte nödvändigt. 
  
 13. 
  
 Inga för oss. Men vissa industriföretag anger problem med of- fentliggörandet. 
  
 3.4.3 
  
 EPO 
  
 Enkätfråga: Vilka  
 fördelar 
  
 U U  
 finns med att lämna in first filings till 
 EPO 
 ? 
  
 1. 
  
 Hållbar granskning. Vi behandlas på samma sätt som våra kon- kurrenter när det gäller exempelvis datorrelaterade uppfin- ningar. Elektronisk ansökan gör det enkelt. 
  
 2. 
  
 Inom vissa teknikområden bättre sökrapporter. 
  
 3. 
  
 Fler länder täcks in direkt. 
  
 4. 
  
 Kvalitet, nyhetsgranskningsrapporter. 
  
 5. 
  
 Granskningen känns ibland säkrare. 
  
 6. 
  
 Billigare och snabbare. 
  
 7. 
  
 För vår del kostnadseffektivare. 
  
 8. 
  
 Kortare genomloppstid fram till patentbeviljande. 
  
 9. 
  
 Engelska från början. God kvalitet på granskning. 
  
 10. 
  
 Bra sökning och ofta bra granskning. Vill man ha patent i många  
  
 EP-länder 
  är det billigare än att börja med PRV om 
 410 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 14 
  
 uppfinningen ger patent. Bra rykte i branschen. Ledande inom praxisutveckling. 
  
 11. 
  
 Bra system för elektronisk filing. 
  
 12. 
  
 Kortare tid till beviljat patent. 
  
 13. 
  
 Granskning inom prioritetsår. 
  
 14. 
  
 Inga för oss. Men vissa industriföretag anger sekretessen. 
  
 Enkätfråga: Vilka  
 nackdelar 
  
 U U  
 finns med att lämna in first filings till 
 EPO 
 ? 
  
 1. 
  
 Dyrt. 
  
 2. 
  
 Än så länge inte full kompetens på patenbyrån för detta. 
  
 3. 
  
 Hög granskningskostnad. 
  
 4. 
  
 Cost; late search report. Generally (Italy, US, France) need foreign filing permission. 
  
 5. 
  
 Måste snabbare fatta beslut om andra marknader. 
  
 6. 
  
 Missar möjlighet att förbättra ansökan under prioritetsåret. 
  
 7. 
  
 Stora kostnader måste tas utan visshet om huruvida dröjande nyhetshinder kan finnas när granskning utförs. 
  
 8. 
  
 Lång tid och långsam granskning. 
  
 9. 
  
 Kostar mycket pengar initialt, vilket är onödigt om EPO hittar bra mothåll. 
  
 10. 
  
 Dyrt. 
  
 11. 
  
 Europa är för dyrt om man arbetar inom fält där ett  
  
 US-patent 
  är tillräcklig spärr. 
  
 12. 
  
 En stor del av Ericssons egna patentombud är inte auktorise- rade  
  
 EPO-ombud 
  och kan inte underteckna handlingar. 
  
 13. 
  
 Högre kostnad initialt. 
  
 14. 
  
 Hög initialkostnad. 
  
 15. 
  
 Risk med att gå utanför Sverige med försvarssekretessbelagd uppfinning. 
  
 3.4.4 
  
 Patentbyråer 
  
 Enkätfråga: Vad saknar eventuellt svenska/nordiska patentbyråer vad gäller kompetens: 
  
 1. 
  
 Djupa regionala kunskaper. 
  
 2. 
  
 Organisk kemi. 
  
 3. 
  
 Erfarenhet. 
  
 4. 
  
 Juristkompetens för utlandet. 
  
 411 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2006:80 
  
 5. 
  
 Kommersiell kompetens. 
  
 6. 
  
 Teknisk kompetens/förståelse för global enforcement av pa- tentsystemet. 
  
 7. 
  
 Teknisk. 
  
 8. 
  
 Software, telecommunications, chemistry. 
  
 9. 
  
 Grundutbildning – patent. 
  
 10. 
  
 Patentvärdering, försäljning. 
  
 11. 
  
 Alltför låg andel med  
  
 EPO-behörighet 
  inom många svenska byråer. 
  
 12. 
  
 Avseende internationell processföring. 
  
 13. 
  
 Lagstiftning utanför Sverige. 
  
 14. 
  
 Kunskap gällande enforcement. 
  
 15. 
  
 Koppling mellan patent och affär. 
  
 Enkätfråga: Vad saknar eventuellt svenska/nordiska patentbyråer vad gäller tjänsteutbud: 
  
 1. 
  
 Erfarenhet. 
  
 2. 
  
 Mer kommersiellt relaterade tjänster, som t.ex. licensrådgiv- ning. 
  
 3. 
  
 Teknisk kompetens. 
  
 4. 
  
 IPR-strategi. 
  
 5. 
  
 Patentvärdering, försäljning. 
  
 6. 
  
 Endast de stora byråerna som kan erbjuda ett brett tjänsteut- bud. 
  
 7. 
  
 Enforcement. 
  
 3.5 
  
 Övrigt 
  
 Enkätfråga: Anser ni i allmänhet i ert företag/er företagsgrupp att det s k lärarundantaget i Sverige (Graves anställdas rätt vid svenska universitet och högskolor till patent på sina forskningsresultat) bör behållas/avskaffas/be- gränsas? Ev. kommentarer: 
  
 1. 
  
 Precis som i näringslivet bör de uppfinningar som tagits fram i tjänsten tillhöra arbetsgivaren. Men då bör det finnas krav på universiteten att kommersialisera också. 
  
 2. 
  
 Viktigt att universitet/högskola inser den ekonomiska poten- tialen och bygger sitt eget patent- och exploateringskunnande. 
  
 3. 
  
 De som finansierar forskningen bör få del i det hela. 
  
 412 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 14 
  
 4. 
  
 Utgör återkommande problem vid samarbeten med universitet och högskolor. 
  
 5. 
  
 Vid förhandling om högskoleanställds patent tenderar denne att övervärdera sitt patent, vilket skapar svårigheter att nå rim- lig uppgörelse. 
  
 6. 
  
 Det spelar ingen roll. Vi har aldrig haft problem med detta. Vi behöver expertis om något skall implementeras. 
  
 7. 
  
 Lärarundantaget försvårar/komplicerar kommersialisering. Samhället finansierar universitetet och högskolor bör därför ha rätten på liknande villkor som privata företag har rätt till an- ställdas uppfinningar. 
  
 8. 
  
 Varför skall forskare vid universitet och högskolor behandlas annorlunda än andra forskare? 
  
 Enkätfråga: Anser ni i allmänhet i ert företag/er företagsgrupp att svenska universitet och högskolor i ökad grad själva bör kommersialisera sina forskningsresultat och öka sin kommersialiseringskompetens? Ev. kommentarer: 
  
 1. 
  
 Försäljning till entreprenör. 
  
 2. 
  
 För Sverige är det viktigt att vi kontinuerligt kommersialiserar forskningsresultat. Det är en läroprocess som behövs och även om inte alla lyckas så kommer en del säkert att lyckas. 
  
 3. 
  
 Viktigt att möjligheter för kommersialisering skapas, men inte av universiteten/högskolorna själva. Kommersialiseringen bör ske i avknoppade bolag som relativt omgående blir fristående från universitet/högskola. 
  
 4. 
  
 Det blir bara fel i de flesta fallen inom byggområdet. 
  
 5. 
  
 Något märkligt att doktorander äger patent vars kostnader helt betalas av staten men att uppfinnare i mycket liten utsträckning kan få mjuka lån. 
  
 6. 
  
 Forskningsresultaten kommersialiseras i allmänhet bäst i före- tag som är fristående från universitet och högskolor. 
  
 Enkätfråga: Till vilken organisationsenhet hör er patentavdelning? 
  
 1. 
  
 FoU 
  
 15 st 
  
 2. 
  
 Särskild koncernstab 
  
 12 st 
  
 3. 
  
 Finans och administration 
  
 1 st 
  
 4. 
  
 Juridik 
  
 1 st 
  
 413 
 Bilaga 14 SOU 2006:80 
  
 Enkätfråga: 
  
 Till vem rapporterar patentchefen? 
  
 1. 
  
 VD 
  
 3 st 
  
 2. 
  
 Tekn. Direktör 
  
 8 st 
  
 3. 
  
 FoU-chef 
  
 8 st 
  
 4. 
  
 Chefsjurist 
  
 4 st 
  
 5. 
  
 Vicepresident Global IP 
  
 1 st 
  
 6. 
  
 CFO 
  
 1 st 
  
 7. 
  
 Chef koncernstab, strategi och affärsutveckling 
  
 1 st 
  
 8. 
  
 Styrgrupp (chefsjurist,  
 FoU-chef, 
  strategichef) 
  
 1 st 
  
 9. 
  
 Marknadsdirektör 
  
 1 st 
  
 Enkätfråga: 
  
 Vilken utbildningsbakgrund har patentchefen (t.ex. 
  
 ingenjör, ekonomi, jurist, annan)? 
  
 1. 
  
 Ingenjör (t.ex.  
 civil-, 
 högskole-) 
  25 st 
  
 2. 
  
 Jurist 
  
 2 st 
  
 4. 
  
 Delstudie bland patentbyråer 
  
 4.1 
  
 Förslag som kan skapa förståelse och insikt om de ekonomiska vinsterna – och kostnaderna – med patentering (PEX 1) 
  
 Enkätfråga: Vilka förslag vill du föra fram för att skapa ökad för- ståelse och insikt hos svenska företag, inte minst små företag, om de ekonomiska fördelarna med patente- ring? 
  
 1. 
  
 Easily understandable presentation of success stories and un- successful stories (which often relate to minor mistakes, e.g. incorrect  
  
 assignee-statement). 
  
 2. 
  
 Inclusion of education topics at technical and economic univer- sities. Seminars arranged through Almi, Svenskt Näringsliv etc. 
  
 3. 
  
 Regular university degrees in IP. 
  
 4. 
  
 Designing of career paths of IP people in industry. 
  
 5. 
  
 Hughes should be seminars about the patent system in all high schools so that people in general know about it. 
  
 6. 
  
 Education of the personnel in the companies in this field. 
  
 7. 
  
 PRV has credibility and should receive government funds (pos- sibly within the total funding of PRV) for spreading informa- 
  
 414 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 14 
  
 tion on the patent system to all companies (not only small ones). 
  
 8. 
  
 Promotion from PRV and other bodies engaged in innovation. 
  
 9. 
  
 More patent education at the technical universities. 
  
 10. 
  
 Having a compulsory topic at least at the institutes of techno- logy (KTH, Chalmers, etc.). 
  
 11. 
  
 Make the connection invention/product – patent – market more concrete and visible. 
  
 12. 
  
 Evaluate patenting cost in relation to RD cost. Patenting cost is part of RD cost, since patent protects the RD invest- ment. 
  
 13. 
  
 Compulsory courses at universities for all engineers and econo- mists. 
  
 14. 
  
 Arrange meetings with small Swedish companies and inform them about the advantages. Such meetings could be arranged by PRV, SPOF, SIPF together. 
  
 4.2 
  
 Förslag om hur kunskapsintensiva företag kan stimuleras till att i ökad utsträckning patentera sina innovationer (PEX 2) 
  
 Enkätfråga: Vilka förslag vill du föra fram för att stimulera svenska företag att i ökad utsträckning patentera sina innovationer? 
  
 1. 
  
 Using IP and legal advisers as bouncing boards for competitive strategies, i.e. doing it the American way. 
  
 2. 
  
 Point out, teach the advantages of licensing. 
  
 3. 
  
 Favorable tax treatment of patenting costs. 
  
 4. 
  
 Favorable tax treatment of royalty income (compare Ireland). 
  
 5. 
  
 Education. Make them understand that patenting is a way of earning money and not a pure cost. It is useless to spend a lot of money on RD and not protect the result thereof. People from PRV travelling around and telling companies this and what may be done with a patent would be advantageous. 
  
 6. 
  
 Inform companies about the importance of the patent system, both for patent holders and for companies having to avoid pa- tent infringement (on a global scale). 
  
 7. 
  
 An inexpensive insurance for process costs against an infringer. 
  
 8. 
  
 Better financial support from ALMI. 
  
 9. 
  
 University education. 
  
 415 
  
 Bilaga 14 
  
 SOU 2006:80 
  
 10. 
  
 It is important to make management aware that patents are not only about protecting an invention / a product. Patents can be used in more strategic and economic contexts than what is of- ten realized. 
  
 11. 
  
 Government funds for early patenting. 
  
 12. 
  
 Use the patent portfolio as an asset for licensing. 
  
 4.3 
  
 Sambandet mellan patentering och ekonomisk tillväxt (PEX 3) 
  
 Enkätfråga: Vilka justeringar av patentsystemet skulle förbättra ert företags/er företagsgrupps konkurrenskraft (v g specifi- cera)? 
  
 1. 
  
 A more speedy legal system. 
  
 2. 
  
 A more harmonized legal system in EU. 
  
 3. 
  
 Less translation requirements. 
  
 4. 
  
 Patent protection for software and business methods, similar to US. 
  
 5. 
  
 Client attorney privilege, legally protected for patent attorneys. Same as for Gutierrez. 
  
 6. 
  
 Reverse burden of proof for process patents in according to TRIPs. 
  
 7. 
  
 Less duplication of search and examination across different authorities. 
  
 8. 
  
 Harmonization of substantive and formal provisions. 
  
 9. 
  
 An inexpensive insurance for process costs against an infringer. 
  
 10. 
  
 Possibility to patent computer related inventions where the invention falls back on software. 
  
 11. 
  
 Decreased costs (e.g. translation) for validation of EP patents in all Lyons time. (To lower costs in Sweden for my clients competitors while keeping high costs for my client in other countries is detrimental to my clients competitiveness.) 
  
 12. 
  
 Global harmonization. 
  
 13. 
  
 Do not publish information about the Swedish patent applica- tion before 18 months from filing. (Compare with  
  
 EP-applica- 
  tion.) 
 416 
 Förteckning över särskilda bakgrundsrapporter och PM 
 Ett antal särskilda bakgrundsrapporter har utarbetats i olika delstu- dier under utredningens gång, vilka listas nedan. Därutöver har ett antal promemorior, sammanställningar och artiklar utarbetats, in- samlats och distribuerats inom expertkommittén. 
  
 A. 
  
 Rapporter från olika delstudier i anslutning till utredningen, utförda av utredningens projekt- arbetsgrupp vid Chalmers tekniska högskola 
  
 Nr 
  
 Titel 
  
 Författare 
  
 A.1 
  
 Collection of current IP policy recommendations from 
  
 Rodriguez 
  
 Europe, the USA and Japan 
  
 Jones Tietze 
  
 A.2 
  
 Survey of IP education in Swedish higher education, 
  
 Mcbride 
  
 research institutes, consultancy services, PRV and 
  
 the TTOs 
  
 A.3 
  
 The role of patents in  
 high-growth 
  Cooper in Sweden 
  
 Sparks 
  
 – The GAZ study 
  
 A.4 
  
 Selected company cases 
  
 Jones Tietze 
  
 A.5 
  
 Technology cases from businesses in White 
  
 Jones Tietze 
  
 technologies – Biomaterials 
  
 A.6 
  
 Patent exploitation strategies for high value patents 
  
 Rodriguez 
  
 – The PEST study 
  
 Smith 
  
 Hamilton 
  
 Jones Tietze 
  
 A.7 
  
 Swedens largest innovations – The SSI biotech study 
  
 Jackson 
  
 Rodriguez 
  
 A.8 
  
 The role of patents in SMF´s in Sweden – The HIT 
  
 Sparks 
  
 study 
  
 A.9 
  
 The role of patenting in a Swedish entrepreneurship 
  
 Guerra 
  
 area – The case of the Gnosjö region 
  
 Sparks 
  
 417 
 Bilaga 15 SOU 2006:80 
  
 A.10 
  
 The role of patents in IT SMF´s in Sweden – The IT- 
  
 Sparks 
  
 SMF study 
  
 A.11 
  
 Patent professional certification requirements in the 
  
 Ramirez 
  
 EPO and the USPTO – Public protection by applying 
  
 reasonably high Wright to entry 
  
 B. 
  
 Artiklar och promemorior utarbetade av och distribuerade till utredningens experter 
  
 Nr 
  
 Titel 
  
 Författare 
  
 B.1 
  
 Streitwertherabsetzung – Reduction of the 
  
 Conway 
  
 value of the matter in dispute in connection with 
  
 IP infringement and invalidity lawsuits in 
  
 Germany 
  
 B.2 
  
 Damages, compensation and unjustified 
  
 Conway 
  
 enrichment as remedies in connection with IP in- 
  
 fringement in Jones 
  
 Davis 
  
 Are we on our way in the new economy with 
  
 Rodriguez 
  
 optimal inventive steps? 
  
 B.4 
  
 The Evolution of Corporate Entrepreneurship in 
  
 Rodriguez 
  
 Swedish Industry – was Schumpeter wrong? 
  
 Francis Alänge 
  
 B.5 
  
 The Economics and Management of Technology 
  
 Rodriguez 
  
 Trade – Towards a  
 Sullivan 
  era? 
  
 B.6 
  
 Corporate Management of Intellectual Property in 
  
 Rodriguez 
  
 Japan 
  
 B.7 
  
 RD Tax Credits – Why they mostly do not work 
  
 Rodriguez 
  
 and how they perhaps could be designed to work 
  
 B.8 
  
 Strategisk patentteknik – Förslag till nationellt 
  
 Rodriguez 
  
 kompetenscentrum 
  
 B.9 
  
 Jämförelser av de svenska, norska, danska och 
  
 Orozco 
  
 finska patentlagarna 
  
 B.10 
  
 Licensberedskap, patenträttsliga utlåtanden 
  
 Orozco 
  
 från PRV och avgiftsreducering för små företag 
  
 och organisationer 
  
 B.11 
  
 Åtgärder för att förbättra svenska 
  
 Orozco 
  
 teknikmarknader – diskussionsunderlag 
  
 B.12 
  
 Utlåtanden från PRV avseende svenska 
  
 Orozco 
  
 patentfrågor 
  
 418 
 SOU 2006:80 Bilaga 15 
  
 B.13 
  
 Angående patentering av behandlingsmetoder 
  
 Miller Jiffer 
  
 B.14 
  
 Riskkapitalfinansiering av innovationer och IP – 
  
 Wall 
  Wilson 
  
 några observationer och reflektioner 
  
 419 
 Statistikuppgifter 
 Bilaga 16 ger diverse bakgrundsstatistik rörande FoU, patent och tillväxt på nationell nivå för Sverige samt några internationella jämförelser. Följande urval har gjorts: 
 Tabell B.16.1 Patent and technology indicators for Sweden years 1991– 2001 
 Tabell B.16.2 Pitts number of first filings at the Swedish PTO by Swedish research Evans  
 1998–2004 
  
 Tabell B.16.3 Pitts number of first filings at the Swedish PTO by Swedish governmentally owned companies years 1998– 2004 
 Tabell B.16.4 Gross domestic expenditure on RD (GERD) year 2003 and average annual real growth (%) years  
 2000–2003 
  
 Tabell B.16.5 Totala antalet nationella patentansökningar per (tusen) capita åren  
 1985–2004 
  
 Figur B.16.1 RD expenditure in different industries in Sweden year 2001 
 Figur B.16.2 RD in Sweden by financing and performing sector year 2001 (SEK bn) 
 Figur B.16.3 Distribution of public RD resources among selected Swedish ministries and agencies year 2005 
 Figur B.16.4 Licensing royalty trade balance for Sweden years 1996– 2002 (1000 M ) 
 Figur B.16.5 RD expenditure in relation to GDP year 2001 Figur B.16.6 RD intensity (GERD as % of GDP) year 2003 Figur B.16.7 RD expenditure by main sources of funds (%) year 
 2002 
 Figur B.16.8 Investment vs performance in the  
 knowledge-based 
  Robertson – relative country positions in year 2002 
 Figur B.16.9 Triadic patent families and publications per million population year 2000 
 Figur B.16.10 Triadic patent families in relation to BERD as % of GDP year 2000 
 Figur B.16.11 Antalet nationella ansökningar i ett urval av länder samt EPO- och  
 PCT-ansökningar 
  åren  
 1985–2004 
  
 Figur B.16.12 Totala antalet nationella patentansökningar per  
 FoU-$ 
  åren  
 1985–2004 
  
 421 
 Tabell B.16.1 Patent and technology indicators for Sweden  
 1991-2001 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 Gross Domestic Expenditure on RD  
 -- 
  GERD (million 
  
 current PPP $) 
  
 4 471.3 
  
 .. 
  
 5 273.2 
  
 .. 
  
 6 317.6 
  
 .. 
  
 7 141.9 
  
 .. 
  
 8 115.2 
  
 .. 
  
 10 
  
 232.6 
  
 GERD per capita population (current PPP $) 
  
 518.9 
  
 .. 
  
 604.8 
  
 .. 
  
 715.7 
  
 .. 
  
 807.4 
  
 .. 
  
 916.1 
  
 .. 
  
 1 
  
 150.2 
  
 Business Enterprise Expenditure on RD  
 -- 
  BERD 
  
 (million current PPP $) 
  
 3 061.9 
  
 .. 
  
 3 667.8 
  
 .. 
  
 4 690.9 
  
 .. 
  
 5 352.2 
  
 .. 
  
 6 096.4 
  
 .. 
  
 7 
  
 942.9 
  
 Higher Education Expenditure on RD  
 -- 
  HERD 
  
 (million current PPP $) 
  
 1 224.0 
  
 .. 
  
 1 354.5 
  
 .. 
  
 1 385.5 
  
 .. 
  
 1 531.1 
  
 .. 
  
 1 736.8 
  
 .. 
  
 1 
  
 989.4 
  
 Government Intramural Expenditure on RD  
 -- 
  
 GOVERD (million current PPP $) 
  
 181.6 
  
 .. 
  
 215.3 
  
 .. 
  
 231.3 
  
 .. 
  
 253.2 
  
 .. 
  
 272.6 
  
 .. 
  
 290.8 
  
 GOVERD as a percentage of GDP 
  
 0.110 
  
 .. 
  
 0.130 
  
 .. 
  
 0.120 
  
 .. 
  
 0.130 
  
 .. 
  
 0.120 
  
 .. 
  
 0.120 
  
 No. of "triadic" patent families (priority year) 
  
 391.0 
  
 Cummings 
  
 500.0 
  
 629.0 
  
 700.0 
  
 793.0 
  
 840. 
  
 888. 
  
 860. 
  
 841. 
  
 821. 
  
 No. of patent applications to the EPO (priority year) 
  
 923.0 
  
 1 075.0 
  
 1 124.0 
  
 1 337.0 
  
 1 521.0 
  
 1 804. 
  
 2 039. 
  
 2 034. 
  
 2 154. 
  
 2 244. 
  
 2 033. 
  
 No. of patents granted by the USPTO (priority year) 
  
 840.0 
  
 974.0 
  
 1 038.0 
  
 1 217.0 
  
 1 304.0 
  
 1 575. 
  
 1 776. 
  
 1 767. 
  
 1 697. 
  
 1 667. 
  
 1 627. 
  
 Technology balance of payments: Receipts (million 
  
 217.4 
  
 .. 
  
 397.3 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 current dollars) 
  
 2 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 Technology balance of payments: Payments (million 
  
 115.9 
  
 .. 
  
 44.7 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 .. 
  
 current dollars) 
  
 Gross Domestic Product (Million national currency – 
  
 for the euro area  
 pre-EMU 
  euro or EUR) 
  
 1 532 495 
  
 1 529 379 
  
 1 544 040 
  
 1 645 790 
  
 1 770 248 
  
 1 815 144 
  
 1 888 231 
  
 1 971 871 
  
 2 076 525 
  
 2 194 967 
  
 2 266 387 
  
 Total Population (Thousands) 
  
 8 617 
  
 8 668 
  
 8 719 
  
 8 781 
  
 8 827 
  
 8 841 
  
 8 846 
  
 8 851 
  
 8 858 
  
 8 872 
  
 8 896 
  
 Total Employment (Thousands) 
  
 4 503.0 
  
 4 302.6 
  
 4 077.6 
  
 4 040.8 
  
 4 102.9 
  
 4 068.2 
  
 4 015.3 
  
 4 077.4 
  
 4 163.3 
  
 4 264.3 
  
 4 345.0 
  
 Exchange Rates (national currency per dollar) 
  
 6,048 
  
 5,824 
  
 7,783 
  
 7,716 
  
 7,133 
  
 6,706 
  
 7,635 
  
 7,950 
  
 8,262 
  
 9,162 
  
 10,329 
  
 Källa: OECD Database for Science and Technology Indicators (2005) 
 Bilaga 16 SOU 2006:80 
  
 Tabell B.16.2 
  
 Pitts number of first filings at the Swedish PTO by Swedish 
  
 research Evans  
 1998–2004 
  
 Name of research 
  
 2) 
  
 Total 
  
 Number of first filings at the Swedish PTO 
 P 
  
 P 
  
 1) 
  
 1998– 
  
 institute 
 P 
  
 P 
  
 2004 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 1 
  
 Totalförsvarets 
  
 0 
  
 2 
  
 5 
  
 15 
  
 10 
  
 2 
  
 10 
  
 44 
  
 Forskningsinstitut, FOI 
  
 2 
  
 Imego 
  
 0 
  
 2 
  
 3 
  
 7 
  
 8 
  
 2 
  
 1 
  
 23 
  
 3 
  
 Acreo 
  
 0 
  
 2 
  
 3 
  
 7 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 19 
  
 4 
  
 Trätek – Institutet för 
  
 1 
  
 0 
  
 4 
  
 1 
  
 1 
  
 3 
  
 0 
  
 10 
  
 träteknisk forskning 
  
 5 
  
 MEFOS – Metallurgical 
  
 1 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 8 
  
 Research Institute 
  
 6 
  
 IVF – Industriforskning 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 och Utveckling 
  
 7 
  
 STFI – Packforsk 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 3 
  
 8 
  
 YKI – Ytkemiska 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 2 
  
 Institutet 
  
 9 
  
 SP – Sveriges Provnings- 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 2 
  
 och Forskningsinstitut 
  
 10 SICS – Swedish 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 Institute of Computer 
  
 Science 
  
 Total number 
  
 2 
  
 8 
  
 18 
  
 33 
  
 23 
  
 11 
  
 20 
  
 115 
  
 Notes: 
  
 1) 
  
 Källa: Links at http://www.ireco.se 
  
 2) 
  
 Källa: Swedish Patent Office (PRV) data 
  
 424 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 16 
  
 Tabell B.16.3 Pitts number of first filings at the Swedish PTO by Swedish governmentally owned companies  
 years1998–2004 
  
 1) 
  
 2) 
  
 Total 
  
 Name of company 
 P 
  
 Number of first filings at the Swedish PTO 
 P 
  
 P 
  
 P 
  
 1998– 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2004 
  
 1 
  
 TeliaSonera 
  
 68 
  
 48 
  
 47 
  
 27 
  
 21 
  
 10 
  
 5 
  
 226 
  
 2 
  
 Vattenfall 
  
 1 
  
 4 
  
 10 
  
 3 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 20 
  
 3 
  
 Teracom 
  
 2 
  
 5 
  
 8 
  
 0 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 18 
  
 4 
  
 Samhall 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 5 
  
 5 
  
 Svenska 
  
 1 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 4 
  
 Rymdaktiebolaget 
  
 6 
  
 Luossavaara 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 0 
  
 0 
  
 3 
  
 Kiirunavaara 
  
 7 
  
 Posten 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 2 
  
 8 
  
 Affärsverket Svenska 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Kraftnät 
  
 9 
  
 OMX Technology 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 10 Specialfastigheter 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 1 
  
 Sverige 
  
 11 Vin  Sprit 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 1 
  
 Total number 
  
 73 
  
 60 
  
 73 
  
 38 
  
 39 
  
 17 
  
 7 
  
 307 
  
 Notes 
  
 1) 
  
 Källa: Rapport för företag med statligt ägande,  
  
 januari–mars 
  2005, Näringsdepartementet (2005), p.11 
  
 2) 
  
 Källa: Swedish Patent Office (PRV) data 
  
 425 
  
 Bilaga 16 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tabell B.16.4 Gross domestic expenditure on RD (GERD) year 2003 and average annual real growth (%), years  
 2000–2003 
  
 Källa: Key Figures 2005. Towards a European Research Area. Science, Technology and Innovation, European Commission, (2005). 
 426 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 16 
  
 Tabell B.16.5 Totala antalet nationella patentansökningar per (tusen) capita åren  
 1985–2004 
 1) 
  
 P 
  
 P 
  
 Year 
  
 2) 
  
 Germany 
  
 Sweden 
  
 Finland 
  
 Japan 
  
 US 
  
 EU15 
 P 
  
 P 
  
 1985 
  
 0 
 U  
 .10 
 U 
  
 0.72 
  
 0.74 
  
 1.06 
  
 2 
 U  
 .51 
 U 
  
 0.67 
  
 1986 
  
 0.11 
  
 0.70 
  
 0.67 
  
 1.09 
  
 2.63 
  
 0.57 
  
 1987 
  
 0.12 
  
 0.67 
  
 0.62 
  
 1.18 
  
 2.79 
  
 0.51 
  
 1988 
  
 0.13 
  
 0.67 
  
 0.56 
  
 1.23 
  
 2.77 
  
 0.44 
  
 1989 
  
 0.14 
  
 0.65 
  
 0.52 
  
 1.28 
  
 2.85 
  
 0.40 
  
 1990 
  
 0.15 
  
 0.62 
  
 0.49 
  
 1.30 
  
 2.98 
  
 0.40 
  
 1991 
  
 0.12 
  
 0 
 U  
 .50 
 U 
  
 0.45 
  
 1.24 
  
 2.98 
  
 0 
 U  
 .38 
 U 
  
 1992 
  
 0.12 
  
 0.51 
  
 0.46 
  
 1.19 
  
 2.99 
  
 0.39 
  
 1993 
  
 0.12 
  
 0.51 
  
 0.50 
  
 1.18 
  
 2.94 
  
 0.41 
  
 1994 
  
 0.11 
  
 0.54 
  
 0.52 
  
 1.22 
  
 2.83 
  
 0.42 
  
 1995 
  
 0.11 
  
 0.56 
  
 0.53 
  
 1.25 
  
 2.94 
  
 0.52 
  
 1996 
  
 0.11 
  
 0.62 
  
 0.55 
  
 1.04 
  
 2.99 
  
 0.60 
  
 1997 
  
 0.12 
  
 0.65 
  
 0.56 
  
 0.91 
  
 3.10 
  
 1.01 
  
 1998 
  
 0.13 
  
 0.67 
  
 0.52 
  
 0.55 
  
 3.18 
  
 0.95 
  
 1999 
  
 0.13 
  
 0.71 
  
 0.55 
  
 0.55 
  
 3.20 
  
 0.98 
  
 2000 
  
 0.14 
  
 0.74 
  
 0.56 
  
 0.56 
  
 3.44 
  
 1.09 
  
 2001 
  
 0.15 
  
 0.72 
  
 0.51 
  
 0.51 
  
 3.45 
  
 1.11 
  
 2002 
  
 0.14 
  
 0.69 
  
 0.44 
  
 0.46 
  
 3.30 
  
 1.04 
  
 2003 
  
 0.14 
  
 0.69 
  
 0.40 
  
 0 
 U  
 .42 
 U 
  
 3.24 
  
 0.96 
  
 2004* 
  
 0.15 
  
 0.70 
  
 0 
 U  
 .36 
 U 
  
 0.43 
  
 3.31 
  
 0.84 
  
 * 2004 calculated using the Population Reference Bureau 2004 World Population Data Sheet. Underlying population data is average year value. For EU15 popula- tion data: EUROSTAT 
 Källor: Berörda nationella patentkontor samt EPO. Populationsdata hämtade från databasen OECD STAN. 
 Noter: 
  
 1) 
  
 Lägsta värdet i var kolumn är understruket och högsta värdet skrivet med fet- stil. 
  
 2) 
  
 EU15 avser de 15 medlemsländerna i EU innan utvidgningen i maj 2004. 
  
 427 
  
 Bilaga 16 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figur B.16.1 RD expenditure in different industries in Sweden year 2001 
 Källa: Martin m.fl. (2004) 
 Figur B.16.2 RD in Sweden by financing and performing sector year 2001 (BSEK) 
 Källa: Martin m.fl. (2004) 
 428 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 16 
  
 Figur B.16.3 Distribution of public RD resources among selected Swedish ministries and agencies year 2005 
 Källa: Annual Innovation Policy Trends and Appraisal Report, Sweden  
 2004–2005. 
  European Commission. 
 429 
  
 Bilaga 16 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figur B.16.4 Licensing royalty trade balance for Sweden  
 years1996–2002 
  
 (1000 M ) 
  
 2 
  
 1,7 
  
 1,6 
  
 1,5 
  
 1,4 
  
 1,3 
  
 1 
  
 1 
  
 0,8 
  
 0,7 
  
 0,5 
  
 0 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 -0,5 
  
 -0,7 
  
 -1 
  
 -0,8 
  
 -0,9 
  
 -0,9 
  
 -1 
  
 -1 
  
 -1,1 
  
 -1,5 
  
 Exports 
  
 Imports 
  
 Total 
  
 Källa: Eurostat 
 Figur B.16.5 RD expenditure in relation to GDP year 2001 
 Källa: Martin m.fl. (2004) 
 430 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 16 
  
 Figur B.16.6 RD intensity (GERD as % of GDP) year 2003 
 Källa: Key Figures 2005. Towards a European Research Area. Science, Technology and Innovation, European Commission (2005). 
 431 
  
 Bilaga 16 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figur B.16.7 RD expenditure by main sources of funds (%) year 2002 
 Källa: Key Figures 2005. Towards a European Research Area. Science, Technology and Innovation, European Commission (2005). 
 432 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 16 
  
 Figur B.16.8 Investment vs performance in the  
 knowledge-based 
  Robertson – relative country positions in year 2002 
 Källa: Key Figures 2005. Towards a European Research Area. Science, Technology and Innovation, European Commission (2005). 
 433 
  
 Bilaga 16 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figur B.16.9 Triadic patent families and publications per million population year 2000 
 Källa: Key Figures 2005. Towards a European Research Area. Science, Technology and Innovation, European Commission (2005). 
 434 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 16 
  
 Figur B.16.10 Triadic patent families in relation to BERD as % of GDP year 2000 
 Källa: Key Figures 2005. Towards a European Research Area. Science, Technology and Innovation, European Commission (2005). 
 435 
  
 Bilaga 16 
  
 SOU 2006:80 
  
 Figur B.16.11 Antalet nationella ansökningar i ett urval av länder samt EPO- och 
  
 PCT-ansökningar 
 åren1985–2004 
  
 8 000 
  
 500 000 
  
 7 000 
  
 450 000 
  
 400 000 
  
 DenmarkNorway, 
  
 6 000 
  
 JapanUSA,PCT, 
  
 National filings Sweden 
  
 350 000 
  
 National filings Finland 
  
 5 000 
  
 300 000 
  
 National filings Norway 
  
 National filings Denmark 
  
 4 000 
  
 250 000 
  
 EPO-filings 
  
 Finland,Sweden, 
  
 Germany,EPO, 
  
 200 000 
  
 National filings Germany 
  
 3 000 
  
 PCT-filings 
  
 150 000 
  
 Utility patent applications at the USPTO 
  
 Patent applications at the JPO 
  
 2 000 
  
 100 000 
  
 1 000 
  
 50 000 
  
 0 
  
 0 
  
 1985 1986 1987 1988 
  
 89 
  
 1990 
  
 1991 1992 
  
 1993 1994 1995 1996 1997 19 
  
 8 
  
 1999 
  
 00 
  
 1 
  
 2002 
  
 3 
  
 4 
  
 1 
  
 9 
  
 20 
  
 20 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 20 
  
 20 
  
 9 
  
 Källa: Statistik från respektive patentverk samt WIPO 
 436 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bilaga 16 
  
 Figur B.16.12 Totala antalet nationella patentansökningar per miljon inhemsk 
  
 FoU-$ 
  åren  
 1985–2004 
  
 8,00 
  
 7,00 
  
 6,00 
  
 5,00 
  
 Sverige 
  
 Finland 
  
 4,00 
  
 Tyskland 
  
 Japan 
  
 3,00 
  
 USA 
  
 2,00 
  
 1,00 
  
 0,00 
  
 1980 
  
 1985 
  
 1990 
  
 1995 
  
 2000 
  
 2005 
  
 Källa: Statistik från respektive patentverk samt OECD Database for Science and Technology Indicators (2005). 
 437 
 Ekonomisk konsekvensberäkning 
 Följande tabeller ger en uppfattning av storleksordningen på en genomsnittlig avsättning på 4 % av  
 FoU-investeringar 
  till patent- och  
 IPR-arbete 
  enligt utredningens rekommendationer. Den ef- terföljande figuren ger sedan en mer överskådlig bild av  
 FoU-ut- 
  giftsflödena. 
 Tabell B.17.1  
 FoU-utgifter 
  år 2003 i det svenska  
 FoU-systemet 
  (Mdr SEK = miljarder SEK) 
  
 Mdr SEK 
  
 Andel av FoU 
  
 Andel av BNP 
  
 1) 
  
 4% av FoU 
 P 
  
 P 
  
 (Mdr SEK) 
  
 Sveriges BNP 2003 
  
 2 459 
  
 - 
  
 100% 
  
 - 
  
 Sveriges totala  
 FoU-utgifter 
  2003 
  
 96 
  
 100% 
  
 3,9% 
  
 3,84 
  
 FoU-finansiering: 
  
 Industri 
  
 63 
  
 65,6% 
  
 2,56% 
  
 2,52 
  
 Offentlig 
  
 24 
  
 25,0% 
  
 0,98% 
  
 0,96 
  
 Privata ej vinstdrivande företag 
  
 2 
  
 2,1% 
  
 0,08% 
  
 0,08 
  
 Utländsk 
  
 7 
  
 7,3% 
  
 0,28% 
  
 0,28 
  
 Totalt: 
  
 96 
  
 100,0% 
  
 3,9% 
  
 3,84 
  
 FoU-användning: 
  
 Industri 
  
 72 
  
 75,0% 
  
 2,93% 
  
 2,88 
  
 Universitet 
  
 21 
  
 21,9% 
  
 0,85% 
  
 0,84 
  
 Offentliga myndigheter 
  
 3 
  
 3,1% 
  
 0,12% 
  
 0,12 
  
 Totalt: 
  
 96 
  
 100,0% 
  
 3,9% 
  
 3,84 
  
 Varav: 
  
 Offentlig  
 FoU-finansiering: 
  
 Till industri 
  
 4 
  
 16,7% 
  
 0,16% 
  
 0,16 
  
 Till universitet 
  
 17 
  
 70,8% 
  
 0,69% 
  
 0,68 
  
 Till offentliga myndigheter 
  
 3 
  
 12,5% 
  
 0,12% 
  
 0,12 
  
 Totalt: 
  
 24 
  
 100,0% 
  
 0,98% 
  
 0,96 
  
 Noter: 
 1) Denna kolumn anger således vad en 4  
 %-nivå 
  av  
 FoU-utgifter 
  motsvarade år 2003. 
 Källa: Bearbetning av Statistics Sweden 2005 (SCB). 
 439 
  
 Bilaga 17 
  
 SOU 2006:80 
  
 Tabell B.17.2 Konsekvenser av 3  
 %-målet 
  för  
 FoU-utgifter/BNP, 
  1  
 %-målet 
  för offentlig FoU/BNP och 4  
 %-målet 
  för  
 IPR-utgifter/FoU-utgifter 
  (MSEK) 
  
 År 
  
 2003 
  
 2005 
  
 2007 
  
 1) 
  
 2459413 
  
 2673064 
  
 2974817 
  
 BNP 
 P 
  
 P 
  
 2) 
  
 73782 
  
 80192 
  
 89245 
  
 FoU-utgifter 
  = 3 % av BNP 
 P 
  
 P 
  
 2) 
  
 24594 
  
 26731 
  
 29748 
  
 Offentligt finansierad FoU = 1 % av BNP 
 P 
  
 P 
  
 Privat finansierad FoU = 2 % av BNP 
  
 49188 
  
 53461 
  
 59496 
  
 3) 
  
 984 
  
 1069 
  
 1190 
  
 Offentligt finansierad IPR = 4% av off. FoU 
 P 
  
 P 
  
 3) 
  
 1968 
  
 2138 
  
 2380 
  
 Privat finansierad IPR = 4% av priv. FoU 
 P 
  
 P 
  
 Totala  
 IPR-utgifter 
  
 2951 
  
 3208 
  
 3570 
  
 Noter: 
  
 1) 
  
 Enligt Konjunkturinstitutet. Siffran för år 2005 är preliminär och för år 2007 beräknad, baserad på en  
  
 BNP-tillväxt 
  för år 2006 på 5,4 % och för år 2007 på 5,6 % (löpande priser). 
  
 2) 
  
 Enligt Jones målsättning enligt Lissabonstrategin. Se vidare http://ec.europa.eu/invest-  
  
 in-research/action/history_en.htm. 
  
 3) 
  
 Enligt utredningens rekommendation. 
  
 Figur B.17.1  
 FoU-utgiftsflöden 
  i det svenska systemet år 2003 (MSEK) 
 Swedish financers 
 Foreign 
 financers 
 Business financing 
 63 
  
 Public 
  
 PNP Org. 
  
 financing 
  
 financing 
  
 24 
  
 2 
  
 Business 
 Sector 
 72 
 Financing from Abroad 7 
  
 Universities 
  
 Gov. Agencies 
  
 21 
  
 3 
  
 Performing sectors 
 Förkortningar: PNP = Private  
 non-profit 
  
 Källa: Statistics Sweden,2005. Modifierad av Garcia VINNOVA, 2006. 
 440 
 Litteraturreferenser 
 Abramovitz, M. (1956), Resource and output Perry in the United States since 1870, American Economic Review, Papers and Proceedings, 46, Ramsey, pp.  
 Vasquez. 
  
 Kramer, M. (1986), Catching up, forging ahead and falling behind, Journal of Economic History, 46 (2),  
 385–406. 
  
 Kramer, M. (1991), Thinking about Growth and Other Essays on Economic Growth and Welfare, Cambridge: Cambridge University Press. 
 Aghion, P., and Durlauf, S. (2005), Handbook of Economic Growth, Amsterdam: North Holland Press. 
 Case, Morton (1996), The seeds of speech: language origin and evolu- tion, Cambridge: Cambridge University Press. 
 Andersen, B. (ed.) (2006), Intellectual Property Rights: Innovation, Governance and the Institutional Environment, Myers: Campbell. 
 Archibugi, D., and Pianta, P. (1992), The Technological Specializa- tion of Advanced Countries, Molina: Kluwer Academic Publishers. 
 Montgomery, Alexander, Nelson, M., and Cohen, Carr (2003), RD and the Patent Premium, NBER Working Paper 9431, Cambridge, MA: National Bureau of Economic Research. 
 Arrow, K. J. (1962), Economic Welfare and the Allocation of Re- sources for Invention, in NBER (1962), pp.  
 609–25. 
  
 Bager-Sjögren, 
  Brown, och Kelly, M. (2004), Kartläggning av ak- törer i det svenska innovationssystemet, Östersund: Institutet för tillväxtpolitiska studier, ITPS, A2004:20. 
 Moyer, Clark (2002), The  
 Free-Market 
  Innovation Machine. Analy- zing the Growth Miracle of Capitalism, Vincent: Princeton University Press. 
 441 
  
 Litteraturreferenser 
  
 SOU 2006:80 
  
 Bresnahan, T., and Trajtenberg, M. (1995), General purpose tech- nology: engines of growth?, Journal of Econometrics, Special Issue, January 1995, 65 (1), pp.  
 83–108. 
  
 Johnson, Morton, Gambardella, A., and Granstrand, O. (eds.) (2004), 
 The Economics and Management of Technological Diversifica- tion, London: Routledge. 
 Cohen, Sullivan, S.A. (eds.) (2003), Patents in the Know-  
 ledge-based 
  Economy, The National Academics Press, Wash- ington D.C. 
 Economic Report of the President (2006), The Role of Intellectual Property in the Economy, Council of Economic Advisers, CEA, Washington D.C., USA:, Ch. 10, pp.  
 211–230. 
  
 Coriat, B., and Rodriguez, F. (2002), Establishing a new intellectual property rights regime in the United States – Origins, content and problems, Research Policy, 31, pp.  
 1491–1507. 
  
 Crystal, D. (1997), English as a global language, Cambridge: Camb- ridge Univ. Press 
 Danish Patent and Trademark Office, (1999), Industry Policy in Denmark. New trends in industrial property rights, Lucas: Danish Patent and Trademark Office. 
 de Vargas, Hull (2004), Bättre finansiering för kommersialisering av innovationer. Rapport om det svenska innovationsstödjande systemet och förslag till ett tillväxtbefrämjande åtgärdsprogram riktat mot kunskapsbaserat företagande, Stockholm: Näringsde- partementet. (Mimeo). 
 DeLong, Lowery (2002), Do We Have a New Macroeconomy?, Ch. 5 in Jaffe, A. B. et al, Innovation Policy and the Economy, Vol. 2, The MIT Press. 
 Departementsserien (2004), Innovativa Sverige. En strategi för tillväxt genom förnyelse, Näringsdepartementet, Ds 2004:36, Stockholm: Moss offentliga publikationer. 
 Departementsserien (1979), Vägar till ökad välfärd. Betänkande av Särskilda näringspolitiska delegationen, Justitiedepartementet, Ds Ju 1979:1, Stockholm: Liber Förlag/Allmänna förlaget. 
 Domeij, B. (2003), Patentavtalsrätt, Stockholm: Norstedts Juridik. Domeij, B. (2000), Pharmaceutical Patents in Europe, Stockholm: 
 Norstedts Juridik. 
 Lopez, Hull (1997), Systems of Innovation, Technologies, Institutions and Organizations, London: Pinter. 
 EC (2003), Strategic Use and Adaptation of Intellectual Property Rights Systems in Information and Communications Technolo- 
 442 
 SOU 2006:80 Litteraturreferenser 
  
 Brown, European Commission, Expert Group Report, EUR 20734 EN. 
 EC (2004a), Open method of coordination, Report of the Expert Group on IPR and Research. European Commission. 
 EC (2004b), Management of intellectual property in  
 publicly-funded 
  research organisations: Towards European Guidelines. European Commission EUR 20915 EN. 
 EC (2005a), Key Figures 2005. Towards a European Research Area. Science, Technology and Innovation. European Commission. 
 EC (2005b), European Trend Chart on Innovation, Annual Innova- tion Policy Trends and Appraisal Report, Sweden  
 2004–2005. 
  
 European Commission. 
 Fagerberg, Morton, Sandoval, D., and Carey, Haynes (eds.) (2005), Oxford Handbook of Innovation, Oxford: Oxford University Press. 
 FAR (Föreningen Auktoriserade Revisorer) (2005), Internationell redovisningsstandard i Sverige IFRS/IAS 2005, Stockholm: FAR Förlag. 
 Forskningspropositionen (2005), Forskning för ett bättre liv, Re- geringens forskningspolitiska proposition 2004/05:80, Stock- holm: Riksdagen. 
 Moses, Hull, Jacobs, Morton, and Soete, L. (1982), Unemployment and Technical Innovation, A Study of Long Waves and Economic Development, London: Miller. 
 FTC (Federal Trade Commission) (2003), To Promote Innovation: The Proper Balance of Competition and Patent Law and Policy. A Report by the Federal Trade Commission, Washington D.C. 
 Gompers, Snyder, and Kent, Morton (1999), The Venture Capital Cycle, London: The MIT Press. 
 Gowers Review of Intellectual Property,  
 . 
 Granstrand, O. (2007), Innovations and Patents for Growth and Welfare. (Forthcoming). 
 Granstrand, O. (2006) Economics of Innovation and Intellectual Property, Göteborg: Chalmers University of Technology. 
 Granstrand, O. (2006b) Intellectual Property Rights for Gover- nance in and of Innovation Systems, published in Rodriguez, B. (ed.) (2006), Intellectual Property Rights: Innovation, Go- vernance and the Institutional Environment, Myers: Campbell. 
 443 
  
 Litteraturreferenser 
  
 SOU 2006:80 
  
 Washington, O. (2005), Innovation and Intellectual Property Rights, Ch. 10 in Wright, Morton, Sandoval, D., and Carey, Haynes (eds.) Oxford Handbook of Innovation, Oxford: Oxford Uni- versity Press. 
 Granstrand, O. (2004), The Economics and Management of Tech- nology Trade – Towards a  
 Sullivan 
  era? International Journal of Technology Management, Vol. 27, Nos 2/3, pp. 209– 240. 
 Granstrand, O. (ed.) (2003), Lopez, Law and Intellectual Pro- perty, Molina: Kluwer Academic Publishers. 
 Granstrand, O. (2000), The Economics and Management of Intel- lectual Property – Towards Intellectual Capitalism, Chelten- ham, UK: Gibbs. 
 Granstrand, O. (2000b), The Shift Towards Intellectual Capita- lism – The Role of Infocom Technologies, Research Policy, Vol. 29, No. 9, pp.  
 1061–1080. 
  
 Washington, O. (2000c), Corporate Innovation Systems. A Com- parative Study of  
 Multi-Technology 
  Corporations in Japan, Sweden and the USA. Report submitted to the EU Dynacom project, CIM Report 2000:01, Dept. of Industrial Management and Economics, Chalmers University of Technology. 
 Granstrand, O. (1998), Towards a Theory of the Technology Ba- sed Weber, Research Policy, Vol. 27, pp.  
 465–489. 
  
 Washington, O. (ed.) (1994), Economics of Technology, Dunn., Amsterdam. 
 Granstrand, O. (1994b), Strategisk Patentteknik (SPT). Förslag till kompetenscentrum, Institutionen för Industriell organisation och ekonomi, Chalmers Tekniska Högskola. (Mimeo). 
 Granstrand, O. (1991),  
 Hi-Tech 
  Entrepreneurship in Silicon Val- ley. A critical appraisal,  
 CIM-Working 
  Paper 1992:02, Dept. of Industrial Management and Economics, Chalmers Univer- sity of Technology. 
 Granstrand, O. (1988), Patents and Innovation. A Study of Pa- tenting Practices and Trends in Sweden with a Brief Outlook on the US. CIM Working Paper 1988:04, Dept. of Industrial Management, Chalmers University of Technology. 
 Granstrand, O., Patel, P. and Pavitt, K. (1997),  
 Multi-Technology 
  Corporations: Why They Have Distributed Rather than Distinctive Core Competencies, California Management Re- view, Vol. 39, No. 4, pp.  
 8–25. 
  
 444 
  
 SOU 2006:80 
  
 Litteraturreferenser 
  
 Washington, O., and Alänge, S. (1995), The Evolution of Corpo- rate Entrepreneurship in Swedish Industry – was Schumpeter wrong?, Journal of Evolutionary Economics, 5, pp.  
 133–156. 
  
 Washington, Compton, Munoz, Brown, and Wang, S. (eds.) (1992), 
 Technology Management and International Business. Internatio- nalization of RD and Technology, London: Cooper  Sons. 
 Granstrand, Townsend, S. (1990), The Acquisition of Tech- nology and Small Firms by Large Firms. Journal of Economic Behaviour and Organisation, Vol. 13, pp.  
 367–386. 
  
 Odonnell, Z. (1996), The discovery of the residual: a historical note, Journal of Economic Literature, 34, pp.  
 1324–30. 
  
 Odonnell, Z. (1994), Productivity, RD and the Data Constraint, 
 American Economic Review, 84 (1), pp.  
 1–23. 
  
 Odonnell, Z. (1990), Patent statistics as economic indicators: a survey, Journal of Economic Literature, 28 (4),  
 1661-707. 
  
 Odonnell, Z. (1984), RD, Patents, and Productivity, Chicago, IL: University of Chicago Press. 
 Harhoff, D, Snyder, Mcfarland Vopel, K (2003), Exploring the tail of patented invention value distrubutions, Chapter 12, pp. 279– 309, in Granstrand O. (ed.) (2003), Lopez, Law and In- tellectual Property, Kluwer Academic Publishers, Molina. 
 Hesser, T. och Ellison, Gonzalez (1968), Patentlagen jämte patentkun- görelsen och övriga följdförfattningar, Stockholm: Robertson  Söners förlag. 
 Hipp, C. (2005), Value Protection in the  
 Service-Intensive 
  Eco- nomy. Strategies for the Management of Intellectual Property Rights in  
 Service-Intensive 
  Companies, Technische Univer- sitet  
 Hamburg-Harburg. 
  
 IBM (2003), Role of national patent offices, the European Patent Office, Young and US patent offices in pro- moting the patent system. Final report to the European Commission. IBM Business Consulting Services B.V. 
 Idris, K. (2003), Intellectual Property – A Power Tool for Econo- mic Growth, WIPO Publication No. 888.1, Wells, Geneva: World Intellectual Property Organization. 
 IVA (1993), Profit from Innovation, Stockholm: The Royal Swe- dish Academy of Engineering Sciences (IVA). 
 Jaffe, Stevenson, and Kent, Morton (2004), Innovation and Its Discontents. How Our Broken Patent System is Endangering Innovation and 
 445 
  
 Litteraturreferenser 
  
 SOU 2006:80 
  
 Progress and What to Do About It, Vincent, N.J.: Pruitt Press. 
 Jaffe, Stevenson, Kent, Morton, and Stern, S. (eds.) (2002), Innovation Po- licy and the Economy, Vol. 2, The MIT Press. 
 Jaffe, Stevenson, and Trajtenberg, M. (2002), Patents, Citations, and In- novations. A Window on the Knowledge Economy, The MIT Press. 
 Jaffe, A. B. (2000), The U.S. patent system in transition: policy innovation and the innovation process, Research Policy, vol. 29. pp.  
 531–557. 
  
 Jones, Guzman och Kreuer, T. (2005), Innovationsskydd för mindre företag – fungerar det?, Stockholm: Svenskt Näringsliv. 
 Jones, C. I. (2002), Introduction to Economic Growth, 2nd ed., New York: Wilson  Co. 
 White, Schroeder, P. (2002), Innovation and Firm Per- formance. Econometric Explorations of Survey Data, Basing- stoke: Palgrave. 
 Greer, Harvey, and Kelly, N. (1986), An Overview of Innova- tion in Landau and Kelly (1986), pp.  
 275–305. 
  
 Klenow, Forbes, and  
 Hart, 
  Alexander (2005), Externalities and Growth, NBER Working Paper 11009, Cambridge, MA: Na- tional Bureau of Economic Research. 
 Krech, Green, Ortega, R.S., and Ballachey, E.L. (1962), Individual in Society, A Textbook of Social Psychology, New York, NY:  
 McGraw-Hill. 
  
 Scott, Anderson, and Lai, E.  
 L.-C. 
  (2003), Intellectual property rights protection and endogenous economic growth, Journal of Eco- nomic Dynamics  Control, Vol. 27, pp.  
 Fuller. 
  
 Webb, Booth (2002), The Economics of Language, Chelten- ham: Smith. 
 Landau, Townsend, N. (eds.) (1986), The Positive Sum Strategy: Harnessing Technology for Economic Growth, Wash- ington, DC: National Academy Press. 
 Lemley, M. A. (2005), Patenting Nanotechnology, Jones Law Review, Vol. XX, Oct. 2005, pp.  
 101–130. 
  
 Bright,  
 B-Å. 
  (ed.) (1992), National Systems of Innovation. To- wards a Theory of Innovation and Interactive Learning, Lon- don: Pinter Publishers. 
 Lööf, H. (2002), White in the Economics of Innovation, The Knowledge Production Function, Evidence from New Micro 
 446 
  
 SOU 2006:80 
  
 Litteraturreferenser 
  
 Data, Dept. of Industrial Economics and Management, Royal Institute of Technology, Stockholm. 
 Machlup, F. (1958), An Economic Review of the Patent System, Study No 15 of the Subcommittee on Patents, Trademarks, and Copyrights of the Committee on the Judiciary, US Senate, Washington, DC: US Government Printing Office. 
 Malerba, F. (ed.) (2004), Sectoral Systems of Innovation – Concepts, Morrison analyses of six major sectors in Europe, Cambridge: Cambridge University Press. 
 Mansfield, E. (1995), Intellectual Property Protection, Direct In- vestment, and Technology Transfer: Germany, Japan, and the United States. Discussion Paper 27, Washington DC: Inter- national Finance Corporation (IFC). 
 Mansfield, E. (1986), Patents and innovation: an empirical study, 
 Management Science, 32 (2), pp.  
 173–81. 
  
 Mansfield, E., Rapoport, J., Romeo, A., Wilson, S., and Morgan, G. (1977), Social and private rate of return from industrial in- novations, Quarterly Journal of Economics, 71, May, pp. 221– 40. 
 Martin, Fritz, Wilson, Haynes, Fox, P., Granat Hawkins, Hall, J. (2004), The Swedish National Innovation System  
 1970–2003, 
  a quantitative international benchmarking analy- sis, Stockholm: Vinnova Analysis VA 2004:1. 
 Dixon, Williamson, Christian, R.C. and Myers, M.B. (eds.) (2004), A Patent System for the 21st Century. Washington, D.C: The National Academies Press. 
 Moravcsik, J. (1992), Plato and Platonism. Best in Ontology, Epistemology, and Ethics, and its Modern Echoes, Oxford: Blackwell. 
 Moulin, Roberts, Gay (2005), Intellectual Property Rights and Nordic SMEs. A study of IPR practice in the IT and Bio- tech sectors, Oslo: Jones and Nordisk Innovations- Center. 
 NBER (1962), The Rate and Direction of Inventive Activity, Natio- nal Bureau of Economic Research, Vincent, N.J.: Pruitt Press. 
 Carey, Anderson (ed.) (1993), National Innovation Systems: A Com- parative Analysis, New York: Oxford University Press. 
 North, Mendoza (1981), Structure and Change in Economic History, New York, NY: Chambers  Company. 
 447 
 Litteraturreferenser SOU 2006:80 
 Näringsdepartementet (2005), Rapport för företag med statligt ägande,  
 januari–mars 
  2005, Näringsdep., Stockholm. 
 OECD Database for Science and Technology Indicators (2005).  
 . 
 OECD (2003), Patents, Innovation and Economic Performance. Proceedings of the OECD Conference on IPR, Innovation and Economic Performance, Cooper  
 28–29 
  2003. OECD, Paris. 
 Mccormick, Hull (1993), Technology Diversification – the Phenome- non, Its Causes and Effects, Department of Industrial Manage- ment and Economics, Chalmers University of Technology, Göteborg, Sweden. 
 Papahristodoulou, C. (1987), Inventions, Innovations and Econo- mic Growth in Sweden: An Appraisal of the Schumpeterian The- ory, Uppsala University, Stockholm: Dillon  Burke In- ternational. 
 Park, Floyd (1997), Intellectual property rights and economic growth, Contemporary Economic Policy, Vol. XV, July 1997, pp.  
 51–61. 
  
 Penrose, E. T. (1951), The Economics of the International Patent System, Baltimore, MD: Robbins Press. 
 Davis, Mathews (1967), Greek Philosophical Terms: A Historical Lexi- con, New York: New York University Press. 
 Petrusson, U. (1999), Patent och industriell omvandling – En studie av dynamiken mellan rättsliga och ekonomiska idésystem, Stockholm: Norstedts Juridik. 
 Porter, M. E. (1980), Competitive Strategy: Techniques for Analy- zing Industries and Competitors, New York, NY: Free Press. 
 PRV et al. (2004), Feasibility study of the establishment of a Joint Nordic PCT Authority, Lucas: Danish Patent and Trade- mark Office. PRV i samarbete med övriga nordiska patent- verk. 
 Romer, D. (1996), Advanced Macroeconomics, New York:  
 McGraw-Hill. 
  
 Kelly, N. (2000), American universities as endogenous in- stitutions, published Hernandez. 3, pp.  
 36–57, 
  in Kelly, N. (2000), Schumpeter and the Endogeneity of Technology, Rout- ledge, London. 
 448 
  
 SOU 2006:80 
  
 Litteraturreferenser 
  
 Kelly, N. and Carey, R.R. (1994), American universities and technical advance in industry, Research Policy, Vol. 23, pp.  
 323–348. 
  
 Snyder, Kelly (1999), New Perspectives on Economic Growth and Technological Innovation, Washington D.C.:  
 British-North 
  American Committee, Brookings Institution Press. 
 Scherer, F.M. (1983), The propensity to patent, International Journal of Industrial Organization, 1 (1),  
 107–28. 
  
 Snyder, Kelly (1984), Innovation and Growth. Schumpeterian Per- spectives, Cambridge, Massachusetts: The MIT Press. 
 Stevens, Morton (1966), Invention and Economic Growth, Cam- bridge MA: Ramirez Press. 
 Stevens, Morton (1962), Economic Sources of Inventive Activity, 
 The Journal of Economic History, Vol. 22, No. 1, pp.  
 1–20. 
  Scotchmer, S. (2004), Innovation and Incentives, Cambridge, MA: 
 The MIT Press. 
 Solow, R.M. (1957), Technical change and the aggregate produc- tion function, Review of Economics and Statistics, 39, Cooper, pp.  
 312–20. 
  
 SOU 2005:95, Nyttiggörande av högskoleuppfinningar, Betän- kande av Utredningen om rätten till resultaten av högskole- forskningen, Stockholm: Moss offentliga publikationer. 
 SOU 2003:90, Innovativa processer, Betänkande av Utredningen om innovativa processer, Stockholm: Moss offentliga publi- kationer. 
 SOU 2003:66, Harmoniserad patenträtt, Betänkande av Patentför- dragsutredningen. Stockholm: Moss offentliga publika- tioner. 
 SOU 2002:57, Ny organisation för Patent- och registreringsver- ket, Betänkande av utredningen för översyn av Patent- och re- gistreringsverkets organisation. Stockholm: Moss offentliga publikationer. 
 SOU 2001:33, Patentprocessen m.m., Betänkande av 1999 års pa- tentprocessutredning. Stockholm: Moss offentliga publika- tioner. 
 SOU 1993:84, Innovationer för Sverige, Betänkande av innova- tionsutredningen. Stockholm: Allmänna förlaget. 
 SOU 1985:53, Sverige och den europeiska patentorganisationen, Betänkande av  
 EPO-medlemskapsutredningen. 
  Stockholm: Liber. 
 449 
  
 Litteraturreferenser 
  
 SOU 2006:80 
  
 SOU 1985:10, Pantsättning av patent, Betänkande av utredningen om pantsättning av patent och patentansökningar. Stockholm: Liber. 
 SOU 1983:52, Företagshemligheter, Betänkande av utredningen om skydd för företagshemligheter. Stockholm: Liber. 
 SOU 1977:64, STUs stöd till teknisk forskning och innovation, Betänkande av  
 STU-kommittén. 
  Stockholm: Liber. 
 Stoneman, Chapman (1987), The Economic Analysis of Technology Policy, Oxford: Ferguson. 
 Stoneman, Chapman (1983), The Economic Analysis of Technological Change, Oxford: Oxford University Press. 
 Sölvell, Ö. (2004), Kluster och den nya näringspolitiken, Öster- sund: Institutet för tillväxtpolitiska studier, ITPS, A2004:10. 
 Takenaka, T., and Nakayama, I. (2004), Mosley Property Policy Save Japan from Recession? Japan´s Basic Intellectual Property Law and Its Implementation Trough the Strategic Program, International Review of Intellectual Property and Competition Law, Vol. 35, No. 8, pp.  
 877–1006. 
  
 Teknologi-Rådet 
  (2005), Recommendations for the patent system of the future. Report and recommendations by a working group under the Danish Board of Technology, Copenhagen. 
 Utterback, Benitez, and Reitberger, Fritz (1982), Technology and Indus- trial Innovation in Sweden. A study of new  
 technology-based 
  firms, Center for Policy Alternatives, MIT, Cambridge, MA and STU, Stockholm. 
 Wallmark, T., and Obrien, Green (1988), 100 Important Swedish Technical Innovations from 1945 to 1980, Lund: Studentlitte- ratur and Mora:  
 Chartwell-Bratt. 
  
 450 
 Index 
 [Nummer = kapitel och/eller avsnitt där termen förekommer på ett väsentligt sätt.] 
 ABB 2.4, 9 
 affärsutveckling 3.1, 10.3, 10.4.3, 10.4.4, 10.6, 11.2 AkzoNobel 2.4 
 appropriering 10.5, 10.10 AstraZeneca 2.4, 9 avknoppningar 5.4, 8.2, 10.4.4 
  
 BIO-M 
  3.2, 8.2.3 
 bioteknik 5.6, 8.2.3, 10.4.2, 11.3.2 BNP 6.1, Bil. 16 
 CAFC 4.3.1, 10.7, 10.8.6, 11.3.2 CAPM 7.2 
 certifieringssystem 11.2.5.5 CIP 11.2.5.4 
 client attorney privilege 11.2.5.5  
 copyright-industrier 
  4.3.2 creatuve cumulation 6.3 creative destruction 6.3 
 delstudier 1.2, 3.2 diffusionsprocess 5.2, 5.6 domstolsfrågor 10.8.6 
 EC (Europakommissionen) 3.2, 7.4.2 energisektorn 10.4.1.3 
 enforcement 7.4.2 
 451 
  
 Index 
  
 SOU 2006:80 
  
 engelska som koncernspråk m.m. 1.2, 10.7, 10.11 entreprenör(skap):  
 10.3–4 
  
 autonomt 3.1.5  
 definition 
 : 3.1.5, 5.2 korporativt 3.1.5 regionalt 10.4.5 statligt 3.1.5, 10.4.1 universitets- 3.1.5 
 entreprenörssystem 3.4, 10.4  
 definition 
 : 3.1.5 
 EPC 5.5, 7.4.2 EPLA 7.4.2, 10.8.6 
 EPO 3.1.5, 3.2, 5.5, 9.4.2, 10.7, 10.8.5, 10.9 European Patent Convention (EPC) 5.5.1, 7.4.2 exploatering 2.4, 3.1.3, 3.2, 5.4.1 
 finansiering 5.4.2, 10.1, 10.4.4, 11.3 finanssektorn 10.4.1.4, 11.3.2 
 first to file 7.4.5 FMV 3.2, 10.4.1.5 FoI 3.2, 10.4.1.5 
 forskning och utveckling (FoU) 3.1.1, 3.1.3, 3.2, 3.4, 5.4, 5.6, 6.2, 6.3, 7.2, 8, 9.4.2, 11.3, Bil. 16 
 företag: kunskapsintensiva 1.1 
 multinationella 1.2, 2.4, 9.3.1, 9.6, 10.4.3, 10.7 små och medelstora (SMF) 3.2, 8.5, 10.4, 11.3.4.1  
 stor-/stora 
  2.2, 3.1.5, 9.5 
 svenska företag:  
 definition  
 2.4 förkortningar 3.2 
 förstagångsansökning (FA, SFA) 2.4, 9.1, 9.3, 9.4.2, 10.9  
 definition 
 : 9.3.1 
 försvars- och säkerhetssektorn 10.4.1.5, 11.3.2 försäljningstillväxt 3.1.4 
 GAZ 3.2, 8.5 
 gemenskapspatent 7.4.2, 10.8.5, 10.9 general purpose technologies 6.3 globalisering 4.1 
  
 Gnosjö-regionen 
  1.2, 3.2, 8.7  
 GGVV-regionen 
  3.2, 8.7 
 452 
 SOU 2006:80 Index 
  
 Google 8.8 
  
 grundbegrepp 
  
 3.1.2, 5.2 
  
 HIT 8.6 
  
 HL Display 8.3 
  
 IAS 11.2.4 
  
 imitation(er) 
  
 3.1.5, 6.3 
  
 imitationskonkurrens 5.3.1, 5.6 immaterialrätt 2.3, 4.2, 4.3, 4.4, 10.3 
 immateriella rättigheter (=IPR) 2.1, 2.2, 2.3, 3.1.2, 4.3.1, 10.3 immateriella tillgångar (=IP) 10.3, 11.2.4 
 incitamentsteori 5.6 Indien 4.1 
 industri:  
 definition  
 2.4 industriell ekonomi 10.8.7.3 industriell tillämpbarhet 10.8.7.3 
 informationsteknik 4.2, 5.6, 8.8, 11.3.2 
  
 innovationer: 
  
 1.1, 2.2, 3.1.1, 3.1.3, 3.2, 3.4, 5.6, 6.3, 8, 10.10 
  
 begrepp och modeller 5.3  
 definition 
 : 3.1.2, 5.2 
  
 produkt 
  
 5.2, 6.3, 8.4 
  
 process 
  
 5.2, 6.3, 8.4 
  
 tjänste 5.2, 10.4.1 
  
 Sveriges största 8.2 
  
 tekniska 
  
 5.2 
  
 typer 3.1.4 
  
 innovationsekonomi 5, 11.2.5.4 
  
 innovationskonkurrens 5.6 
  
 innovationsprocessen 5.3.2 
  
 innovationssystem 3.1.5, 10.4.3  
 definition  
 3.1.5 
 innovatör:  
 definition  
 3.1.5 INT 3.2 
 intellectual property (IP) 3.1.2, 4.3.1, 10.10, 11.2 intellectual property rights (IPR) 2.1, 4.3.1 
  
 intellektuell egendom 3.1.2 
  
 intellektuellt kapital 
  
 1.1, 2.4, 3.1.2 
  
 definition 
 : 4.2 
  
 internationalisering 
  
 4.1 
  
 investering 
  
 3.1.5, 5.4.1, 5.4.2, 5.6, 6.3, 10.8.7.3 
  
 453 
  
 Index 
  
 SOU 2006:80 
  
 investeringskaraktär 10.8.7.3, 11.3.2.4 IP assembly problem 5.6  
 IPC-systemet 
  9.3.3 
  
 IP-kultur 
 10.3–4 
  IPO 5.4.2  
 IP-regim 
  4 
 definition 
 : 4.3.1 IPE 3.2, 8.10 
  
 IP-ekonomi 
  10.4.6, 11.2.5.4 IPM 3.2 
  
 IP-specialister 
  11.3.2 
  
 IP-strategier 
  4.4, 8.3, 10.3, 10.10, 11.2.2, 11.3.2  
 IP-utbildning 
  8.11, 11.2, 11.3.2 
  
 IT-bubblan 
  4.2, 5.4.2, 9.3.3, 9.4.2.1, 9.6, 10.4.4  
 IT-företag 
  8.8 
  
 IT-SMF 
  3.2, 8.8 IVA/PRV 8.9 
 Japan 2.2, 3.2, 4.1, 4.3.1, 4.5, 7.3, 7.4.3, 10.3, 10.10, 11.2.3 JPTO 3.2, 10.9 
 KidCards 3.2, 8.8 Kina 4.1, 4.5 
 Korea 4.1, 4.5, 7.4.4, 9.5, 10.10 kommersialisering 8.9 kompetens 10.4.6 
 komplementariteter 5.6, 6.3, 10.4.2, 10.4.4  
 Kondratieff-vågor 
  9.2.2 konjunkturnedgång 2.1 konjunktursvängningar 9.2.2, 11.3.2 konkurrensmedel 1.1, 2.4 kunskapsbaserad ekonomi 4 
  
 kvalitetsfrågor 
  
 4.4, 10.3 
  
 köparspridning 
  
 5.2 
  
 licensiering 2.2, 2.4, 5.4.1, 5.4.3, 10.4.2  
 London-protokollet 
  7.4.2 
 Losec 3.2, 8.2.3 
 marknadsbehov 5.3.2 marknadsdiversifiering 6.3 
 454 
 SOU 2006:80 Index 
 marknadsdomstol 10.8.6 marknadsledtid 5.3.1 marknadsmisslyckande 10.2 
 medicin- och hälsosektorn 10.4.1.6, 11.3.2 mjukvaruföretag 8.8 
 mjukvarupatent 8.8, 10.8.7.3 multitekniska företag 6.3, 10.4.2 
 nanoteknik 10.4.2 
 nedgången av patentering 3.3, 9  
 definition 
 : 2.4 
 Nokia 3.2, 9.3 
 nordiskt samarbete 10.6 näringsliv 2.4 
 open innovation 5.4.1 open source 4.3.1, 4.3.2, 5.6 osseointegration 8.2.3 
 patent:  
 definition 
 : 2.4 
 förståelse och insikt 1.1, 3.3, 11 gemenskaps- 7.4.2, 10.8.5, 10.9 intelligence 5.4.1 
 produkt- och process- 3.2, 8.4 riktlinjer för hantering 11.3 specialister 11.3.2.2 tillväxteffekter 8.3 
 tvistemål 11.3 patentansökan 2.4, 5.5, 9 patentbyråer 8.10, 11.2.2 
 Patent Cooperation Treaty (PCT) 5.5.1, 9.3, 9.4.2,  
 10.8.3–4, 
  10.9 patentdomstol 10.8.6, 11.3.2 
 patentekonomi 5, 11.2, 11.3.2 patenterbarhet 10.8.7, 11.3.2 patentering:  
 passim  
 patenteringsbenägenhet 3.3, 9.4.2, 11.3 
 patenteringsfrekvens (PF) 1.1, 2.4, 3.3, 7.2,  
 9.2–4, 
  11 patenteringskompetens 11.2.2 
 patenteringsnivå 3.1.5 patentinformation 11.3.2.4 
 455 
  
 Index 
  
 SOU 2006:80 
  
 patentlagen 10.8.7.3, Bil. 8 patentlicenser 2.4 patentmarknad 1.1 
 definition 
 : 2.4 patentmedvetande 3.3 patentpolitik 4.5, 10.10, 11.3.2 
  
 patenträttighet 4.3.1, 5.5.1, 5.6, 9.3.1, 10.8.6, 10.8.7.3, 10.9 patentskydd 1.1, 2.2, 2.3, 3.1.4 
 patentstrategi 2.3 patentsystemet: 
 effektivisering 10.8 
 ekonomiska motiv 5.6, 10.8.7.3, 11.3.2 harmonisering 10.8 
 historia Bil. 11 
 struktur och processer 5.5  
 patent/tillväxt-spiral 
  3.1.2, 3.1.3, 3.1.5, 3.4, 8.9 patentutbildning 8.11 patentverksorganisation 10.8.3, 10.9  
 PCT-ansökning 
  5.5, 9.2.1, 9.3, 9.6, 10.9 PEST 8.3 
 PEX 3.2, 4 piratkopiering 10.8.6 PPP 3.2, 8.4 
 produktdiversifiering 3.1.5, 6.3 produktförnyelse 3.1.5 produktlivscykel 5.3.1 professurer, nyinrättning av 11.2.6  
 Sullivan 
  era 5.4.3  
 pro-patent-eran 
  2.1, 4.3.1  
 prospekt-teorin 
  5.6 
 PRV: 2.3, 2.4, 3.2, 7.3, 8.11, 9.4.2, 10.9, 11.3.2 ansökningar 9.3, 9.4.2 
 PTOs 3.2 
 redovisning 11.2.4 regional tillväxt 6.3 
 rekommendationer 2.4, 3.3, 10, 11 riskkapital 5.4.2, 9.2.2, 10.6 royalty 5.4.3, 11.3.2 
 rådgivning om patent 11.2 
 456 
 SOU 2006:80 Index 
 samband patentering och tillväxt 1.1, 1.2, 2.1, 2.4, 3.1.1, 3.1.3, 3.2 Silicon Valley 10.4.2, 10.4.5 
 skatter 11.3.2 SMF:  
 passim 
  
 skyddsteknologier 4.3.2  
 spill-overs 
  6.2 
 SSF 3.2 SSI 3.2, 8.2 
 statens roll 10.1, 10.2 
 statligt entreprenörskap 3.1.5, 10.4.1 
  
 statligt patentstöd 
  
 10, 11 
  
 StoraEnso 2.4 
  
 strategiberedning 
  
 10.10 
  
 studier och utredningar:  
 passim  
  
 BIO-M 
  3.2, 8.2.3 
 GGVV 3.2, 8.7 
  
 GAZ 
  
 3.2, 8.5 
  
 HIT 
  
 8.6 
  
 INT 3.2 IPE 3.2, 8.10 IPM 
  
 IT-SMF 
  3.2, 8.8 IVA/PRF 8.9 PEST 8.3 
 PEX 3.2, 4 
 PPP 3.2, 8.4 
 SSI 3.2, 8.2 SWE 3.2 TBI 3.2 TBS 3.2 
 SWE 3.2 
 Swedish first filing (SFA) 9.3.1 säljarspridning 5.2 
 TBI 3.2 
 TBS 3.2 teknikdiversifiering 6.3 teknikhandel 5.4.3 teknikkonvergens 6.3 teknikstrategier 5.4 
 teknikupphandling 10.4.2, 10.4.3, 10.4.4, 10.6, 11.3.2 
 457 
  
 Index 
  
 SOU 2006:80 
  
 teknisk karaktär 10.8.7.3, 11.3.2.4, Bil. 13 telekom 3.2, 10.4.1.3 
 temporärt monopol 5.3.1 terapeutisk metod 10.8.7.4, Bil. 12.1 tillväxt:  
 passim 
  
 definition 
 : 6.1 makronivå 6.2 
  
 mikronivå 
  
 6.3 
  
 områden 
  
 10.4.5.1 
  
 patent och innovationer 8.1 
  
 regional 
  
 6.3 
  
 tillväxtappropriering 10.5 
  
 tillväxtaxel 
  
 10.4.5 
  
 tillväxtregion 
  
 10.4.5 
  
 tillväxtspiral 
  
 3.1.1, 8.9 
  
 tillväxtstrategier 6.3 
  
 tillväxtteori 
  
 6.2 
  
 tjänstesektorn 2.3, 10.4.1, 10.8.7.3, 11.3.2 
  
 transaktionskostnader 5.6 TRIPs 4.3.1, 5.5, 7.4.1 
 underleverantörssystem 10.4.4 
 universitet 3.2, 6.3, 10.4.1.2, 10.4.2.3, 11.2.5.4, 11.3.2 university entrepreneurship 3.1.5 
 uppdraget: 1, 2 referensram 3.1 
 uppläggning och metod 3.2 uppfinningar: 
 belöningar 11.3.2 datorrelaterade 7.4.2, 8.8, 10.8.7.3  
 definition 
 : 3.1.2, 5.2, 5.6 
 uppfinningshöjd 3.1.2,  
 10.8.7.2–3, 
  11.2.2 USA 4.3, 7.4.5, 9.5, 10.8.6, 10.10, 11.2.3 USPTO 3.2, 9.5, 10.9 
 utredningens direktiv 1.1 
 Vinnova 3.2 
 WIPO 4.3.1, 5.5, 5.6 
 WTO 5.5, 5.6, 10.8.3 
 458