Statensoffentligautredningar 1999:134 Näringsdepartementet 
 Framtidssäker  
 IT-infrastruktur 
  för Sverige 
  
 DelbetänkandefrånIT-kommissionen 
  
 Stockholm 1999 
 SOU och Ds som ingår i 1999 års nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. För remissutsändningar av SOU och Ds som ingår i 1999 års nummerserie svarar Fakta Info Direkt på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fakta Info Direkt, Kundservice Box 6430, 113 82 Stockholm 
 Tel:  
 08-587 
  671 00, Fax:  
 08-587 
  671 71  
 E-post: 
  order@faktainfo.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. 
 Broschyren kan beställas hos: 
 Information Rosenbad Regeringskansliet 103 33 Stockholm Fax:  
 08-405 
  42 95 Telefon:  
 08-405 
  47 29 
 ISBN  
 91-7610-769-8 
  
 Tryck:ElandersGraphicSystemsAB ISSN  
 0375-250X 
  
 Stockholm 1999 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Ö versikt 
 Innehå ll 
 Innehå ll 
  
 Detta dokument innehåller följande: 
  
 Sida 
  
 Förord 
  
 5 
  
 Inledning 
  
 7 
  
 Del 1: Slutsatser från  
 IT-kommissionens 
  hearing 
  
 9 
  
 Del 2: Referat från hearing och strategisk visionering 
  
 20 
  
 A: Visionen om en ny  
 IT-infrastruktur 
  i Sverige 
  
 25 
  
 B: Användningen av ett rikstäckande bredbandsnät 
  
 35 
  
 i ett behovs- och nyttoperspektiv 
  
 C: Utförandet av ett rikstäckande bredbandsnät 
  
 51 
  
 D: Tidiga exempel som stöder visionen 
  
 73 
  
 E: Strategisk diskussion för genomförande av visionen 
  
 85 
  
 Bilaga: 
  
 Programmet för hearing och strategisk visionering 
  
 3 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 4 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Fö rord 
  
 IT-kommissionen 
  arrangerade den 31 augusti 1999 en hearing med temat Kommunikation till alla – alltid. Det övergripande syftet med hearingen var att sprida, diskutera, förtydliga och stärka den vision för en ny  
 IT-infrastruktur 
  som formulerats av  
 IT-kommissionens 
  observatorium för  
 IT-infrastrukturfrågor. 
  
 En infrastruktur karakteriseras av sin allmänna tillgänglighet. En förutsättning för en väl fungerande  
 IT-infrastruktur 
  är att den är tillgänglig utan begränsningar med avseende på kostnad, kunskap eller geografi. All infrastruktur kräver samhällelig reglering av något slag. Helt oreglerat är riskerna stora för misshushållning med resurserna. Effekten kan bli att en önskvärd samhällsutveckling bromsas upp. 
 Presentationerna vid hearingen var inriktade på att 
  
 visa värdet med bredbandsnät med fokus på vad man verkligen skulle kunna göra om det funnes tillgängligt för alla 
  
 presentera hur utförandet av ett rikstäckande bredbandsnät bör göras för att visionen ska kunna förverkligas 
  
 visa goda exempel där man redan har kommit igång med utvecklingen av IT- infrastrukturen. 
  
 Hearingen avslutades med en strategisk diskussion om hur visionen kan genomföras. Målet var att formulera slutsatser och en handlingsplan som kan överlämnas till regeringen. Till hearingen hade Observatoriet formulerat ett antal hypoteser för ett möjligt genomförande. Dessa har senare reviderats bl a med hänsyn till synpunkter som kom fram under den samlade diskussionen vid hearingen. 
 I hearingen medverkade 17 inbjudna talare. Cirka 125 inbjudna åhörare var närvarande. Programmet finns som bilaga. Hearingen anordnades på  
 IT-kommissionens 
  uppdrag av konsulten Williams som sammanställt denna rapport.  
 Martin 
  Ramirez Fowler har varit projektledare. 
 Stockholm i november 1999 
  
 Martin 
  
 Roy 
  
 ordförande 
  
 kanslichef 
  
 IT-kommissionen 
  
 IT-kommissionen 
  
 5 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 6 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Inledning 
  
 Wiggins, 
 IT-kommissionen: 
  
 Vision om ny infrastruktur 
  
 IT-kommissionens 
  observatorium för  
 IT-infrastrukturfrågor 
  har ambitionen att konkret bidra till att förverkliga regeringens mål om tillgång till en väl utbyggd bredbandig 
 1  
 digital infrastruktur till rimlig kostnad för landets samtliga hushåll, företag, organisationer och myndigheter. 
 Observatoriets uppgift är att urskilja och beskriva angelägna områden och åtgärder, sprida information om dessa, visa på goda exempel och lämna förslag om hur målen kan uppfyllas. Observatoriet för  
 IT-infrastruktur 
  för diskussioner med olika aktörer, försöker skapa samsyn och formulerar rekommendationer och förslag till åtgärder kring betydelsefulla frågor som rör den grundläggande infrastrukturen för IT. 
 Regeringen vill främja tillväxten och göra något som långsiktigt ger nya möjligheter och skapar jobb inom nya områden. Regeringen vill också slå vakt om demokrati och rättvisa genom målsättningen att alla ska kunna dra nytta av informationsteknikens möjligheter. 
 Tillgång till data- och telekommunikation är exempelvis idag ett grundkrav vid lokalisering och etablering av företag. Först när möjligheter till goda data- och telekommunikationer finns på plats, blir andra faktorer avgörande, t ex tillgång till kompetent arbetskraft, bra lokaler, en aktiv kommun som hjälper till med utbildning och annat, en miljö med bra livskvalitet och närhet till högskola och forskning. Dagens höga kostnader för avancerad datakommunikation är en begränsande faktor inte minst i lands- och glesbygd. 
 Observatoriet för  
 IT-infrastrukturfrågor 
  har formulerat en vision som är möjlig att genomföra och ändamålsenlig för att uppfylla regeringens mål om goda möjligheter till datakommuni- kation för alla i hela landet. 
 Syftet med dagens övning är att sprida, diskutera, förklara och stärka Observatoriets vision. 
  
 1  
  
 Bredband  
 – vad som avses med bredband varierar. I denna rapport innebär bredband 5 Mbit/s och däröver. 
 7 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 8 
  
 8. Det ä r angelä get att agera skyndsamt. 
  
 7. Regeringen bö r mycket snart avge en tydlig avsiktsfö rklaring 
  
 5. Staten tar en ledande roll 
  
 2. Allas tillgå ng till bredband 
  
 2  
  
 skapar utrymme Fisher tillvä Fleming. 
  
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Del 1: Slutsatser frå n  
 IT-kommissionens 
  hearing 
 Ö versikt 
 Slutsatserna efter  
 IT-kommissionens 
  hearing är att 
 1. Sverige bö r bygga en helt ny  
 IT-infrastruktur 
 byggd för digital kommunikation. Ett 
  
 finmaskigt fiberoptiskt nät behöver anläggas över hela landet så att alla hushåll, företag och myndigheter inom fem år kan få en direkt nätanslutning till låg kostnad. Det fiberoptiska nätet ska finnas tillgängligt för alla inom 100 meter från alla byggnader. 
 Genom att alla människor i hela landet kan få praktisk tillgång till datakommunikation med hög kapacitet, växer det på bred front fram nya förutsättningar för arbete, utbildning, vård, näringsliv och kultur. Genom att Sverige tidigt satsar på en ny avancerad  
 IT-infrastruktur 
  kan svensk industri växa och bli världsledande. 
 3. Finmaskigt fibernä t ö ver Sverige klarar  
 helt nya  
 uppgifter.  
 Sverige behöver en radikalt ny 
  
 öppen  
 IT-infrastruktur 
  som ger alla tillgång till hög verklig kommunikationskapacitet. Det går att åstadkomma genom att staten, regionerna och kommunerna tillsammans tar ansvaret för att bygga en fiberoptisk  
 IT-infrastruktur 
  som sammantaget bildar ett finmaskigt nät över Sverige som till låg kostnad är tillgängligt för alla – oberoende av ort. På denna grundläggan- de infrastruktur kan en mångfald operatörer agera i full konkurrens för att leverera tjänster. 
 4. Det på gå r en digital landhö jning ö ver Sverige  
 genom att flera stadsnät, kommunnät och 
  
 fastighetsnät 
 3  
 etc med hög kapacitet växer fram. Dessa bredbandsöar behöver dock knytas samman på ett strukturerat, billigt och fungerande sätt. Det kräver en systematiskt uppbyggd fiberoptisk struktur som är rikstäckande. 
 för ett kraftfullt genomförande. Hörnstenarna i ett genomföran- de av en ny  
 IT-infrastruktur 
  är att 
  
 staten och regionerna planerar och samordnar utbyggnaden av ett rikstäckande fibernät 
  
 staten ger kommuner och regioner lån med bra villkor 
  
 fullständig konkurrens råder över hela landet när det gäller tjänster på nätet 
  
 fastighetsägare och kommuner ansvarar för att ansluta alla hushåll och företag. 
  
 6. Ett dilemma nä r staten tar en ledande roll  
 för att genomföra en ny  
  
 IT-infrastruktur 
  
  är att andra, befintliga, aktörer därigenom möter nya situationer. En mycket pragmatisk syn blir nödvändig i utvecklingen för att hantera finansiering, ägarstrukturer, existerande infrastruk- tur, o s v. 
  
 om att en ny IT- infrastruktur i hela landet ska finnas på plats inom fem år. Det skulle positionera hela Sverige inom  
 Internet-världen 
  och  
 Internet-relaterad 
  utveckling av IT. 
 Sverige har ett gyllene tillfälle att påbörja ett av de största – och kanske viktigaste – politiska och ekonomiska projekten i modern tid. Och det gäller att agera nu. 
  
 2 
  
 Bredband  
 – vad som avses med bredband varierar. I denna rapport innebär bredband 5 Mbit/s och däröver. 
  
 3 
  
 Fastighetsnät  
 är kablar, kopplingsutrustning, etc installerade i en fastighet. 
 9 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Slutsats 1: Alla i Sverige kan få bredbandskommunikation inom fem å r 
 Sverige bör bygga en helt ny  
 IT-infrastruktur 
  byggd för digital kommunikation. Ett finmaskigt fiberoptiskt nät behöver anläggas över hela landet så att alla hushåll, företag och myndigheter inom fem år kan få en direkt nätanslutning till låg kostnad. Det fiberoptiska nätet ska finnas tillgängligt för alla inom 100 meter från alla byggnader. 
 Alla människor i Sverige kan inom fem år ha en fast  
 Internet-anslutning 
  på minst 5 Mbit/s i verklig kapacitet,  
 ände-till-ände 
  mellan kommunicerande parter, till en månadskostnad av några hundra kronor. Alla har en självklar rätt till fast nätanslutning, oavsett geografiskt läge. 
 Det kan ske genom att systematiskt bygga upp en fysisk infrastruktur, d v s kanalisation och fiberoptiska ledningar i hela landet som – till skillnad från den befintliga infrastrukturen – har förutsättningar att klara långt gångna framtida behov och som alla aktörer kan få tillgång till på lika och konkurrensneutrala villkor. 
 Det ska inte råda någon konkurrens om den fysiska infrastrukturen. En enskild aktör ska inte heller vara ägare till infrastruktur och samtidigt vara innehållsleverantör. Den som vill ska kunna hyra svart fiber 
 4  
 i nätet till en i förväg känd kostnad. Priset ska ha förmåga att balansera regionala skillnader. Alla tjänster, tillämpningar och allt innehåll är öppet för konkurrens. 
 I den verkligheten har varje användare, oberoende av plats i landet, minst fem olika operatörer att välja mellan. Användaren har möjlighet att fritt välja mellan olika operatörer och tjänster och kan alltid få goda prestanda och tjänster med hög kvalitet och rimliga priser. 
  
 4 
  
 Svart fiber  
 är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. 
 10 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Slutsats 2: Allas tillgå ng till bredband 
 5  
 skapar utrymme Fisher tillvä MoralesGenom att alla människor i hela landet kan få praktisk tillgång till digital kommuni- kation med hög kapacitet, växer det på bred front fram nya förutsättningar för nya arbetsformer, utbildning, vård, näringsliv, förvaltning och kultur. Genom att Sverige tidigt satsar på en ny avancerad  
 IT-infrastruktur 
  kan svensk industri växa och bli världsledande. 
 En väl utbyggd  
 IT-infrastruktur 
  är en viktig förutsättning för att Sverige ska behålla sin internationella tätposition när det gäller Internet och IT. En sådan infrastruktur kan kompen- sera för Sveriges geografiska läge i Europa, långt bort från stora befolkningscentra, men också för den låga befolkningstätheten i stora delar av landet. 
  
 IT-infrastrukturen 
  spelar en viktig roll och ger förutsättningar för att förverkliga mål inom t ex vård, skola och omsorg, även i glest befolkade delar av landet. 
 En utgångspunkt är att alla individer och alla typer av verksamhet i Sverige måste få tillgång till IT på rimliga villkor. Kommunikationsmöjligheterna ska bygga på öppen konkurrens om sådant som det är värt att konkurrera om. Det måste finnas plats för nya tekniksprång och tjänster som ingen idag kan föreställa sig. Jämför t ex med vad som skedde vid utvecklingen av World Wide Web, där idén om att kunna dela på information på ett smidigt sätt inom en grupp forskare slog igenom i hela världen på bara ett fåtal år! 
  
 IT-infrastrukturen 
  skapar nya förutsättningar att kommunicera, ta emot, samla och bearbeta information. Platsen är inte längre avgörande för var vi genomför våra aktiviteter. Att kunna arbeta, utbilda oss, förströ oss och kommunicera med andra oberoende av tid och rum öppnar nya möjligheter för oss alla. 
 Tillgången till ett nät för digital kommunikation med hög överföringskapacitet bygger broar på många olika vis – som dessförinnan överhuvudtaget inte varit möjligt. 
 Tillgången till  
 IT-infrastruktur 
  med hög kapacitet påverkar förhållandena i arbetslivet. Det har stor betydelse för möjligheten att arbeta utanför de traditionella arbetsplatserna. Det ger nya möjligheter att erbjuda högkvalitativ utbildning på distans för livslångt lärande, fortbildning och vuxenutbildning, och att tillhandahålla interaktiva tjänster av olika slag. Det påverkar i hög grad möjligheterna till direktkontakt mellan väljare och valda. Telemedicinen kan utvecklas för att effektivisera vården och göra ledtiderna kortare. De funktionshindrades situation i samhället går att förbättra avsevärt. 
 Det finns många vinster att göra för Sverige också som industrination om vi bygger en IT- infrastruktur som har hög kapacitet. Sverige kan därmed erbjuda en plattform för alla dem som är villiga att skapa företag, produkter och tjänster som kan föra Sverige till en tätposition när det gäller IT. 
 En  
 IT-infrastruktur 
  enligt denna modell är unik.  
 Inte någonstans i världen har någon kommit längre i planeringen av infrastruktur för IT.  
 Många nya jobb går att skapa på kort och lång sikt. Många nya verksamheter skulle kunna lockas till Sverige genom den fysiska infrastruktu- rens blotta existens. 
 Fortsättning på nästa sida 
  
 5  
  
 Bredband  
 – vad som avses med bredband varierar. I denna rapport innebär bredband 5 Mbit/s och däröver. 
 11 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 När man skapar tillgängliga och robusta tjänster och tillämpningar över en fysisk  
 IT-infra- 
  struktur som når alla i Sverige, finns det plats för och behov av helt nya produkter för digital kommunikation där svenska företag kan bli världsledande om de kan utnyttja det försprång som en ny  
 IT-infrastruktur 
  ger. 
 Genom att vara ett av de första länderna att erbjuda möjlighet till kommunikation med hög kapacitet åt  
 alla i hela landet  
 skapas förutsättningar för Sverige att bli föregångsland inom modern tjänste- och utbildningsproduktion byggd på IT. Satsningar på  
 IT-infrastruktur 
  och digital kommunikation skapar förutsättningar för att sprida kunskapsintensiv produktion också i gles- och landsbygd. 
 12 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Slutsats 3: Finmaskigt fibernä t ö ver Sverige klarar  
 helt nya  
 uppgifter 
 Sverige behöver en radikalt ny publik öppen  
 IT-infrastruktur 
  som ger alla tillgång till hög verklig kommunikationskapacitet. Det går att åstadkomma genom att staten, regionerna och kommunerna tar ansvaret för att bygga en fiberoptisk struktur som sammantaget bildar ett finmaskigt nät över Sverige som till låg kostnad är tillgängligt för alla – oberoende av ort. På denna  
 IT-infrastruktur 
  kan en mångfald operatörer agera för att i full konkurrens leverera tjänster. 
 Den nya  
 IT-infrastrukturen 
  måste vara optimerad för digital kommunikation och ge möjlighet att överföra vilka informationstjänster som helst, d v s vara helt oberoende av tillämpningarna. För att klara framtidens stora trafikflöden och krav på många reservvägar i det fiberoptiska nätet, måste nätet vara finmaskigt. 
  
 IT-infrastrukturen 
  ska tillhandahållas som svart fiber, d v s oförädlad fysisk ledning utan utrustning, till alla operatörer på lika villkor över hela landet. 
  
 Nä tets topologi  
 kan liknas vid ett hönsnät (som förbinder större orter) försett med ett myggnät (som når ut till varje fastighet). Nätets utformning är alltså radikalt annorlunda än vad som gäller för nuvarande infrastruktur. 
 Nationell topologi 
  
  Fibercentrum 
 700 Fiber 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 D 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 AAA 
  
 A 
  
 A 
  
 AA A 
  
 A 
  
 A 
  
 AA A 
  
 A 
  
 A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 AA A 
  
 A 
  
 A 
  
 AA A 
  
 A 
  
 A 
  
 AA A 
  
 A 
  
 A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 AA A 
  
 A 
  
 A 
  
 AA A 
  
 A 
  
 A 
  
 AA A 
  
 A 
  
 A 
  
 AA A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 Tjänsteoperatörer som levererar  
 IP-tjänst 
  i hela eller delar av landet 
 OP10 OP20 OP30 OP40 OP50  
 OP-n 
  
 Svart 
 fiberstruktur 
  kommunägd 
  öppen för alla 
  
 Hö nsnä t 
  
 Hö nsnä t + myggnä t 
  
 1.  
 Den nya nationella fiberstrukturen byggs i form av ett rutnät genom att varje kommun förlägger fiber som ansluts via fibercentra till grannkommunerna. 
  
 2.  
 Sverige täcks helt av en finmaskig fiberstruktur som når varje byggnad. Med tillräckligt mycket fiber, finns inga kapacitetsbegränsningar i nätet och det är osårbart. 
  
 3.  
 Den fysiska infrastrukturen består av kommunernas fibernät som är öppna för alla. Tjänster på nätet tillhanda- hålls av en mångfald operatörer i full konkurrens. 
  
 Fiberoptik  
 ger i praktiken möjlighet till obegränsad kapacitet. Fiber är därför det enda alternativet för det omfattande rikstäckande nät som förbinder alla fastigheters eller regioners nät med varandra. Annat än fiber är inte realistiskt. För kopparkablar, koaxialkablar och radio sker ingen avgörande kapacitetsutveckling. Begränsningarna sätts av fysikens lagar. 
 Inom fastigheter, bostadsområden och motsvarande (d v s för de sista 100 metrarna) kan dock vilka andra medier som helst användas, t ex kopparkabel eller radio. En fiber är dessutom helt oberoende av den utrustning som operatörer väljer att ansluta och ger maximal flexibilitet. 
 En väl utbyggd fiberinfrastruktur är till och med en förutsättning för t ex framtidens avancerade mobilkommunikation. Radiofrekvenser bör reserveras för mobilkommunikation. 
 Fortsättning på nästa sida 
 13 
  
 IP 
  
 6 
  
 , Internet Protocol, 
  
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 är den kommunikationsarkitektur som förenar tillämpningarna på nätet. Det gör den enklast tänkbara infrastrukturen möjlig. I  
 IP-nät 
  finns det en tydlig separation av – och isolering mellan – tillämpningar och infrastruktur, mellan tjänster och nät. Det leder till en dynamisk marknad för både tjänster och infrastruktur. 
 IP är oberoende av vilken teknik som i övrigt används. Det ger ytterligare utrymme för en stark dynamisk utveckling. Det öppnar helt nya användningsområden som inte fungerar vare sig tekniskt eller ekonomiskt i dagens nät. Inget är, med ekonomiska förtecken, bättre än IP – varken idag eller på den nya infrastrukturen. 
  
 6  
  
 IP, Internet Protocol 
 , är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra  
 IP-baserade 
  nät. 
 14 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Slutsats 4: Antalet bredbandsö ar vä xer i den digitala landhö jningen 
 Det pågår en digital landhöjning över Sverige genom att flera stadsnät, kom- munnät och fastighetsnät med hög kapacitet växer fram. Dessa bredbandsöar behöver knytas samman på ett strukturerat, billigt och fungerande sätt. Det kräver en systematiskt uppbyggd fiberstruktur som är rikstäckande. 
 Ingen är betjänt av att ha mycket bra kommunikation inom den egna regionen eller fastig- heten, om det fortfarande finns stora begränsningar utanför. Den befintliga infrastrukturen är otillräcklig såväl tekniskt som ekonomiskt för att integrera bredbandsnäten med varandra – redan nu och framför allt på sikt. I längden innebär isolerade bredbandsöar endast ökande frustration hos användarna. Det går inte heller att attrahera kompetenta aktörer med mindre än att infrastrukturen är nationellt täckande. 
 Utbyggnaden bör ske snabbt och systematiskt för att undvika risken att under en lång tid bara ha isolerade – och måttligt användbara – bredbandsöar utan koppling till varandra. 
 Ett heltäckande fibernät över hela landet skapar en kritisk massa av användare. Det är en grundläggande förutsättning för att kunna skapa konkurrens mellan operatörer. Det är också en förutsättning för och skapar utrymme för många olika accessformer och informa- tionstjänster. 
 Mobil kommunikation är en accessteknik som går att använda för att nå Internet och tjänster på Internet. Men det är inte en teknik för den grundläggande rikstäckande infrastrukturen. En fiberoptisk infrastruktur är t ex en komponent som krävs för att kunna binda samman basstationerna i mobila nät. Infrastrukturen utgör också den kopplingspunkt som måste finnas från fastighetsnät till omvärlden. 
 Det finns alltså ingen motsättning mellan en fast, nationellt täckande, fiberoptisk infrastruk- tur och mobila tillämpningar av typen GSM 
 7 
 , UMTS 
 8 
 , WAP 
 9 
 ,  
 radio-LAN 
 10 
  
 etc. En fiberin- frastruktur behövs även för en fortsatt utveckling av den mobila kommunikationen, eftersom kommunikationen mellan basstationer i mobila nät i praktiken också sker via fasta kabelnät. 
 Tillgången till ett heltäckande fiberoptiskt nät skulle förbättra Sveriges möjligheter att fortsätta inneha en ledande position i den internationella utvecklingen av utrustningar och tjänster inom det mobila området. 
  
 7 
  
 GSM 
 , Global System for Mobile transmission. 
  
 8 
  
 UMTS 
 , Universal Mobile Telecommunications System, tredje generationens system för mobil kommunikation. 
  
 9 
  
 WAP 
 , Wireless Applications Protocol. 
  
 10 
  
 Radio-LAN 
 , 
  radiobaserat lokalt nätverk. 
 15 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Slutsats 5: Staten tar en ledande roll Fisher ett kraftfullt genomfö rande 
 Hörnstenarna i ett genomförande av en ny  
 IT-infrastruktur 
  är att 
  
 staten/regionerna planerar/samordnar utbyggnaden av ett rikstäckande fibernät 
  
 staten ger kommuner och regioner lån med bra villkor 
  
 fullständig konkurrens råder över hela landet när det gäller tjänster på nätet 
  
 fastighetsägare och kommuner ansvarar för att ansluta alla hushåll och företag. 
  
 Staten har ett stort ansvar och en viktig roll i förverkligandet av en ny  
 IT-infrastruktur. 
  Staten kan skapa möjlighet till konkurrens på lika villkor för alla tjänsteleverantörer ovanför den fysiska infrastrukturen. Staten bör skapa finansiering för utbyggnad av fiberförbindelser mellan samtliga kommuners huvudorter. Staten bör också skapa förmånliga villkor för finansiering av fiberförbindelser inom kommuner, till alla fastigheter i hela landet. 
 Statens engagemang ska resultera i möjlighet till förhyrning av svart fiber 
 11  
 över hela landet till lika och rimliga villkor. Genomförandet ska grundas på en kostnadseffektiv upphandling av de åtgärder och komponenter som ingår i  
 IT-infrastrukturen. 
  Befintlig  
 IT-infrastruktur 
  och rådande marknadsvillkor ska beaktas och erbjudas att ingå på samma villkor som den tillkommande strukturen. 
 En satsning på utbyggnaden av en ny  
 IT-infrastruktur 
  ger signaler till marknaden som kan minska den nuvarande osäkerheten hos marknadens aktörer, och ge dem möjlighet att börja planera för en etablering och utveckling av tjänster; både transport- och innehållstjänster. Genom sin närvaro skapar staten möjlighet till konkurrens på lika villkor och på alla nivåer ovanför den fysiska nivån. 
 Staten måste ta ansvar för att säkerställa tillgången till fiberkapacitet till och i varje kommun på lika villkor för alla operatörer. Det statliga ansvaret innefattar även att anslutningsavgifterna kan hållas låga i hela landet. Operatörerna ska erbjuda tjänster för trafik i nätet i konkurrens, för att ge lägre kostnader och tjänster med högre kvalitet för alla användare. 
 Staten bör ta ansvar för att sprida insikt hos ansvariga i kommuner, hos fastighetsägare och andra aktörer så att de till fullo förstår värdet av att skapa en finmaskig  
 IT-infrastruktur 
  med möjlighet till valfrihet mellan operatörer. Staten bör tillhandahålla råd och rekommendationer exempelvis om vilka lösningar och modeller som bäst gynnar den enskilde individen och dennes valfrihet. Detta kan t ex vara kriterier för dimensionering och normer för hur fibernät ska byggas för att passa in i den nationella fiberinfrastrukturen. 
 Statens engagemang ger grunden för att ge alla lika tillgång till nätet i hela landet. Staten bör genast formulera en nationell handlingsplan, som går att utveckla till regionala planer. Ansvar för att utveckla de regionala planerna till en detaljplanering av de nät som ska etableras lokalt bör läggas på kommunerna. 
 Staten har också en viktig roll i att ordna tillsynsfunktioner för kontroll av nätet och för kontroll av kvaliteten på grundtjänstnivå 
 12 
 . Sådan tillsynsfunktion bör finnas på nationell, regional och lokal nivå. 
  
 11 
  
 Svart fiber  
 är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. 
  
 12 
  
 Grundtjänst  
 är den  
 IP-tjänst 
  som en operatör måste leverera med en viss kvalitet. (Jämför elnätets 230 volt). En specifikation av denna grundtjänst måste utformas för att kvalitetskontroll ska kunna ske. 
 16 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Slutsats 6: En balansgå ng blir nö dvä ndig fö r att samla olika aktö rer 
 Ett dilemma när staten tar en ledande roll för att genomföra en ny  
 IT-infrastruktur 
  är att andra, befintliga, aktörer därigenom ställs inför nya situationer. En balans- gång blir nödvändig i utvecklingen för att hantera finansiering, ägarstrukturer, utnyttja existerande infrastruktur, o s v. 
 En utgångspunkt för en radikal satsning på en ny  
 IT-infrastruktur 
  är att med helhetssyn åstadkomma något som är långsiktigt bra för  
 hela  
 Sverige. Enskilda aktörer på dagens infrastrukturmarknad kan i en sådan utveckling hamna i nya situationer. 
 I de flesta fall är det inte realistiskt att använda de infrastrukturdelar som redan finns. Att genomföra genomgripande förändringar i den nuvarande infrastrukturen medför risker att förstöra en infrastruktur som finns och som fungerar. Den är också jämförelsevis obetydlig i sammanhanget. 
 En slutsats är att det är bättre och mer kostnadseffektivt för Sverige att bygga nytt. I den utvecklingen gäller det att samla nuvarande aktörer – såväl när det gäller infrastruktur som tjänster – på ett konstruktivt och effektivt sätt. 
 17 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Slutsats 7: En snar avsiktsfö rklaring frå n regeringen ä r avgö rande 
 Regeringen bör mycket snart avge en tydlig avsiktsförklaring om att ny IT- infrastruktur i hela landet ska finnas på plats inom fem år. En sådan förklaring skulle positionera hela Sverige inom  
 Internet-världen 
  och  
 Internet-relaterad 
  utveckling av IT. 
 Ett statligt engagemang är en förutsättning för att skapa en systematisk och snabb utbyggnad av den fysiska  
 IT-infrastrukturen 
  över hela landet. En osäkerhet om statens avsikter i sammanhanget utgör ett hinder för tillväxt, ny företagsamhet och regional utveckling. 
 En avsiktsförklaring skapar förutsättningar för att många operatörer kan planera för att utnyttja den nya strukturen. Nya intressenter, även från utlandet, kommer därmed med stor sannolikhet också att vilja etablera sig i Sverige. 
 Dessutom är det viktigt att regeringen skyndsamt 
  
 anger klara mål och riktlinjer för användningen av den nya  
  
 IT-infrastrukturen 
  
 skapar funktioner för planering och tillsyn centralt, regionalt och lokalt 
  
 fortsätter att satsa på utvecklingen av tjänster från stat, kommun och landsting till medborgarna. Den offentliga förvaltningen bör gå före och visa vägen i användning av IT i sin verksamhet och i kommunikation såväl med varandra som med medborgarna. 
  
 I detta ligger också en utveckling av användningen av elektroniska signaturer och krypte- ring. 
 18 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Slutsats 8: Det ä r angelä get att agera skyndsamt – ingen tid att fö rlora 
 Sverige har ett gyllene tillfälle att påbörja ett av de största – och kanske viktigaste – politiska och ekonomiska projekten i modern tid. Och det gäller att agera nu. 
 Senast en liknande satsning på infrastruktur av mer strukturomvandlande omfattning ägde rum från mitten av  
 1800-talet 
  var när stambanenätet för järnväg byggdes ut. Satsningen utgjorde 15 procent av Sveriges dåvarande BNP. Resultatet blev fyra stambanor och en stark ekonomisk tillväxt. 
 En utbyggd och väl fungerande  
 IT-infrastruktur 
  – som är allmänt tillgänglig – är för Sveriges fortsatta utveckling och omvandling mycket viktig och angelägen. Den viktigaste drivkraften i detta är människornas, myndigheternas och företagens krav på att kunna dra nytta av teknikens möjligheter för att förbättra tillvaron och möjligheterna att konkurrera och växa. 
 En annan jämförelse är vägnätet: Varken ASG, Posten, Wilson eller Visby Taxi anlägger egna vägar, som de för det fall de har kapacitet över hyr ut till konkurrenter till en kostnad som baseras på maximal vinst. Tvärtom. Alla brukar samma vägnät, men konkurre- rar med olika typer av tjänster. 
 Med den hävkraft som IT har på samhällsutvecklingen, är det angeläget att agera nu. 
 19 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Del 2: Referat frå n hearing och strategisk visionering 
 Innehå llsö versikt 
  
 Sida 
  
 Tema A: 
  
 Visionen om en ny  
 IT-infrastruktur 
  i Sverige 
  
 25 
  
 Johnson,  
 IT-kommissionen: 
  
 Ett finmaskigt fiberoptiskt nät behöver byggas över hela Sverige 
  
 27 
  
 Visionen är att alla människor i Sverige inom 5 år har fast Internet- anslutning på minst 5 Mbit/s till högst samma kostnad som ett busskort. 
 Varje användare har, oberoende av plats i landet, minst fem olika operatörer att välja mellan. Användaren har möjlighet att fritt välja mellan olika ope- ratörer och tjänster och kan alltid få goda prestanda och tjänster med hög kvalitet. 
 En infrastruktur som gör visionen möjlig, bygger på att det finns fiber- kapacitet i hela landet – till alla byggnader eller inom 100 meter från alla byggnader. Nätet ska vara byggt så att kapaciteten går att fördubbla varje år. 
  
 Tema B: 
  
 Behov och nytta av ett rikstä ckande bredbandsnä t 
  
 35 
  
 Wiggins, 
 IT-kommissionen: 
  
 Ett heltäckande fibernät ger Sverige nya förutsättningar 
  
 36 
  
 Värdet med bredband för funktionshindrade 
  
 Johnson, utredare, Hjälpmedelsinstitutet: 
  
 Bästa vägen ut i samhället   
  
 39 
  
 Med bredband blir det naturligt med telefonsamtal på teckenspråk – något 
  
 som 1999 års kommunikationsnät inte klarar. Döva kan skicka Stewart, e- 
  
 post med teckenspråk. Döva och hörande kan samtala naturligt genom upp- 
  
 koppling till distanstolk. Tillämpningar baserade på virtuell verklighet – och 
  
 för det krävs oftast bredbandskapacitet – öppnar möjligheten för funktions- 
  
 hindrade att göra sådant som kroppen inte kan, men huvudet vill. För andra 
  
 är det vardag, men för många funktionshindrade blir det en möjlighet. 
  
 Fortsättning på nästa sida 
 20 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
  
 Värdet med bredband för telemedicin 
  
 Professor  
 Moyer vid Norrlands universitetssjukhus NUS, Umeå: 
  
 Tidiga erfarenheter visar på betydande vinster och förbättringar 
  
 41 
  
 Hälso- och sjukvård kan i ökande utsträckning ges på distans genom an- 
  
 vändning av modern telematik. En förutsättning för att kraftigt kunna ut- 
  
 veckla denna distansoberoende vård är att det finns fungerande nätlösningar 
  
 med tillräcklig kapacitet. Det kan bidra till ökad patientfokusering, kun- 
  
 skapsorientering och ett effektivare resursutnyttjande. 
  
 Värdet med bredband för upplevelser och underhållning 
  
 Taylor, VD, Interaktiva Institutet, Stockholm: 
  
 Här finns grunden för en ny industri av jätteformat 
  
 45 
  
 En snabb bredbandssatsning ger Sverige ett försprång internationellt. Det 
  
 innebär att vi inom upplevelseindustrin hinner bygga upp nya företag och 
  
 nytt kunnande som står fungerande och färdiga när delar av övriga världen 
  
 kommer igång. Det ger Sverige möjlighet att ta nya andelar av olika mark- 
  
 nader. I det långa loppet kan det bli en jätteaffär – såväl ekonomiskt som i 
  
 form av intellektuellt kapital. 
  
 Värdet med bredband för distansarbete 
  
 Munoz,  
 IT-kommissionen: 
  
 Utan bredband till låg kostnad blir distansarbete marginellt 
  
 49 
  
 Distansarbete kan bli en reell möjlighet först när vi får en utbyggd bred- 
  
 bandslösning till fast kostnad. Då blir distansarbete mycket vanligare än hit- 
  
 tills. Vi kan äntligen erhålla en reell frikoppling mellan bostadsort och ar- 
  
 betsort. Det går att vara med i det virtuella fikarummet på jobbet. 
  
 Tema C: 
  
 Utfö randet av ett nytt rikstä ckande nä t 
  
 51 
  
 Bredbandsnätets topologi – som ett hönsnät på ett myggnät 
 Day, Stupi AB: 
  
 Radikalt ny nätstruktur ger  
 alla  
 tillgång till det som idag är omöjligt 
  
 52 
  
 Sverige behöver en radikalt ny öppen  
 IT-infrastruktur 
  som ger alla tillgång till hög verklig kommunikationskapacitet. 
 Det går att åstadkomma genom att staten, regionerna och kommunerna tar ansvaret för att bygga en fiberoptisk struktur som sammantaget bildar ett finmaskigt bredbandsnät över Sverige som upplåts till  
 IP-tjänster 
  och till låg kostnad är tillgängligt för alla – oberoende av ort. 
 På denna nya infrastruktur kan en mångfald operatörer agera för att leverera tjänster i full konkurrens. 
 Fortsättning på nästa sida 
 21 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Det fysiska nätet ska bestå av fiber 
 Jennings, 
  Ericsson Cables AB: 
  
 Fibertekniken har största potentialen och är framtidssäker 
  
 60 
  
 Optisk  
 singelmod-fiber 
  ger, med en livslängd på minst 30 år, förutsättningar för en framtidssäker  
 IT-infrastruktur 
  med en oerhörd bandbredd och kom- munikationskapacitet. Den är billig, skapar inga miljöproblem och är ener- gisnål. Endast optisk fiber kan klara de kraven. 
 Kommunikationsarkitekturen ska bygga på IP 
 Mercer, Telia Networks AB: 
  
 Teknikoberoende IP ger utrymme för en dynamisk utveckling 
  
 66 
  
 Nät som är baserade på IP leder till enklast tänkbara infrastruktur. Dessa nät gör en tydlig separation av – och isolering mellan – tillämpningar och in- frastruktur, mellan tjänster och nät. Det möjliggör en dynamisk marknad för både tjänster och infrastruktur. IP är oberoende av vilken transmissionstek- nik som används. 
 Det ger ytterligare utrymme för en stark dynamisk utveckling. Inget är, med ekonomiska förtecken, bättre än IP. 
  
 Tema D: 
  
 Tidiga exempel som stö der visionen 
  
 73 
  
 Praktikfall 1: BoNet hos Riksbyggen Norrland 
 Burns, projektledare, BoNet: 
  
 10–100 
  White/s till varje hushåll ger många möjligheter till distansarbete 
  
 74 
  
 Efter första året kommer över 4 000 lägenheter att vara uppkopplade med bredbandsanslutningar till BoNet. Många boende arbetar på universitet och landsting och vill ofta arbeta hemma. Då fungerar BoNet som en god platt- form för bredbandstjänster. Priset är lågt, cirka en hundralapp per månad för anslutning och tjänster. 
 Praktikfall 2: Villaområdet Barhäll i Linköping 
 Johnson, chef för kommunikationsteknik, Tekniska Verken i Linköping AB: 
  
 Stort intresse för fiberanslutning bland villaägare 
  
 77 
  
 Genom ett kommersiellt initiativ från ett lokalt energiföretag byggs för första gången ett fibernät i ett villaområde i samband med en fjärrvärmein- stallation. Det betyder att flertalet villor i området får Internet,  
 Bartlettoch larm via en fast bredbandsanslutning. 
 Fortsättning på nästa sida 
 22 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Praktikfall 3: Stadsnätet i Tranås, Traman 
 Burke, datachef, Tranås kommun: 
  
 Allmän tillgång till bredband gör det attraktivt att bo i Tranås 
  
 79 
  
 Erbjudandet till alla företags- och bostadsfastigheter i kommunen att få till- gång till 100 Mbit/s nätanslutning – och internt i fastigheten 10 Mbit/s – får stor framgång. Det leder bl a till att många föredrar att bo i Tranås. Re- dan har 125 nya arbetstillfällen kommit till kommunen. 
 Praktikfall 4: Fastigheten Lundagatan 33 i Stockholm 
 Andrews, marknadschef för optisk teknik, Cisco Systems Inc: 
  
 Så är det möjligt att bygga nät som verkligen ger 5 Mbit/s  
 ände-till-ände 
  
 81 
  
 Endast ett riktigt bredbandsnät ger möjlighet att kommunicera mellan två godtyckliga punkter med hög verklig kapacitet, t ex med 5 Mbit/s. Ett så- dant nät finns installerat i hyreshuset Lundagatan 33 i Stockholm. Det skulle vara möjligt att bygga i väsentligt större skala under förutsättning att det funnes en tillgänglig fiberstruktur. 
  
 Tema E: 
  
 Strategier fö r genomfö rande av visionen 
  
 85 
  
 Översikt 
  
 Uppgiften är att de närmaste fem åren bygga en fysisk infrastruktur. Staten 
  
 85 
  
 har en roll i denna utveckling. Det är att garantera att alla i hela landet får en 
  
 grundläggande kvalitetssäkrad  
 Internet-tjänst 
  med minst 5 Mbit/s. 
  
 Hypotes #1: 
  
 Staten planerar och samordnar utbyggnaden 
  
 87 
  
 Med systematik och omgående start kan Sverige ha en färdig fiberoptisk in- 
  
 frastruktur för IT om fem år (2005). 
  
 Hypotes #2: 
  
 Staten ger kommuner och regioner lån med bra villkor 
  
 90 
  
 En modell för finansiering kan vara statliga lån med goda villkor till kom- 
  
 munerna. Kommunerna kan, om man så önskar, upphandla nätbyggandet 
  
 och  
 -driften. 
  Staten ansvarar för att upprätta en nationell generalplan för ut- 
  
 byggnaden. 
  
 Hypotes #3: 
  
 Fullständig konkurrens råder över hela landet 
  
 92 
  
 Ett nytt nät ger förutsättningar att skapa tjänster i fri konkurrens på en öp- 
  
 pen marknad. 
  
 Fortsättning på nästa sida 
 23 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
  
 Hypotes #4: 
  
 Kommuner och fastighetsägare ansluter hushåll och företag 
  
 95 
  
 Varje kommun ser till att fiberkabel dras till samtliga fastigheter med per- manent boende eller verksamhet. Varje fastighetsägare ser till att ha lämplig 
 kanalisation för kabelnät i varje nybyggnad eller ombyggnad. 
  
 De viktiga stegen till ett genomförande 
  
 101 
  
 1. 
  
 Regeringen bör mycket snart avge en tydlig avsiktsförklaring om att en ny  
  
 IT-infrastruktur 
  i hela landet ska finnas på plats inom fem år. 
  
 2. 
  
 Regeringen måste ange klara mål och riktlinjer för användningen av IT- infrastrukturen. 
  
 3. 
  
 Regeringen måste skapa funktioner för planering och tillsyn centralt, re- gionalt och lokalt. 
  
 4. 
  
 Regeringen bör fortsätta satsa på utvecklingen av tjänster från stat, kommun och landsting till medborgarna. 
  
 5. 
  
 Regeringen ska stimulera etablering av verksamhet i glesbygd. 
  
 Avslutande kommentar 
 Perez, statssekreterare, Näringsdepartementet: 
  
 Regeringen lägger en  
 IT-proposition 
  i januari 2000 
  
 103 
  
 Visionen Bredbandskommunikation till alla – alltid är lätt att ställa sig bakom. Frågan är inte  
 om 
 , utan snarare  
 hur  
 och  
 hur snabbt,  
 ett genomfö- rande ska ske. 
 Regeringen kommer att förelägga riksdagen en proposition i januari 2000. 
 Huvudtemat i propositionen blir  
 IT-infrastrukturen 
  och hur den ska byggas. 
 24 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Tema A: 
 Visionen om en ny  
 IT-infrastruktur 
  i Sverige 
 Ö versikt 
 Temat för denna inledande del är att presentera visionen om en snabb och systematisk utbyggnad av fibernät över hela Sverige – en helt ny  
 IT-infrastruktur 
  som ger hög överför-  
 ings-kapacitet 
  till alla, alltid. Det betyder att marknaden och samhället står inför stora krav på nyinvesteringar, flexibilitet och nytänkande. 
 Kommunikationsbehoven ökar kontinuerligt för  
 Internet-trafik, 
  telefoni, radio, TV och annan informationsöverföring i vid bemärkelse. Det är mycket svårt att försöka uppskatta det framtida behovet av bandbredd 
 13 
 . Det är omöjligt att sia om vilka tillämpningar som kommer att utvecklas under de närmaste tio åren. Helt säkert kommer det att finnas ett starkt växande behov, eftersom nätet framöver kommer att användas för helt andra uppgifter än idag. Flera personer i samma hushåll kommer att vilja använda nätet samtidigt – någon distansarbetar, någon tittar på TV, någon ringer o s v. 
 På den grundläggande nivån är det därför inte av primärt intresse att kunna  
 beräkna  
 det exakta behovet av bandbredd. 
 Det viktiga är att ha en god teknisk infrastruktur som klarar av den tillväxt som kommer, så att  
 IT-infrastrukturen 
  kan bli den nya informations- eller kunskapsinfrastruktur, som är lika viktig som vägar, järnvägar och andra infrastrukturer har varit för Sveriges utveckling och tillväxt. 
 Ett önskemål är en i det närmaste obegränsad överföringskapacitet.  
 IT-infrastrukturen 
  ska aldrig utgöra ett hinder för trafikutvecklingen. 
  
 13 
  
 Bandbredd  
 – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar per sekund, bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. 
 25 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 26 
  
 Hö gst 500 kr/må n. 
  
 Minst 5 Mbit/s. 
  
 Inom fem å r. 
  
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Visionen om en ny  
 IT-infrastruktur 
  i Sverige 
 Johnson,  
 IT-kommissionen: 
  
 Johnson är ledamot av  
 IT-kommissionen 
  och ordförande i  
 IT-kommissionens 
  observatorium för  
 IT-infrastrukturfrågor. 
  Scott är utvecklingsansvarig för Garza. 
 Ett finmaskigt fiberoptiskt nä t behö ver byggas ö ver hela Sverige 
  
 Visionen 
  
 Visionen är att 
  
 alla människor i Sverige inom 5 år har fast  
 Internet-anslutning 
  på minst 5 Mbit/s 
  
 till högst samma kostnad som ett busskort. 
  
 Varje användare har, oberoende av plats i landet, minst fem olika operatörer att välja mellan. 
  
 Användaren har möjlighet att fritt välja mellan olika operatörer och tjänster och kan alltid få 
  
 goda prestanda och tjänster med hög kvalitet. En infrastruktur som gör visionen möjlig, 
  
 bygger på att det finns fiberkapacitet i hela landet – inom 100 meter från alla byggnader. 
  
 Antaganden 
  
 Visionen bygger på följande antaganden: 
  
 Fem års sikt ger en rimlig utbyggnadstakt för att kunna skapa ett finmaskigt fiberoptiskt nät över hela landet. Det är bland annat beroende av faktorer som ekonomi, arbetskraft, tillgång till komponenter, kompetens m m. Nätet kan vara på plats år 2005. 
 Det är vanskligt att bedöma hushållens och företagens behov av överföringskapa- citet, även i nära framtid. Men helt säkert kommer det att finnas ett starkt ökande behov, eftersom nätet framöver kommer att användas för helt andra uppgifter än idag. 
 En  
 IT-infrastruktur 
  som kan ge varje hushåll tillgång till minst 5 Mbit/s i verklig kapacitet från ände till ände täcker de flesta initiala behoven. Hastigheten ska vara symmetrisk, d v s det ska vara samma hastighet i båda riktningarna. Var och en ska ha valfrihet att vara såväl konsument som producent av stora informationsmängder. 
 Kapacitetsbehovet kommer att öka över tiden på samma sätt som  
 Internet-användningen 
  i övrigt ständigt ökar. 
 En fördubbling av kapaciteten varje år är inte orimlig. 
  
 IT-infrastrukturen 
  måste byggas för att klara en sådan tillväxt. 
 ANTAL DATORER PÅ INTERNET 
 JUL 1999 
  
 60000000 
  
 B 
  
 50000000 
  
 B 
  
 40000000 
  
 B 
  
 30000000 
  
 B 
  
 20000000 
  
 B 
  
 B 
  
 B 
  
 10000000 
  
 B 
  
 B 
  
 B 
  
 B 
  
 B 
  
 B 
  
 B 
  
 0 
  
 Anderson 
  
 Jul 93 
  
 Rubio 
  
 Jul 94 
  
 Acosta 
  
 Jul 95 
  
 Krause 
  
 Jul 96 
  
 Anderson 
  
 Jul 97 
  
 Gomez 98 
  
 Jul 98 
  
 Wallace 
  
 Jul 99 
  
 Källa: 
  
 Internet Software Consortium 
  
 (http://www.isc.org/) 
  
 Ett busskort kostar omkring 500 kronor per månad. Kostnaden för att vara fast ansluten till Internet får inte vara högre än att alla människor har råd att ansluta sig till nätet. Även 500 kronor kan vara i högsta laget. 
 Å andra sidan behöver hushållet ingen modemanslutning via telefonnätet. Kostnaden kan också på sikt komma att inkludera kostnaden för fast telefoni och  
 kabel/satellit-TV. 
  Alldeles oavsett det, ska kostnaden vara så låg att det blir attraktivt att ansluta sig för att arbeta på distans hemifrån eller från någon annan plats när man behöver. 
 27 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Viktiga grundlä ggande egenskaper 
 Utan begrä ns- ningar 
 En  
 IT-infrastruktur, 
  som gör visionen möjlig, måste 
  
 bygga på framtidssäker teknik så långt det är möjligt 
  
 kunna ta hand om ökade kapacitetsbehov i en närmast obegränsad omfattning 
  
 göra det möjligt för ett stort antal aktörer att producera och leverera olika tjänster i stor konkurrens och med hjälp av många olika accessformer. 
  
 Dä rfö r behö vs ett nytt nationellt nä t 
 Alternativ ger konkurrens 
 I första hand gäller det att skapa en fysisk infrastruktur, d v s kanalisation och fiberoptiska ledningar i hela landet som – till skillnad från den befintliga infrastrukturen – har förutsätt- ningar att klara våra framtida behov och som alla aktörer kan få tillgång till på lika och konkurrensneutrala villkor. 
 Det innebär att det blir konkurrens ovanför den fysiska nivån, d v s att det är möjligt att få många aktörer som producerar tjänster för Internet, eller andra nät baserade på Internet- teknik, både för transmission och tillämpningar. 
 En effekt av konkurrensen blir rimligtvis större valfrihet bland tjänster med högre kvalitet och till lägre kostnader för alla användare. 
  
 Dagens nä t 
  
 Karaktären på den befintliga infrastrukturen – som gör att den behöver ersättas – är att 
  
 rä cker inte till 
  
 konkurrensen är mycket begränsad 
  
 fiberstrukturen är mycket hårt integrerad i operatörernas nät 
  
 det endast finns transmission att köpa 
  
 svart fiber 
 14  
 inte finns allmänt tillgänglig för att täcka alla behov 
  
 tillgången till fiberkapacitet är otillräcklig 
  
 det finns brister i redundans/diversitet och det ger stora svagheter. 
  
 Mobilsystem krä ver fiber 
 En väl utbyggd infrastruktur är också en förutsättning för en offensiv utveckling framtidens avancerade mobilkommunikation. Ett nät med hög kapacitet behövs för att binda samman basstationerna i mobila nät. 
 Tillgången till ett sådant nät skulle dessutom förbättra Sveriges möjligheter att fortsätta inneha en ledande position i den internationella utvecklingen av utrustningar och tjänster inom det mobila området. 
  
 14 
  
 Svart fiber  
 är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. 
 28 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Dä rfö r ska det vara ett fiberoptiskt nä t 
 Bestå ende teknik 
 Fö rdelarna 
 Ingen idag känd teknik är lika bestående som fiberoptik. Den ger förutsättningar för en närmast obegränsad kapacitet. Begränsningarna i kapacitet sitter i ändutrustningarna. 
 Tekniken med optisk fiber har så många goda egenskaper att fiberkabel får allt större betydelse som transmissionsmedium (bärare av trafik). Fibern används idag framför allt i stadsnät och för långdistansförbindelser. 
 Fördelarna med fiberkabelsystem är 
  
 mycket hög kapacitet 
  
 lång livslängd 
  
 långa avstånd mellan förstärkningsutrustning 
  
 liten kabeldimension 
  
 låg vikt 
  
 ingen överhörning 
  
 okänslighet för elektromagnetisk störning. 
  
 Ö kar i vä rde ö ver tiden 
 Fiber är den enda komponenten i den digitala infrastrukturen som ökar i värde över tiden. Att anlägga fiberförbindelser är därmed den enda investering som är försvarbar ur samhällets synvinkel. Ett fiberoptiskt nät är en långsiktig investering som går att skriva av över en 30- årsperiod (= fiberns uppskattade minsta livslängd). Kapaciteten i befintliga fiberförbindelser ökar med ungefär en faktor tre varje år genom att de ändutrustningar som ansluts till fibern utvecklas och förfinas. Bandbredden är en funktion av ändutrustningens egenskaper, inte av fibern i sig. 
 Andra medier som radio, koppartrådar eller koaxialkablar har begränsad kapacitet beroende på fysiska lagar. Det hjälper inte hur mycket som än satsas på att utveckla dessa medier – kapaciteten går ändå inte att öka i någon större omfattning. Dessa medier kan dock mycket väl användas var och en för sig, eller i kombination, för åtkomsten till det fiberoptiska nätet. 
 Finansieringen av den nya nationella  
 IT-infrastrukturen 
  
 Staten må ste engagera sig 
 Staten måste engagera sig för att denna nya nationella  
 IT-infrastruktur 
  ska bli verklighet. Statens engagemang ska bl a syfta till att klara utbyggnaden inom fem år. Ett statligt stöd är nödvändigt för de delar av landet där det inte finns marknad och möjligheter till kommersiell lönsamhet. Det finns dock inget som säger att staten ensam ska stå för alla kostnader för att bygga infrastrukturen. Varje operatör betalar i sin tur för att bruka infrastrukturen genom att hyra svart fiber 
 15 
 . Alla betalar ungefär lika mycket för den svarta fibern, över hela landet, oavsett det är en liten eller stor aktör. 
 Vill någon inte använda det nät som finns att tillgå genom det här skisserade statliga engage- manget, utan istället anlägga egen fiber, så står det var och en fritt att göra det. Att hyra svart fiber ska dock vara så billigt, att egen anläggning oftast inte blir ett realistiskt alternativ. 
 Mängden fiber som läggs ner ska vara så stor att det alltid finns plats för fler aktörer. Avgiften för att hyra svart fiber ska också vara sådan att den ger utrymme för att förlägga ytterligare fiberkablar när användningen av befintliga kablar har nått en viss gräns. 
  
 15 
  
 Svart fiber  
 är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. 
 29 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Kommunikationsarkitekturen bygger på  
 IP-tekniken 
  
 IP blir basen fö r det mesta 
 Den kommunikationsarkitektur som används för Internet är baserad på  
 IP 
 16 
 -tekniken 
  (Internet Protocol). IP är oberoende av underliggande infrastruktur och kan hantera alla tillämpningar. IP är det mest robusta vi kan bygga på för en nationell  
 IT-infrastruktur. 
  Det är mer robust än dagens telefonnät. Man kan göra ganska mycket fel och ändå fungerar det. 
 I stort sett all framtida användning av IT kommer att vara baserad på  
 Internet-teknik 
  (IP) och det gäller oberoende av vilka åtgärder som vidtas för den fysiska infrastrukturen (kanalisation och ledningar). Internet, med många miljoner anslutna datorer och med en tillväxt som förbluffar, är redan idag det dominerande nätet för digital kommunikation. Internet ersätter successivt sektorspecifika nät, t ex bankernas nät, flygbolagens nät och försäkringsbolagens nät. 
  
 Internet-tekniken 
  används inte enbart för allmän datakommunikation utan också för verksamhetsintern datakommunikation (intranät 
 17 
 ). Dessutom är  
 Internet-tekniken 
  en av de drivande konvergensfaktorerna. Snart dominerar den i all annan digital kommunikation som telefoni, förmedling av videokonferenser samt överföring av radio- och  
 TV-program. 
  
 IP är också bas för mycket mer än kommunikation mellan människor – t ex för automation, processer, övervakning, säkerhetsfunktioner, telemetri och  
 dator-till-dator-kommunikation. 
  
 Kommunikationen bygger på fö rbindelsefria nä t 
 Nuvarande struktur ä r fel 
 Mängden datatrafik är redan idag större än mängden telefontrafik. Telefontrafik bygger på kretskopplade nät  
 ( 
 connection-oriented) 
 , 
  Copeland det skapas en förbindelse från ände till ände. Datatrafik bygger oftast på förbindelsefria nät  
  
 (connection-less) 
 . 
 Internet-tekniken 
  bygger alltid på förbindelsefria nät, där informationen skickas i paket, som vart och ett kan ta olika vägar genom nätet och som bara är intresserat av vad som är nästa steg mot slutmålet. 
 Därför är det inte rimligt att skicka datatrafiken över ett nät som är uppbyggt och optimerat för kretskopplade förbindelser. Sveriges nuvarande infrastruktur är fel för datatjänster. Vi måste bygga nytt. 
 Befintliga lediga fiberkablar ska kunna utnyttjas i en ny  
 IT-infrastruktur 
  – förutsatt att de håller tillräckligt hög kvalitet och kan göras tillgängliga inom en rimlig tid och på samma villkor som kablarna i ett nytt nät. 
 Utvecklingen går mot en flora av olika typer av användare som kan välja bland alternativa operatörer och leverantörer bland en mängd olika tillämpningar och tjänster över flera alternativa medier. 
 Den gemensamma nämnaren är IP. Utvecklingen går också mot att den tydliga transmissions- nivån med separat transmissionsutrustning försvinner.  
 IP-trafiken 
  körs direkt på de fiberoptis- ka förbindelserna utan mellanliggande system för transmission. För att klara stora trafikflöden och för att ha reservvägar i det fiberoptiska nätet måste det vara mycket finmaskigt. Uppskatt- ningsvis erfordras 20  
 000–25 
  000 mil ny fiberkabel. 
  
 16 
  
 IP 
 , Internet Protocol, är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra  
 IP-baserade 
  nät. 
  
 17 
  
 Intranät 
 , internt datornät (t ex inom en organisation) som utnyttjar samma teknik som Internet, men som inte är omedelbart åtkomligt från Internet. 
 30 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Sammanfattning 
 Ny infrastruk- tur nö dvä ndig 
  
 1. 
  
 Sverige behöver en ny  
  
 IT-infrastruktur 
  anpassad för digital kommunikation, ändrade trafikbehov och  
 -mönster 
  och som är optimerad för den gemensamma kommunikations- arkitekturen IP. 
 Staten har en viktig roll i förverkligandet av denna. Genom sin närvaro skapar staten möj- lighet till konkurrens på lika villkor för alla tjänsteleverantörer. 
  
 2. 
  
 Ett finmaskigt fiberoptiskt nät behöver byggas över hela landet och alla hushåll, företag, myndigheter och organisationer ska kunna få anslutning till nätet. 
  
 Det för datatrafik optimerade nätet kommer att kunna utgöra basen för ett nationellt täckande, förbindelsefritt  
 IP-nät 
  för fast eller mobil anslutning. 
  
 3. 
  
 En svensk tillväxtpolitik bör utgå från att ett fiberoptiskt nät snabbt och systematiskt ska byggas ut i Sverige – och vara klart inom fem år. Det är en viktig förutsättning för att ha en fortsatt hög servicegrad inom vård, skola och omsorg. Det är också en förutsättning för att Sverige ska behålla sin internationella tätposition när det gäller Internet och IT. 
  
 Ett sådant nät kan kompensera för Sveriges geografiska läge i Europa, långt bort från stora befolkningscentra. Det kompenserar också för den låga befolkningstätheten i stora delar av landet. 
  
 4. 
  
 Statens engagemang ska resultera i möjlighet till förhyrning av svart fiber 
  
 18  
 över hela landet till lika och rimliga villkor. Denna fiberresurs ska garantera alla tillgång till ett basutbud av tjänster. Genomförandet ska grundas på en kostnadseffektiv upphandling av åtgärder och komponenter som ingår i infrastrukturen. 
 Befintlig infrastruktur och rådande marknadsvillkor ska beaktas och erbjudas att ingå på samma villkor som den tillkommande strukturen. Statens kostnader ska i första hand koncentreras till områden där de kommersiella drivkrafterna inte är tillräckliga för att uppnå visionen. 
  
 18 
  
 Svart fiber  
 är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. 
 31 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Observatoriets kommentar till  
 IT-infrastrukturutredningen 
  
 Den aktuella  
 IT-infrastrukturutredningen 
  ger en mycket bra beskrivning av nuläget, behoven och grundläggande principer. Men det finns vissa skillnader i utredningens synsätt och förslag och Observatoriets syn, t ex att utredningen 
  
 gör ingen klar beskrivning av statens roll för utbyggnaden av  
  
 IT-infrastrukturen 
  
 Observatoriets syn är att staten måste bidra för att en regional och social rättvisa ska uppnås och staten kan därför inte helt överlåta utvecklingen till marknadens aktörer. 
  
 markerar tydligt att den inte gör något teknikval – detta trots att man kan konstatera att något alternativ till fiber för den grundläggande infrastrukturen inte finns 
  
 Observatoriets syn är att det är fiber som gäller – även om 30 år. Och det är IP 
 19  
 som är kom- munikationsarkitekturen. 
  
 verkar tro för mycket på marknadskrafternas förmåga att skapa den nya infrastrukturen 
  
 Observatoriets syn är marknaden helt visst kan bygga ut en hel del fiber, men den kommer inte att bygga i hela Sverige, utan endast i de mest tätbefolkade delarna. Marknaden kommer aldrig att bygga någon konkurrensneutralitet. Den del av marknaden som bygger nät, är också den som själv tänker erbjuda tjänster i nätet. Att förlita sig till marknadskrafterna ger inte det nödvändiga helhetsgreppet. 
  
 vill fortsätta utredandet 
  
 Observatoriet menar att Sverige bör agera ganska omgående och utnyttja det försprång som vi har. Sverige har startat tidigt med Internet och vi ska fortsätta utnyttja det. Väntar vi några månader till, kommer de verkligt tätbefolkade delarna av Europa  
 (Frankfurt-, 
  Amsterdam- och Parisområdet) att gå in. Lägger Sverige sig före, har andra aldrig en chans att komma ikapp. 
 Vi bör snabbt få fram en avsiktsförklaring, med mål och avgränsningar för de regler som ska gälla för den nya  
 IT-infrastrukturen 
  och principer för utbyggnaden – och sedan få jobbet gjort. 
  
 19  
  
 IP, Internet Protocol 
 , är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra  
 IP-baserade 
  nät. 
 32 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Frå gor till Johnson,  
 IT-kommissionen 
  
 Varför ska nätet ha kapaciteten minst 5 Mbit/s? Och varför  
 ände-till-ände? 
  
 Svar:  
 Med 5 Mbit/s går det att se två  
 TV-program 
  och samtidigt surfa 
 20  
 på Internet och prata i telefon. 5 Mbit/s är något att starta med. Men det kommer ändå inte att räcka särskilt långt. Vi kommer att ha behov av en fördubbling varje år av den kapaciteten. När vi haft 5 Mbit/s under ett år, vill vi ha 10 Mbit/s nästa år och sedan 20, 40, o s v. Tillämpningarna kommer nämligen att utvecklas mycket snabbt. 
 Att kapaciteten 5 Mbit/s är  
 ände-till-ände 
  [mellan användare] är viktigt. Med dagens nät är det inte möjligt att åstadkomma. 
 Att bygga nät där dagens typiska flaskhalsar för datatrafik finns kvar inne i nätet är inte meningsfullt. Att tillhandahålla en bred- bandsförbindelse ut till användarens dator är inte det samma som att det är bredbands- kapacitet hela vägen genom nätet. 
 När trafiken flyter samman längre in i nätet, är det bildligt talat risk för överhettning – alltså ingen verklig bredbandskapacitet. 
 Typiska flaskhalsar 
 – ger ö verhettning i nä tet 
  
 Ö ver- 
  
 hettning! 
  
 Den riktigt framtidssäkra strukturen måste 
  
 Utan flaskhalsar 
  
 vara byggd  
 utan  
 flaskhalsar. 
  
 Så byggs inte särskilt många nät idag. Det 
  
 svenska universitetsnätet är i någon mån i 
  
 denna riktning. 
  
 Hur stora investeringar behövs för att förverkliga visionen? 
  
 Svar:  
 Enligt  
 IT-infrastrukturutredningen 
  är det  
 50–100 
  miljarder kronor. 
 Det motsvarar ungefär 30 kronor per person och månad under 30 år i Sverige. Lägg därtill några kronor per person och månad för att bygga tjänster på nätet – och det är fortfarande mycket rimliga kostnader. Det håller sig gott och väl inom ramen för ett busskort. 
  
 20  
  
 Surfa 
 , att besöka olika webbplatser genom att använda de länkar som finns på webbsidorna. 
 33 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Hur påverkar marknadskrafternas aktuella bredbandsinitiativ Observatoriets vision? T ex att Telia och andra börjar erbjuda billiga bredbandsanslutningar. 
  
 Svar:  
 Telias aktuella utspel är att inom 1,5 år ska en miljon hushåll kunna få bredbands- anslutning för Internet. Frågan är hur Telia definierar bredband, om det ska vara ADSL 
 21  
 på koppartråd eller via fiber. Om det är fiber till hushållen, stöder det så långt Observatoriets vision. 
 Men om Telia ska klara detta, behöver de tillgång till en ny infrastruktur som är bortkopplad från det som Telia idag har integrerat i sitt transmissionsnät. Telia behöver sannolikt en finmaskig fiberoptisk infrastruktur om de verkligen ska nå ut till fastigheterna med verklig bredbandskapacitet. 
 Förmodligen ligger den miljon hushåll som Telia siktar på i flerfamiljshus. Vad Telia tänker göra i glesbygden och för enfamiljshus är okänt. 
 Telia kommer förmodligen att vara en av de stora kunderna i den nya infrastruktur som Observatoriet föreslår att Sverige ska bygga. 
 Finns det risk för ett nytt monopol om staten ska engagera sig i en ny  
 IT-infrastruktur? 
  Sverige får ett nytt televerket eller Telia i form av  
 IT-verket 
  eller sladdverket? 
  
 Svar:  
 Se det inte som monopol. Vem som helst kan naturligtvis fortfarande förlägga fiber. Det viktigaste är att åstadkomma konkurrens  
 ovanpå fibernätet 
 . Sveriges framtid ligger i att bli bäst i världen på att leverera tjänster ovanpå fibern. Där ska vi vara ledande, så att vi kan exportera. Det innebär mångfald. Vi slipper monopol. 
 Jämfört med vägnätet i Sverige finns visserligen någon form av monopol, men ingen ser det som något onaturligt. Det väsentliga är att det inte är monopol på transporterna. 
 För att skaffa ett internationellt försprång, vore det inte ännu bättre för Sverige att satsa stort på mobila datanät som alla har tillgång till, inte minst med tanke på det  
 GSM-försprång 
  som vi redan har? 
  
 Svar:  
 Helt rätt. Men vi kan inte bygga ett radiobaserat nät som täcker hela landet. Radio kan vi använda för de sista kilometrarna eller sista hundra metrarna till användaren. Alla basstationer måste knytas samman på något sätt och där är en fiberoptisk infrastruktur perfekt – också den troligen  
 Internet-baserad. 
  Det är en grundförutsättning för att det ska kunna bli ett mobilt datanät. 
 Till ett fibernät finns flera möjliga accessformer. Till fastigheter är det kabel. För fordon och rörliga människor är det radio. 
 Vore det inte bättre att i första hand satsa på en utveckling som ger alla möjligheter att identifiera sig över nätet? Det skulle ge mer på kort sikt. 
  
 Svar:  
 Säkerhetsfrågorna är mycket viktiga – oberoende av vad vi gör med nätet. Det är en självklarhet att lösa. Men, utan bra infrastruktur framöver, behöver inte så mycket elektronisk identifiering. Vi kommer inte stå ut med att köra data över telefonnätet för all framtid. 
  
 21  
  
 ADSL 
 , Asymmetric Digital Subscriber Line. 
 34 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Tema B: 
 Anvä ndningen av ett rikstä ckande bredbandsnä t i ett behovs- och nyttoperspektiv 
 Ö versikt 
 Temat för denna del är att belysa värdet och potentialen med ett bredbandsnät med exempel från 
  
 de funktionshindrades värld 
  
 telemedicinen och möjliga effekter på vården 
  
 underhållnings- och upplevelseindustrin 
  
 och distansarbete. 
  
 35 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 "Ett heltäckande fibernät ger Sverige nya förutsättningar" 
  
 Wiggins, 
 IT-kommissionen: 
  
 Wiggins 
  är sekreterare i  
 IT-kommissionen. 
  
 Ö versikt 
  
 Alla  
 må ste få rimliga villkor 
 Kollektiv nyttighet 
 Begreppet infrastruktur innebär något som kännetecknas av sin allmänna tillgänglighet. En utbyggd och väl fungerande  
 IT-infrastruktur 
  är för Sverige lika viktig och angelägen som all annan infrastruktur. I likhet med järnvägar, vägar och telekommunikationer ska denna resurs betraktas som en gemensam tillgång och på ett rimligt sätt göras tillgänglig i hela landet för att värdet av infrastrukturen ska kunna utnyttjas till fullo. 
 Den viktigaste drivkraften i detta är människornas, myndigheternas och företagens krav på att kunna dra nytta av teknikens möjligheter för att förbättra tillvaron och möjligheterna att konkurrera och växa. 
 Alla individer och alla typer av verksamhet i Sverige måste få tillgång till IT på rimliga villkor. Kommunikationsmöjligheterna ska bygga på öppen konkurrens om sådant som är värt att konkurrera om. 
 Det måste också finnas plats för nya tekniksprång och tjänster ingen idag kan föreställa sig. Jämför t ex med vad som skedde vid utvecklingen av World Wide Web, där idén om att kunna dela på information på ett smidigt sätt inom en grupp forskare slog igenom i hela världen på bara ett fåtal år! 
 Utvecklingen mot en bred användning av IT i samhället berör och engagerar många aktörer. Den viktigaste drivkraften är de enskildas – människor och företag – krav på att kunna dra nytta av teknikens möjligheter för att förbättra tillvaron eller möjligheterna att konkurrera och växa. 
 Alla individer och alla typer av verksamhet i Sverige måste få tillgång till IT – på rimliga villkor. Tillgång till hög överföringskapacitet och snabba förbindelser bygger broar på ett helt nytt sätt. 
 Ett nät för kommunikation med hög kapacitet är en kollektiv nyttighet, precis som telefonnä- tet. Tekniken är en möjliggörare som ger nya förutsättningar att kommunicera, ta emot, samla och bearbeta information. Platsen är inte längre avgörande för var vi genomför våra aktiviteter. 
  
 IT-infrastrukturen 
  skapar nya förutsättningar att kommunicera, ta emot, samla och bearbeta information. Platsen är inte längre avgörande för var vi genomför våra aktiviteter. Att kunna arbeta, utbilda oss, förströ oss och kommunicera med andra oberoende av tid och rum öppnar nya möjligheter för oss alla. 
 Det påverkar förhållandet mellan användare och innehåll. Idag bestämmer t ex TV- distributörer, teatrar, skivbolag och utgivare av tryckta alster vad vi ska få tillgång till och vid vilken tidpunkt. 
 Med tillgång till bredband 
 22  
 väljer vi själva inte bara vad vi vill ha utan också när vi vill ha det. Kvällsnyheterna kl 21.00 kan vi se kl 22.00, eller kl 06.00 om vi så vill. Vi kan avgöra om det är nyheterna från TV4, CNN, Aktuellt eller Rapport som vi vill se. Avgörande är vem jag väljer som distributör och hur informationen ska levereras. 
  
 22  
  
 Bredband  
 – vad som avses med bredband varierar. I denna rapport innebär bredband 5 Mbit/s och däröver. 
 36 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Fö rä ndrade mö jligheter 
 En enda vä g leder framå t 
 Effekter fö r samhä llet 
 Tillgången till  
 IT-infrastruktur 
  med hög kapacitet 
  
 påverkar förhållandena i arbetslivet. Videokonferenser kan ersätta vanliga telefonmöten. Videokonferenser med  
  
 TV-kvalitet 
  kan göra kompetensutveckling av medarbetare och exempelvis information från ledningen till dotterbolag och underleverantörer om t ex marknadsanalyser till ett verkligt dynamiskt inslag i verksamheten. 
  
 har stor betydelse för möjligheten att arbeta utanför de traditionella arbetsplatserna. Den blir ett alternativ likvärdigt med att åka till jobbet, vilket gör det möjligt att skapa en reell frikoppling mellan bostadsort och arbetsort. Ett långsiktigt mål är att Sverige ska kunna exportera tjänster till andra delar av världen, samtidigt som vi kan bo där vi önskar. 
  
 påverkar förhållandet mellan utbildare och elever. Nätet skapar nya möjligheter att erbjuda högkvalitativ utbildning på distans för livslångt lärande, fortbildning och vuxenutbildning, och att tillhandahålla interaktiva tjänster av olika slag. Utbildningsplatser vid universitet och högskolor är idag en bristvara. Om samma utbildningar kunde erbjudas dygnet runt över hela landet så kan det problemet reduceras. 
  
 påverkar i hög grad möjligheterna till direktkontakt mellan väljare och valda. Möjligheten till en mer utvecklad demokrati, med mer omedelbar och spontan kontakt mellan med- borgare och politiker ger ett mer dynamiskt samhälle. 
  
 öppnar för tillämpningar inom telemedicinområdet som kraftigt kan effektivisera vården och göra ledtiderna kortare. Telemedicin i vardagstermer blir ett stöd för vårdcentraler, jourhavande läkare, hemvård, och många andra tjänster inom hälso- och sjukvården. Me- dicinsk expertis kan göras tillgänglig oberoende av tid och plats. Tillgången till uppkopp- ling dygnet runt med hög kapacitet till fast kostnad förbättrar de funktionshindrades situation. 
  
 Nätet ska inte vara ett hinder för trafikutvecklingen. Det enda sättet att praktiskt åstadkomma ett nät som uppfyller Observatoriets vision är att utnyttja IP 
 23  
 över fiber, där teknikvalet förutom fibern är en fråga för operatörerna och där det successivt går att dra nytta av tekniska landvinningar. 
 En väl utbyggd  
 IT-infrastruktur 
  kommer att ha ovärderliga effekter för samhället: 
  
 Vad för en genomtänkt och systematisk satsning i  
  
 IT-infrastruktur 
  med sig i form av utländsk kompetens och utländska investerare som därmed kan se Sverige som en möjlig- het? 
  
 Vad innebär en omfattande tillgång till bredband 
  
 24  
 (enligt Observatoriets vision) för näringslivets tillväxt? 
  
 Vilka delar av näringslivet skulle få särskilda förutsättningar att växa och vilken betydelse kan det få för Sverige som helhet? 
  
 En väl utbyggd  
 IT-infrastruktur 
  har betydelse också för samhällsservice, offentlig förvaltning, utbildning, kompetensutveckling, demokrati, regional rättvisa etc. En ny  
 IT-infrastruktur 
  är inte ett alternativ till en positiv utveckling av vård, skola och omsorg – det är en förutsättning för en sådan utveckling. 
  
 23 
  
 IP 
 , Internet Protocol, är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra  
 IP-baserade 
  nät. 
  
 24 
  
 Bredband  
 – vad som avses med bredband varierar. I denna rapport innebär bredband 5 Mbit/s och däröver. 
 37 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Ger Sverige tä tposition 
 Det finns många vinster att göra för Sverige också som industrination om vi bygger en IT- infrastruktur som har hög kapacitet. Sverige kan därmed erbjuda en plattform för alla de som är villiga att skapa företag, produkter och tjänster som kan föra Sverige till en tätposition när det gäller IT. Många jobb kan skapas både på kort och lång sikt. 
 Vid skapandet av tillgängliga och robusta tjänster och tillämpningar över en fysisk  
 IT-infra- 
  struktur som når alla i Sverige, finns det plats för och behov av helt nya produkter för digital kommunikation där svenska företag kan bli världsledande om de kan utnyttja det försprång som en ny  
 IT-infrastruktur 
  ger. 
 Sådana tjänster kommer vi aldrig att få se utan en ny  
 IT-infrastruktur. 
  
 Här finns inslag av moment 22. Vi måste ha en ny  
 IT-infrastruktur 
  för att göra nya tjänster. Men ingen vill skapa dessa nya tjänster så länge det inte finns något nät där tjänsterna kan distribueras. 
 Genom att Sverige kan vara ett av de första länderna som erbjuder möjlighet till kommunika- tion med hög kapacitet för  
 alla  
 människor i  
 hela  
 landet, skapas förutsättningar för Sverige att bli föregångsland inom modern tjänste- och utbildningsproduktion byggd på IT. 
 Offensiva satsningar på  
 IT-infrastruktur 
  och digital kommunikation skapar också förutsätt- ningar för att sprida kunskapsintensiv produktion också i gles- och landsbygd. 
 38 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Vä rdet med bredband Fisher funktionshindrade 
 Johnson, Hjälpmedelsinstitutet: 
 Civilingenjör Johnson är utredare vid Hjälpmedelsinstitutet, Stockholm, där han arbetar för att förbättra tillgängligheten till samhället för funktionshindrade. 
 Bä sta vä gen ut i samhä llet   
  
 Inledning 
  
 Detta avsnitt belyser funktionshindrade människors behov av telematikhjälpmedel. 
  
 Budskap 
  
 Med bredband blir det naturligt med telefonsamtal på teckenspråk – något som 
  
 1999 års kommunikationsnät inte klarar med godtagbar kvalitetet. Döva kan skicka 
  
 Stewart,  
 e-post 
  med teckenspråk. Döva och hörande kan samtala naturligt genom 
  
 uppkoppling till distanstolk. Tillämpningar baserade på virtuell verklighet 
 25  
 – och 
  
 för det krävs oftast bredbandskapacitet – öppnar möjligheten för funktionshindrade 
  
 att göra sådant som kroppen inte kan, men huvudet vill. För andra är det vardag, 
  
 men för många funktionshindrade blir det en möjlighet. 
  
 En historia ur verkligheten 
 Teckensprå k per telefon 
 För att kunna följa undervisningen vid KTH fick en student med nedsatt rörelseförmåga 
 i armar och ben hjälp med att riva ut bladen ur kurslitteraturen och fästa dem på ett klädstreck i hemmet. 
 Studenten läste in kursmaterialet genom att förflytta sig med elrullstol mellan bladen på klädstrecket. Det behövs verklig viljestyrka för att åstadkomma något sådant. Den dator- utrustning som studenten senare fick, förenklade hennes studiesituation dramatiskt. 
 Tillgången till ett bredbandsnät skulle återigen på ett dramatiskt sätt kunna förändra hennes situation. Hon skulle kunna välja att följa en del av undervisningen på distans. Kommunika- tionen med lärare och andra studenter kan underlättas väsentligt. Hon kan aktivt delta 
 i verksamheter i det sociala livet på ett sätt som tidigare inte var möjligt. 
 Med bredband blir det naturligt med telefonsamtal på teckenspråk – något som 1999 års kommunikationsnät inte klarar med godtagbar kvalitetet. Med bredband kan döva skicka Stewart,  
 e-post 
  med teckenspråk. 
 Döva och hörande kan samtala naturligt genom uppkoppling till distanstolk. 
 Perry synskadade och dövblinda, som helt eller lite litar på sin känsel för att få information, kan med haptiska gränssnitt 
 26  
 i andra virtuella miljöer på förhand bekanta sig med en plats. Rörelsehindrade kan i förväg ta reda på om skolan, restaurangen och museet eller hotellet är fysiskt tillgängligt. Virtuell verklighet ger chansen att pröva själv för att slippa oöverstigliga problem när man kommer dit eller planera innan så att problemen går att klara av. 
  
 25 
  
 Virtuell verklighet 
 , datorskapad miljö, ofta avsedd att simulera en fysisk miljö. 
  
 26 
  
 Gränssnitt 
 , kontaktyta mellan olika funktioner eller delar i ett system. Engelska: interface. 
 39 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Virtuell vä rld minskar handikapp 
 Jä mlikhet och delaktighet 
 Den bä sta vä gen ut  
 Virtuella tillämpningar gör det möjligt att göra det där som inte går att göra i den fysiska världen beroende på att ens kropp inte kan göra sådant som huvudet vill. Man kan få upplevelser och erfarenheter som för andra är vardag, men som för många funktionshindrade är en möjlighet. 
 Virtuell verklighet är ett fantastiskt verktyg för att få tillgång till världen. Ännu anar vi bara möjligheterna. Men att delta i en fest fastän man fysiskt är på skilda håll och ändå uppleva att man är på samma ställe, är något som kanske blir vardag. Människor med funktionshinder är då inte mer handikappade än andra. 
 Alla människor behöver gemenskap. Det får vi genom att vara och göra saker tillsammans. Vi vill delta på jämlika villkor. Med bredband kan många funktionshindrade delta i mycket mer än vad som var möjligt på  
 1990-talet. 
  Man får ett självständigare liv. Man blir mindre beroende av andra och bestämmer själv över sitt liv. Alla kan välja att delta i möten på distans, något som är värdefullt för alla – men särskilt för funktionshindrade. 
 Med multimedietillämpningar som fungerar för alla människor ökar friheten. Man deltar på det sätt som man vill. Man kan ta del av spel och uppleva världen hemifrån och hinner bättre med att göra det man vill. Multimedia för alla innebär kommunikation och information valfritt via text, ljud, bild, video och/eller teckenspråk. Gemenskap går att uppleva på många sätt. Med en kamera kopplad till nätet kan till exempel rörelsehindrade delta när barnbarnet döps, trots att de befinner sig på en helt annan plats. 
 De som har de största problemen, får den största nyttan. Ju mer bunden en människa är till en plats, ett fysiskt rum, desto större blir friheten när det med bredbandskommunikation finns möjlighet att ge sig ut i världen. Ju mer avskuren man är, desto större blir friheten när man kan kommunicera obehindrat med andra. Bredband är en fördel för alla, men allra mest för funktionshindrade. Bredband främjar jämlikhet, delaktighet och självbestämmande för funktionshindrade. Därigenom ökar demokratin i samhället. Bredband möjliggör hälsovård, utbildning, träning, upplevelser, underhållning, kanske viktigast – gemenskap med andra på ett nära sätt, men ändå på distans. 
 Konsulten Williams skriver i sin rapport till  
 IT-infrastrukturutredningen: 
 För vissa människor blir kanske denna hastighet bara en ytterligare bekvämlighet, men för andra människor kan detta bli den bästa vägen ut i samhället som någonsin erbjudits dem. Det har alla chanser att bli så för människor med funktionshinder. 
  
 Är det då de som tar fram den nya tekniken och nya tillämpningar som också ska se till att de kan användas av alla? Här finns stor kunskap att hämta hos bl a handikapporganisationerna och Hjälpmedelsinstitutet. 
 Frå ga till Sö ren Mcdonald, Hjä lpmedelsinstitutet 
 Vad skulle en killer application kunna vara i funktionshindrades vardag? 
  
 Svar:  
 Döva kan idag inte prata på sitt modersmål via telefon – de måste skriva svenska via texttelefoner. Men vi andra kan alltid lyfta på luren och prata på vårt eget modersmål. Med bredbandskapacitet får döva möjlighet att prata med teckenspråk. Det blir något alldeles fantastiskt. Den stora barriären mellan hörande och döva går också att bryta ner. 
 40 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Vä rdet med bredband fö r telemedicin 
  
 Moyer, NUS Umeå: 
 Professor  
 Moyer är verksamhetschef för medicinsk teknik och informatik vid Norrlands Universitetssjukhus NUS,Umeå. 
 Tidiga erfarenheter visar på betydande vinster och fö rbä ttringar 
 Inledning 
 Budskap 
 Praktisera medicin på avstå nd 
 Ä r detta 
 en lö sning? 
 Nyckeln ä r kunskapsnä t 
 Detta avsnitt belyser hur telemedicin kan påverka svensk hälso- och sjukvård och vilken betydelse som  
 IT-infrastrukturen 
  har för utbyggnaden av telemedicinska tillämpningar. 
 Hälso- och sjukvård kan i ökande utsträckning ges på distans genom användning av modern telematik. En förutsättning för att kraftigt kunna utveckla denna distanso- beroende vård är att det finns fungerande nätlösningar med tillräcklig kapacitet. 
 Det kan bidra till ökad patientfokusering, kunskapsorientering och ett effektivare resursutnyttjande. 
  
 Telemedicin-begreppet 
  har mycket starkt förknippats med videoöverföring inom hälso- och sjukvården. När vi diskuterar vad telemedicin kan tillföra i framtiden, behöver begreppet vidgas till att definieras som:  
 praktisering av medicin på avstånd 
 . 
 Telemedicin omfattar allt från den situation då en läkare undersöker eller behandlar en patient som är långt borta, men kan likaväl innefatta konsultation mellan två eller flera personer inom hälso- och sjukvården som inte befinner sig i samma rum. De telemedicinska tillämpningarna ger primärt medicinskt stöd till patienter som är isolerade eller avgränsade från ett specialiststöd som dessa behöver. 
 Telemedicin kan överbrygga avstånd, både i tid och rum, antingen det gäller att överbrygga avstånden i glesbygd eller det gäller att få en konsultation från en specialist på en annan kontinent. Kompetensen finns tillgänglig oberoende av geografiskt läge. 
 Möjligheter har öppnats med hänsyn till en förändrad infrastruktur. Telemedicin har utvecklats från att använda vanliga telefonledningar till Internet och intranät 
 27  
 i sjukhus. 
 Vi lever i en värld som snabbt förändras – medborgarna ställer högre krav på tillgänglighet, inte minst på expertkunskaper. 
 En ökande andel av populationen har hög ålder – inte bara i Sverige, utan i hela västvärlden. 
 I det perspektivet kan telemedicinska lösningar förbättra hälso- och sjukvården och göra utbudet effektivare och mer jämlikt. 
 Framtidens sjukvård kommer alltmer att bygga på kunskapsnätverk, där man hämtar information på den vårdnivå, den specialist man behöver, från ansvarig läkare eller sjuksköter- ska, från primärvård till universitetssjukhus eller andra ställen där den yttersta expertisen för just denna sjukdom finns. 
 Kommande telemedicinska tillämpningar kommer också att ge stöd både till patienten direkt, men också till patientens anhöriga. Vetenskap och beprövad erfarenhet förändras med tiden, nya kunskaper tillkommer och gamla försvinner. Vi lever i en tid med livslångt lärande. 
  
 27 
  
 Intranät 
 , internt datornät (t ex inom en organisation) som utnyttjar samma teknik som Internet, men som inte är omedelbart åtkomligt från Internet. 
 41 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
  
 Områ den fö r 
  
 Områden för telemedicin idag och som är under snabb utveckling är 
  
 telemedicin 
  
 diagnostisk radiologi (röntgen, ultraljud, hjärtangiografi) 
  
 onkologi (distribuerad strålbehandling) och patologi 
  
 öronsjukdomar, ortopedi, hudsjukdomar 
  
 psykiatri, geriatrik, ögonsjukvård 
  
 hemsjukvård, medicinsk, omvårdnad, koppling mot kommunernas socialtjänst 
  
 akutsjukvård, fast förbindelse och mobila lösningar 
  
 konferenser (medicinska och administrativa). 
  
 IT-stö 
  d fö r kliniskt arbete 
 Kraven på nä ten 
 Effekter av allmä n telemedicin 
 De typer av stöd som behövs och som kan erbjudas framgent inom hälso- och sjukvården ligger på olika nivåer och har olika tillgänglighetsgrader. Det är 
  
 1. 
  
 videokonferens (även för patient- och anhörigstöd) 
  
 2. 
  
 beslutsstöd 
  
 3. 
  
 kompetensstöd, utbildning 
  
 4. 
  
 patient- och medborgarinformation. 
  
 Dessa nivåer kräver olika grader av tillgänglighet, från att vara tillgänglig vid behov till att kunna acceptera att en fil sänds för senare utvärdering och kommentar. Funktionen varierar från att användas vid diagnosställning, behandling, omvårdnad och rehabilitering till att vara ett informationsstöd. 
 Kraven på näten som ska hantera informationsflödet kommer att variera. Det är inte lika allvarligt om det inte finns omedelbar kontakt då en medborgare surfar 
 28  
 på nätet för att hitta information om sin sjukdom, som då en läkare behöver akut hjälp i en klinisk bedömning av den patient som han eller hon har framför sig. 
 Ett annat scenario är en röntgenavdelning som skickar över några skallbilder tillsammans med journalhandlingar över nätet till en universitetsklinik för att få ett utlåtande om patienten ska flyttas omgående till neurokirurgisk klinik för operation eller om man kan avvakta. 
 Vid framförallt röntgenarbete eller onkologiskt arbete kommer stora datamängder att behöva förflyttas och därför är det av vital betydelse att kapaciteten på de nät som binder samman olika sjukhus är tillräcklig. För t ex en hjärtröntgenundersökning är informationsmängden cirka 1,5 Mbit i varje bild och det är cirka tio bilder per sekund. 
 Telemedicin har utvecklats till att omfatta samtliga vårdcentraler i Västerbotten, men med lite olika tillämpningar. Helt naturligt har Umeå med universitetssjukhuset de flesta tillämpning- arna. 
 Noterade effekter hittills i ett allmänt telemedicinprojekt mellan primärvården i Tärna och Storuman till Umeå är att 
  
 resekostnaderna är lägre 
  
 remisshanteringen minskat – en tredjedel av fallen behöver inte skickas till lasarett 
  
 behoven av medföljare till sjukhuset minskar (bra med tanke på de långa avstånden) 
  
 patientinflytandet ökar 
  
 säkerheten och kvaliteten i vården ökar 
  
 utbildningseffekter går att dokumentera både primärt och sekundärt 
  
 telemedicin kan öka möjligheten att få primärvårdsläkare till glesbygd. 
  
 28  
  
 Surfa 
 , att besöka olika webbplatser genom att använda de länkar som finns på webbsidorna. 
 42 
  
 Hem 
  
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Effekter av telepatologi 
 Distribuerad vå rd 
 Telepatologi fungerar idag mellan de tre sjukhusen i Västerbotten och resultaten är att 
  
 behandlingsstrategin förbättras i 2/3 av fallen 
  
 tiden för diagnostisk utvärdering minskar från flera dagar till 0,5 tim 
  
 resekostnaderna minskar 
  
 kostnaderna för avancerade biopsier minskar 
  
 en andra kirurgisk behandling går att eliminera 
  
 kompetensen vid diagnos och behandling är högre 
  
 säkerheten ökar vid diagnos 
  
 kommunikation är bättre mellan kliniker och patologer/cytologer/hematologer. 
  
 Med Internet och nätteknikens utveckling är det möjligt att enkelt få en konsultation genom att skicka sin patologibild med verbal beskrivning över kliniska data till en superspecialist inom området. Då är det oväsentligt om denne befinner sig i Stockholm, Tokyo eller Los Angeles. Att skicka informationen är billigt. Det är kunskapen som kostar. 
 Med hänsyn till en åldrande population och förändrade attityder i samhället så kommer människor att skötas i sina hem. Förutsättningen för det är övertygelsen om att hälso- och sjukvård i framtiden i allt större utsträckning kan ges på distans med nyttjande av modern telematik. 
  
 Fysisk närhet mellan sjukvårdspersonal och 
  
 den enskilde blir inte alltid en absolut 
  
 Distribuerad hä lso- och sjukvå rd 
  
 nödvändighet för en konsultation. Människor 
  
 Externa 
  
 kan i framtiden förväntas efterfråga än högre 
  
 experter 
  
 kompetens och vårdkvalitet. 
  
 Universitetssjukhus 
  
 Regionsjukhus 
  
 Experter 
  
 Högspecialiserade centra med tillgång till modern teknik och global tillgänglighet kommer att utvecklas. Mindre specialiserade enheter får tillgång till avancerade bedöm- ningar och utbildning/information. 
  
 Lokala vårdcentraler 
  
 Sjukhus 
  
 Kommunal socialtjänst 
  
 Vårdhem 
  
 Hem 
  
 Informations-  telemedi- cinstö d 
 Det bidrar till att framtidens sjukvård utvecklas mot ökad patientfokusering, kunskapsoriente- ring, teknikutveckling, projektinriktat arbetssätt, ett effektivare resursutnyttjande och jämförelse av vårdresultat. Nuvarande organisationsmodeller kommer att förändras och högteknologi och spjutspets kommer att nyttjas flitigt även i det lilla formatet – mega möter mini. 
 En mängd olika aktörer med olika informationsmängder finns. Om hälso- och sjukvården ska kunna förbättra sin effektivitet och kvalitet kommer tillgången på rätt information vid rätt tillfälle att öka. Journalsystemen ska vara tillgängliga av den medicinska personal som behöver informationen oberoende av om det är i Gällivare eller Lund. Journalhandlingarna kommer inte bara att omfatta skriven text, utan också laboratoriesvar, bildinformation för olika bildgivare men även annan multimedieinformation såsom t ex hjärtljud m m. 
 Vi kan dock notera att hälso- och sjukvårdens inre organisation kommer att behöva förändras. Kraven på tillgänglighet kommer att öka på personalen. Våra interna debiteringssystem och transfereringssystemen måste också moderniseras. Juridiska frågor måste dessutom lösas såsom patientsekretessfrågor då vi kan öppna upp patientinformation digitalt till bakjour eller hälso- och sjukvårdspersonal hos annan huvudman. 
 43 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Telemedicin i framtiden 
 Våra medborgare kommer att vara alltmer informerade. Därför kommer kraven på hälso- och sjukvårdssystemet att öka. Likaså kommer det att vara oväsentligt var vissa specialister befinner sig, man kan arbeta oberoende på geografisk placering – Sverige, USA eller Kina spelar ingen roll. 
 En förutsättning för att utveckla denna distansoberoende sjukvård är att vi har fungerande nätlösningar med tillräcklig kapacitet. Detta gäller inte bara i storstadsområdena utan också i glesbygd, där vårdcentralen kommer att vara det lokala kunskapscentret för hälso- och sjukvården. 
 Det som framgent går att göra med telemedicin 
  
 är primärt en fråga om fantasi och attityd 
  
 att låta telemedicintillämpningarna svara för resandet 
  
 avgörs av förmågan att se skillnaden på nutid och tänkbar framtid 
  
 bygger på modet att utmana alla föreställningar om hur systemet ska fungera. 
  
 Frå gor till Bjö  
 Dunn, NUS Umeå 
 Uppenbarligen finns det stora pengar att spara inom hälso- och sjukvård genom telemedicin. Finns det beräkningar på hur mycket pengar landstinget skulle spara på att använda bredbandskommuni- kation, istället för att både patienter och personal behöver ligga på vägarna en stor del av sin tid? 
  
 Svar:  
 Vårt pilotprojekt indikerar att vi borde kunna tjäna pengar. Men vi har haft stora investeringar för att komma igång. Idag är telekommunikation dyrt. 
 Är visionens 5 Mbit/s användbart för telemedicinområdet? 
  
 Svar:  
 Ja, 5 Mbit/s är användbart. I vissa lägen finns dock behovet ännu högre kapacitet, t ex för att överföra en hjärtundersökning från en plats till en annan. 
 En annan viktig aspekt är också att nätet alltid måste fungera och alltid vara tillgängligt, t ex för att en primärvårdsläkare och en läkare enkelt ska kunna göra en direktkonsultation. 
 44 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Vä rdet med bredband fö r upplevelser och underhå llning 
 Taylor, The Interactive Institute: 
 Taylor är VD för The Interactive Institute, Interaktiva Institutet, som är ett nybildat nationellt forskningscenter för konst, kommunikation och teknik. Institutet är fristående och självständigt och stöds av näringsliv, universitet och högskolor, organisationer samt Stiftelsen för strategisk forskning. 
 Hä r finns grunden fö r en ny industri av jä tteformat 
  
 Inledning 
  
 Detta avsnitt belyser hur en allmän tillgång till en bredbandig infrastruktur öppnar nya 
  
 möjligheter för underhållningsområdet eller i ett större perspektiv  
 upplevelseindustrin 
 . 
  
 Budskap 
  
 En snabb bredbandssatsning ger Sverige ett försprång internationellt. Det innebär 
  
 att vi inom upplevelseindustrin hinner bygga upp nya företag och nytt kunnande 
  
 som står fungerande och färdiga när delar av övriga världen kommer igång. Det ger 
  
 Sverige möjlighet att ta nya andelar av olika marknader. I det långa loppet kan det 
  
 bli en jätteaffär – såväl ekonomiskt som i form av intellektuellt kapital. 
  
 Upplevelse- industrin 
 Kraftfull utveckling 
 Upplevelseindustrin svarar redan idag för en ansenlig omsättning och betydande del av sysselsättningen i Sverige. Musik, film, spel, nya medier m m växer i omfattning och stora delar av upplevelseindustrin förväntas fortsätta sin snabba utveckling och expandera kraftigt under den närmaste tioårsperioden. 
 Den övergång som pågår mot nya digitala tekniker och uttryckssätt i kombination med bättre möjlighet till distribution i bredbandsnät, gör att ett stort antal nya tjänster, produkter och företag kommer att växa fram. 
 Det är en tydlig tendens såväl inom upplevelsebranschen i sig själv, men även utifrån de kopplingar som vi nu allt snabbare ser växa fram mellan upplevelseindustri och traditionell industri. Traditionella produkter lanseras med hjälp av upplevelser, upplevelsen kommer att finnas med i distributionen och produkter kommer i allt högre grad i sig själva att bygga på att förmedla upplevelser. 
 Upplevelseindustrin är ett mycket brett område. Här ryms allt från musik, film, TV/radio, konst,  
 performing arts  
 till reklam, mode och arkitektur. Här finns spel av allehanda slag. Upplevelseturism är ett annat område med stor potential. 
 Utbildning kommer alltmer att ta intryck från detta område. Det gäller såväl sättet att organisera arbetet (som allt oftare blir projektinriktat och problembaserat) som att skapa nya förutsättningar för lärandet genom upplevelser. En upplevelse är ofta den drivkraft som behövs för att skapa nyfikenhet och lust för lärande. 
 Upplevelseindustrin innehåller områden som har stora förutsättningar att utvecklas mycket kraftfullt under kommande år. IT är delvis en förutsättning för detta. 
 Tillgänglighet och distribution kommer att vara nyckelbegrepp. Mycket av områdets innehåll och tjänster är tunga att distribuera och det behövs snabb kommunikation för att det ska fungera på ett tillfredsställande sätt. En hel del kommer att bygga på envägskommunikation i form av TV,  
 video on demand 
 , musik, radio m m. I likhet med mycket av dagens distansutbild- ning skickas det ut till mer eller mindre passiva konsumenter. Intrycket är att detta är något nytt, när det i själva verket bara är ett annat distributionssätt för samma innehåll. Men med ordentlig bandbredd skapas möjlighet för alltfler verkligt interaktiva tjänster. 
 45 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Mö jligheter och tjä nster 
 Virtuella rum av olika slag 
 Vad finns det för möjligheter och tjänster som skulle växa sig starka om bredbandsutbyggna- den vore ett faktum? 
 Ett område är musiken. Först och främst kommer vi att genom de förbättrade möjligheterna för distribution och tillgänglighet se ett antal nya bolag växa upp som sänder interaktiv TV, radio och film över nätet. Det är ofta små bolag och de direktsänder även konserter av allehanda slag. Mångfalden gynnas, eftersom det blir allt enklare och billigare att sända. 
 Något som äntligen blir fullt möjligt är att spela musik tillsammans över nätet. Det försökte vi genomföra för några år sedan – med den tidens teknik – genom att låta folk koppla upp sig och spela tillsammans. Det var en  
 TV-kurs 
  för att lära sig att spela keyboard. Efter varje lektion skulle elever kunna koppla upp sig och praktisera sina kunskaper genom att spela tillsammans med andra. Här handlade det om elektroniska instrument som syntar och MIDI 
 29 
 . 
 Med en bredbandslösning kommer vi att kunna använda akustiska instrument. Då går det också att genomföra några riktiga  
 gig 
  
 30  
 över nätet. Då kommer vi också att se de första fullt utbyggda inspelningsstudiorna på nätet. Musiker befinner sig på olika platser och de möts för att spela in i virtuella inspelningsstudior. 
 Beträffande virtuella inspelningsstudior, går det också att se möjligheterna för andra typer av virtuella rum om bandbredden vore ett faktum. I de digitala världarna kommer en ny ungdomskultur att uppstå där man träffar vänner, går på konsert, teater, spelar spel eller bara pratar och umgås. Det  
 chattande 
  
 31  
 vi ser idag på Internet, kommer att följas av helt andra kommunikationsformer när bandbredden växer. 
 Det finns också en del spännande ansatser för virtuella museer och science centra. Det är virtuella rum som över nätet går att besöka för att se utställningar, vända och vrida på föremål, få information om föremål, konstnär eller vad det nu är. Det går att göra laborationer, testa och utforska såväl miljöer som ting med hjälp av simulatorer. 
 Detta existerar redan idag. Men det är inte många som ännu kan ta del av det fullt ut. Det saknas några delar för att det ska bli fullödigt. Det är t ex haptiska (känselbaserade) gränssnitt som gör det möjligt att kunna känna av saker, strukturer och omgivningar i virtuella miljöer. Du kan alltså måla en tavla i en tredimensionell miljö (3D) där du håller i en pensel som är kopplad till en dator, tar färg från en palett i form av en  
 3D-bild 
  och målar på en  
 3D-duk. 
  Du känner hela tiden motståndet i både färg och duk, vilket gör att du upplever att det känns som på riktigt. I bredbandsnät blir detta en viktig ingrediens i såväl nätverksspel som utbildning och produktion. 
 Spännande blir det att se vad som kommer inom spelindustrin när detta är fullt utvecklat. Det är väl ingen tvekan om att just spelindustrin kommer att vara först att utnyttja möjligheterna? 
  
 29 
  
 MIDI 
 , Musical Instrument Digital Interface, är ett kommunikationsprotokoll för elektroniska musikinstrument. 
  
 30 
  
 Gig 
 , spelning, föreställning, framträdande. 
  
 31 
  
 Chatta 
 , tjatta, föra skriftlig dialog i realtid via Internet. 
 46 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Fysiska rum gå r samman med virtuella 
 Hemmets olika behov 
 Skapande arbetssä tt i utbildningen 
 Kopplar vi samman ovanstående och dessutom skapar speciella distribuerade rum,  
 media spaces 
 , som kanske även tar med doftaspekten, så kommer vi att se miljöer där det fysiska rummet smälter samman med det virtuella. 
 Här är det framtida arbetsrummet där du känner närvaro trots att du arbetar med personer som är många mil bort. 
 Här är mötesrummet där personer sitter kring samma bord fast de finns på olika platser. Det här kan också vara en scen för att spela teater. Aktörerna finns på olika platser men det som sänds ut ger en helhetsbild. 
 Kanske är detta också en framtida dansbana? Du dansar med partners på andra orter. Det kanske blir det svårt med tryckare, men vem vet vad som händer i det långa loppet? Detta är under utveckling och vi kommer att se många spännande exempel inom en nära framtid. 
 Allehanda hushållsapparater kommer att börja kommunicera med varandra och med ägaren. Kylskåpet skickar meddelade till ägaren eller direkt till affären om att mer mjölk behöver köpas. Bordet läser av streckkoden på den bok som du håller över bordet och tar fram informationssidor på webben kring författare och ämne. 
 Du är i kontakt med nära och kära genom den bildskärm som är inbyggd i matbordet. Middag med mormor, morgontidning eller varför inte nyhetsmorgon från webben till frukost. De platta skärmarna på väggen prenumererar på digital konst tills du aktiverar skärmen för att se en film, kommunicera med vänner och bekanta eller vidareutbilda dig i entrepenörskap eller vad det nu månde vara. 
 Alla dessa tjänster kräver inte hög bandbredd 
 32 
 , men med hög bandbredd till hemmen kommer nya tjänster som idag är svåra att föreställa sig. Det blir spännande att se vad som kan komma. 
 Musikhögskolan i Stockholm har tillsammans med ett antal partners genomfört projektet Århundradets konsert som skulle gå att göra på annat sätt om det funnes bredband. Ett antal barn på olika platser i Sverige fick gemensamt planera, skapa och genomföra en konsert eller multimedial föreställning. 
 Detta lärandeprojekt tog utgångspunkt i ett skapande arbetssätt för att stimulera det ämnes- övergripande arbetet. Samtidigt som man arbetade med musik från olika århundraden och skapade egen musik i samma stil, så handlade det också om historia, geografi, språk m m utifrån den tidsepok det gällde. Upplevelse och skapande var som nav i ett helhetsperspektiv. 
 Barnens sätt att skapa blev i vissa fall mycket intressant att följa. Någon kom på ett litet tema och lade upp det på hemsidan, en annan tog ned det och lade till en basstämma, en tredje gjorde färdig låten, nästa skrev text, samtidigt började någon med en video till låten – helt plötsligt hade ett nummer växt fram. Det hela blev en föreställning på 100 minuter och det var en fröjd att se 300 barn agera i sin egen föreställning på Kulturhuset för fullsatta hus. Det blev ett minne och en upplevelse för alla medverkande. En hel del omotiverade elever fick motivation. 
 Med högre bandbredd hade projektet dels kunnat arbeta på helt annat sätt, dels ha det varit möjligt att sända föreställningen över nätet. Många var intresserade, tyvärr fick alldeles för få möjlighet att ta del av föreställningen. Nu kommer en efterföljare i projektet A composition for a new millennium. Det är ett samarbete mellan Sverige, USA och Kina som bygger på samma modell. Denna gång finns det andra resurser så det blir förhoppningsvis en turné i de olika länderna, TV och en nätföreställning. 
  
 32 
  
 Bandbredd  
 – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar per sekund, bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. 
 47 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Linux- modellen 
 Det som kittlar kanske mest är ändå möjligheterna att gemensamt utveckla olika typer av tillämpningar, produktioner och företagsidéer över nätet där olika parter bidrar med den specifikt egna kompetensen för att bygga något större som ingen själv kan åstadkomma. 
 Alltfler anammar arbetsmodellen (det är så det framgångsrika operativsystemet King har växt fram under senare år) och det blir spännande att se vad som händer när människor online 
 33  
 kan arbeta fullt ut på en och samma föreställning eller produkt. 
 Bredband ger utveckling 
 En jä tteaffä r i vå r hand 
 Ansats till storsatsning 
 Sverige har idag en stor möjlighet att ligga i utvecklingstäten inom upplevelseområdet om vi ser till att bygga ut ett kraftigt bredbandsnät värt namnet och ser till att förbindelsen i stort sett är gratis. 
 Det är ingen tvekan om att det kommer att leda till nya företag och nya produkter och tjänster. Många är förutsägbara. Men de allra flesta kan vi se först när vi är mitt i utvecklandet och användandet. Mycket nytt finns att hämta i gränslandet mellan den traditionella och den nya industrin. Många nya idéer som kommer att leda vidare, tvingas fram först när möjligheterna är ett faktum. Här finns mycket att vinna. 
 Om vi snabbt sätter fart på en bredbandssatsning kommer Sverige att ha ett försprång internationellt. Det kan innebära att vi hinner bygga upp nya företag och nytt kunnande som står fungerande och färdiga när delar av övriga världen kommer igång. Detta ger Sverige en möjlighet att ta nya andelar av olika marknader. Det kan i det långa loppet bli en jätteaffär – såväl ekonomiskt som i form av intellektuellt kapital. 
 Ett exempel är den redan nu så framgångsrika musikbranschen. Om vi har byggt upp en kraftfull och fungerande satsning som omfattar allt från inspelning på nätet till distribution till hemmet och på detta sätt producerat och distribuerat några världshits, så dröjer det inte länge innan världsartisterna kommer att stå på kö för att arbeta på samma sätt. Kopplar vi så kompetensutveckling av branschen och forskning till detta så har vi en jätteaffär i vår hand. 
 För att detta ska kunna genomföras fullt ut så krävs en kraftfull utbyggnad av infrastruktur och bandbredd 
 34 
 . Ska vi ha ut mesta möjliga av det så måste det gå snabbt. Vi har en möjlighet just nu som är ganska fantastisk. Ta vara på den. Bygg ut nu – kraftfullt och snabbt. 
 Utifrån upplevelseindustrins expansion och möjligheter har  
 KK-stiftelsen 
  tagit initiativ till att utreda förutsättningarna för en satsning på ett konsortium med inriktning mot kompetensut- veckling och forskning. Det sker i samarbete med näringsdepartementet och arbetet kommer att färdigställas under hösten 1999. Detta kan vara en ansats till en större satsning inom detta viktiga framtidsområde. 
 Frå ga till Taylor, Interaktiva Institutet 
 Många gillar att spela på hästar och det är möjligt att göra insatser på webben. Men det går ännu inte att följa loppet på Internet, utan det måste ske via TV. Det går inte se loppet i repris när jag själv vill, det går inte att köra reprisen i slow motion. Det går inte heller att följa oddsutvecklingen i realtid, etc. När kommer det? 
  
 Svar:  
 Allt detta följer automatiskt med bredbandsutvecklingen. Spel och dobbel talar vi ofta tyst om, men det är ett jätteområde. Samma gäller sexindustrin. Vad som händer där när det haptiska gränssnittet utvecklas, törs jag knappt tänka på. Sex säljer – även på nätet. 
  
 33 
  
 Online 
 , innebär att vara direktansluten som möjliggör direkt interaktiv kommunikation. 
  
 34 
  
 Bandbredd  
 – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar per sekund, bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. 
 48 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Vä rdet med bredband Fisher distansarbete 
 Munoz,  
 IT-kommissionen: 
  
 Munoz är sekreterare i  
 IT-kommissionen. 
  
 Utan bredband till lå g kostnad blir distansarbete marginellt 
 Inledning 
 Budskap 
 Bredband ä r fö rutsä ttning 
 Bredband ger bildmö jlighet 
 Detta avsnitt belyser ökande möjligheter för distansarbete genom billig bildkommunikation. 
 Distansarbete kan bli en reell möjlighet först när vi får en utbyggd bredbandslös- ning till fast kostnad. Då blir distansarbete mycket vanligare än hittills. 
 Att befinna sig i den geografiska periferin spelar allt mindre roll. Det är betydligt mera riskfyllt att befinna sig i kunskapsmässiga periferin. Tekniken har förutsättningar att kunna överbrygga avstånden. Det går att distansarbeta. 
 När jag för några år sedan började att arbeta i Stockholm, hade jag visionen av att kunna sköta mycket av mitt arbete på distans hemifrån Arvidsjaur. Via diskussionsgrupper på Internet,  
 e-post 
  o s v, skulle det vara möjligt att klara av mycket av de traditionella mötena utan att vara i Stockholm. 
 Det fungerade inte så. Jag var för tidigt ute. Det visade sig vara nödvändigt att närmast dagligen sitta i möten och träffa människor. Tekniken var för outvecklad. Därför gick det inte att arbeta på distans så som jag trodde. 
 Det har talats mycket om distansarbete under många år, men min bedömning är att det förekommer högst marginellt idag. Begreppet distansarbete kommer att bli en reell möjlighet först när vi får en utbyggd bredbandslösning till fast kostnad. 
 Geografins betydelse kommer därmed minska avsevärt. Men vi är inte där ännu. Det som skulle få oss dit är just bredband och till fast låg kostnad. 
 Med en bredbandsförbindelse där uppkopplingen sker till fast kostnad är förutsättningarna helt andra för distansarbete. 
 Bildkommunikation med hög kvalitet är nämligen mycket viktig när man möter människor. Fast låg kostnad är också avgörande. Det kommer att innebära att många skaffar sig utrustning för bildkommunikation och det kommer att vara möjligt att nå många hemifrån genom bildkommunikation. Det fasta priset ger ett totalt oberoende av tiden. Det innebär att nya typer av kommunikation är möjlig, t ex i okonventionella sammanhang som inte direkta planerade möten eller att på distans umgås informellt med kolleger vid kaffebordet. Men det är också viktigt att mötas fysiskt. Tekniken kan inte fullt ut ersätta möten människa mot människa. 
 Mö jligt vara nä rvarande 
 Om man som jag är borta hemifrån mycket, kommer det att vara möjligt att fungera hemåt med hjälp av bredbandstekniken. Jag kan med bildförbindelse sitta med vid middagsbordet hemma då barnen summerar dagen i skolan. Jag kan vara med om sådant som är viktigt för mitt liv och som jag normalt missar om jag är frånvarande. Jag kan hjälpa barnen med läxorna på ett helt annat sätt än vad som är möjligt via telefon och  
 e-post. 
  
 49 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Frå gor till Munoz,  
 IT-kommissionen 
  
 Vilken blir den största personliga nyttan av att distansarbeta när det blir möjligt via bredbandskom- munikation? 
  
 Svar:  
 Jag kan arbeta mera hemifrån. Och då jag inte är hemma, kan jag vara hemma mera genom bredbandskommunikation. Det kommer att växa fram nya arbetsmönster, mötes- och samarbetssätt som vi idag inte fullt ut kan förstå. Världen blir vårt samarbetsområde på ett helt annat sätt än idag. 
 Så i praktiken kan en organisation vara geografiskt utspridd och fungera lika bra? 
  
 Svar:  
 Ja, men i möten mellan människor handlar det om både och – inte om antingen eller. Tekniken kommer aldrig att fullt ut kunna ersätta mötet öga mot öga. 
 50 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Tema C: 
 Utfö randet av ett rikstä ckande bredbandsnä t 
 Ö versikt 
  
 Inledning 
  
 Temat för denna del att belysa det möjliga utförandet av ett rikstäckande bredbandsnät 
  
 genom att behandla 
  
 nättopologin 
 35 
  
 optofibertekniken 
  
 IP-tekniken 
 36 
 . 
  
 35 
  
 Topologi 
 , geografisk utformning –  
 nättopologi  
 är det geometriska utseendet av nätets kabelförläggning. 
  
 36 
  
 IP 
 , Internet Protocol, är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra  
 IP-baserade 
  nät. 
 51 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Bredbandsnä tets topologi 
 37  
 – som ett hö Lee på ett myggnä t 
 Day, Stupi AB: 
 Day är verksam vid det egna konsultföretaget Svensk Teleutveckling  Produktinnova- tion AB, Stupi AB, och som teknisk rådgivare åt bl a Cisco och Sprint. 
 Radikalt ny nä tstruktur ger  
 alla  
 tillgå ng till det som idag ä r omö jligt 
  
 Inledning 
  
 Detta avsnitt belyser idéerna för hur ett nytt rikstäckande bredbandsnät går att utforma. 
  
 Budskap 
  
 Sverige behöver en radikalt ny publik  
 IT-infrastruktur 
  som ger alla tillgång till hög 
  
 verklig kommunikationskapacitet. Det går att åstadkomma genom att staten, 
  
 regionerna och kommunerna tar ansvaret för att bygga en fiberoptisk struktur som 
  
 sammantaget bildar ett finmaskigt bredbandsnät över Sverige vilken upplåts för IP 
 38 
  
 och som till låg kostnad är tillgängligt för alla – oberoende av ort. På denna 
  
 infrastruktur kan en mångfald operatörer agera för att leverera tjänster i full 
  
 konkurrens. 
  
 Nytt paradigm ä r nö dvä ndigt 
 Sverige står inför uppgiften att åstadkomma ett paradigmskifte inom tele- och datakommuni- kationsområdet. Det kan ske genom att välja en radikalt ny nätstruktur. Vi behöver skynda på. Sverige kan vinna tid och ta ett ordentligt försprång mot omvärlden. 
 Sverige behöver en publik, öppen, rikstäckande  
 IT-infrastruktur. 
  Analogt med det allmänna vägnätet ska den nya infrastrukturen fritt få trafikeras av alla – till skillnad från den nuvarande teleinfrastrukturen där olika operatörer har egna körbanor, egna vägkorsningar, etc. 
 Detta är praktiskt möjligt genom att förlägga så mycket fiber som möjligt över hela Sverige. Kostnaden för själva fibern är marginell. Bandbreddens 
 39  
 värde minskar med tiden och till slut är också kostnaden för bandbredd marginell. Den som äger bandbredd i dagens telein- frastruktur innehar en maktposition och kan ta bra betalt för kapaciteten. Det är analogt med att bilvägarna skulle ägas av vinstdrivande tjänsteproducenter som ASG och Snabba Budet. 
 Därför ska också den nya infrastrukturen vara en statlig och allmän resurs som är tillgänglig för alla på samma villkor. Detta garanterar god tillgänglighet till mycket lågt pris. Den enskilde, såväl företag som person, har mest att vinna på ett sådant system. 
 Konkurrensen ska fungera på tjänstenivå, men behövs inte på den grundläggande fysiska infrastrukturen. Staten ska inte konkurrera med egna tjänster – lika lite som att staten skulle göra bilaffärer. 
 Stat och kommun ska tillhandahålla svart fiber 
 40  
 (öppen ledning) och kanalisation, men  
 inte  
 operera tjänsterna på den nya infrastrukturen. Stat och kommun ska ha täckning för sina kostnader, men i övrigt vara fullständigt neutrala. 
  
 37 
  
 Topologi 
 , geografisk utformning –  
 nättopologi  
 är det geometriska utseendet av nätets kabelförläggning. 
  
 38 
  
 IP 
 , Internet Protocol, är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra  
 IP-baserade 
  nät. 
  
 39 
  
 Bandbredd  
 – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar per sekund, bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. 
  
 40 
  
 Svart fiber  
 är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. 
 52 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Dagens nä t fungerar inte 
 Må lbilden 
 Det traditionella, idag dominerande, byggsättet med en stjärntopologi fungerar inte. Det skulle snabbt uppstå ohanterliga trafikvolymer på 15 Tbit/s eller mera i centrum av nätet. 
 Ett framtidssäkert  
 IP-nät 
  ska byggas med redundans (som ett hönsnät på ett myggnät), d v s inte som det stjärnnät som idag finns för traditionell telefoni. Det behövs för att uppnå en helt nödvändig flexibilitet och för att åstadkomma en högkvalitativ tjänst då alla ingående delar inte behöver fungera samtidigt. 
 Fastighetsnät 
 41  
 bör ägas av fastighetsägarna (och ytterst de boende) för att förhindra monopol- situationer från enskilda operatörer. Jämför med dagens  
 kabel-TV-situation 
  där operatörerna med femårskontrakt binder upp fastighetsägaren. 
 De boende måste ha möjlighet att välja olika operatörer eller använda flera samtidigt. 
 Målet är att skapa 
  
 en nationell fiberinfrastruktur som enkelt kan uppgraderas genom byte av ändutrustning 
  
 en grundfunktion med minst 5 Mbit/s  
 ände-till-ände 
  i en öppen  
 IP-arkitektur. 
  
 En grundläggande förutsättning är själva fiberinfrastrukturen. Utan den kommer vi ingenstans. 
  
 På basis av fiberinfrastrukturen skapar olika operatörer grundfunktionen, d v s i första steget 
  
 5 Mbit/s verklig kapacitet  
 ände-till-ände 
  mellan kommunicerande parter över hela Sverige. 
  
 Varfö r fiber? 
  
 Varför ska basinfrastrukturen bygga på fiber? Varför inte koppartråd? Varför inte radio, o s v? 
  
 Antag att vi ska lägga ut 10 000 kronor på ändutrustning. Med  
 ADSL 
 42 
 -tekniken 
  över 
  
 koppartråd går det att i bästa fall få en kapacitet upp till 6 Mbit/s i riktning till användaren. 
  
 Till samma kostnad som för ADSL, går det att på fiber få ungefär 2 Gbit/s, d v s en närmast 
  
 gränslös kapacitet jämfört med alternativen. 
  
 Valet är uppenbart till fiberns fördel. ADSL kan inte bli så mycket bättre och är alltid 
  
 asymmetrisk. Fiber ger mycket mera redan från början. Fiber är framtidssäkert. 
  
 Fiber bör alltid vara förlagd i rör, så att det enkelt går att lägga till mer fiber om den inte räcker 
  
 till. Det finns ingen anledning till att infrastrukturens kapacitet framgent ska vara begränsande. 
  
 Är det brist på kapacitet, stiger priserna. Brist är möjlig att helt undvika. När fibern väl finns 
  
 där, kan vem som helst köra 2 Mbit/s, 10 Mbit/s eller mera beroende på behoven. Det är 
  
 samma fiber för alla. Det som varierar är den ändutrustning som olika användare har för sina 
  
 ändamål. 
  
 Bandbredden 
 43  
 är en funktion av ändutrustningens kapacitet – inte av fibern i sig. Fiberkostna- 
  
 den är konstant. 
  
 Dagens fiber har en livslängd på minst 50 år, förutsatt att kabeln inte utsätts för vatten. Fiber 
  
 är helt transparent, i betydelsen att fibern är oberoende av tillämpningen. Olika operatörer 
  
 som ska realisera den logiska infrastrukturen har möjlighet att välja olika typer av teknik, allt 
  
 efter eget gottfinnande och teknikvalet kommer att variera över tiden. 
  
 41 
  
 Fastighetsnät  
 är kablar, kopplingsutrustning, etc installerade i en fastighet. 
  
 42 
  
 ADSL 
 , Asymmetric Digital Subscriber Line. 
  
 43 
  
 Bandbredd  
 – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar per sekund, bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. 
 53 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Ny grund Fisher svenska nä tet 
 Att förse  
 hela  
 Sverige – såväl tätorter som glesbygd – med ett publikt och öppet bredbandsnät är i grunden en uppgift för kommunerna och staten. 
 Den nationella fiberstrukturen byggs i form av ett rutnät, ett hönsnät, genom att varje kommun förlägger fiber. 
 I bilden till höger motsvarar varje kommun i Sverige en ruta (A, B, C, D o s v). Kommu- nen inrättar ett fibercentrum. Större kommuner gör två eller fler fibercentra. Från sitt fibercentrum drar kommunen fiber dels till fibercentret hos kommunen i norr, dels till fibercentret hos kommunen i öster. 
 Genom denna samverkan växer en heltäckan- de fiberstruktur fram över hela Sverige. 
 Nationell topologi 
 Fibercentrum 
 700 Fiber 
  
 A 
  
 B 
  
 C 
  
 D 
  
 Helt ny typ av Barker 
 Att förverkliga resten av nätet är en större utmaning. En del aktörer föredrar stjärnnät, andra ringnät. I en utbredd svensk fiberstruktur måste det vara möjligt att tillhandahålla båda nättyperna. 
 I praktiken distribuerar kommunerna sina fibercentra och på det sättet uppstår ett helt nytt stamnät – fast maskfor- migt (som ett stort hönsnät). 
 Till regionala distribu- tionspunkter ute i bostadskvarter eller fastighetsområden finns en eller flera ringar kopplade (som ett myggnät, ovanpå hönsnätet). 
 Det går på detta sätt att bygga både stjärnnät och ringnät som är fullständigt redundanta genom att låta ringarna gå genom stamnätet. 
  
 Stamnät-Områdesnät 
  
 Fibercentrum 
  
 Områdesspridning 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 För operatör 
  
 som föredrar  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 Flera access- 
  
 stjärnnät 
  
 A 
  
 A 
  
 ringar möjliga 
  
 A 
  
 A A 
  
 Stamnät 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 Fastighetsnod 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 Stamnät 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 På så vis går det att klippa av förbindelserna på ett eller två ställen till alla fastigheter och nätet fungerar fortfarande. 
 54 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Heltä ckande utan grä nser 
 Sverige kommer att helt täckas av en fibernät- struktur enligt bilden. 
 Med tillräckligt mycket fiber, uppstår inga kapacitetsbegränsningar i nätet. 
 Nätet är dessutom driftsmässigt svårt att slå ut, eftersom det finns rikligt med alternativa trafikvägar. 
 Grundinfrastrukturen är fiber mellan kommuner- nas fibercentra. 
  
 A A 
  
 A A A A 
  
 A A A A 
  
 A A A A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A A A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 A A A A 
  
 A A A A 
  
 A A A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A A A 
  
 A A A A 
  
 A A A A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A A A A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A  
 A 
  
 A A A A 
  
 A A A A 
  
 A A A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A  
 A 
  
 A A A A 
  
 A  
 A A  
 A 
  
 A  
 A A  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 AAA 
  
 A A 
  
 A A A A 
  
 A A A A 
  
 A A A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A 
  
 A 
  
 A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 A A 
  
 Må Johnsonav operatö rer 
 Sista strä ckan till fastigheten 
 Det finns alltså  
 inget traditionellt stamnät  
 i denna struktur. 
 Ett konventionellt stamnät skulle nämligen koncentrera trafiken så till den grad att naturlagar- na till slut sätter stopp för trafiken. Med en konventionell nättopologi går det överhuvudtaget inte att klara uppställda prestanda, d v s 5 Mbit/s i verklig kapacitet  
 ände-till-ände 
  i nätet. 
 Den fysiska infrastruktu- ren består av de fibernät som kommunerna, regionerna och staten skapar tillsammans – i bilden till höger är det de horisontella slingorna. 
 I fibernätet finns ingen konkurrens av något slag. 
 Tjänster på nätet kan tillhandahållas av ett 10–  
 20–50–tal 
  telebolag eller operatörer – vertikalerna i bilden. Sådana operatörer kan vara lokala, landsom- fattande eller världsom- spännande. 
 Tjänsteoperatörerna verkar i full konkurrens. 
 Tjänsteoperatörer som levererar  
 IP-tjänst 
  i hela eller delar av landet 
 OP10 OP20 OP30 OP40 OP50  
 OP-n 
  
 Svart 
 fiberstruktur 
  kommunägd 
  öppen för alla 
 Fibernätet byggs av kommunen i en sådan omfattning att det är högst hundra meter från varje fastighet. Sista sträckan fram till en fastighet kommer att vara fastighetsägarens problem att lösa. Här behövs innovationer. Radio med hög frekvens kan vara användbart. 
 Denna del av nätet är alltså ingenting som en enskild operatör ska tillhandahålla eller äga (som är fallet i dagens infrastruktur). Abonnenten måste ha total frihet att välja operatör för önskade tjänster. 
 55 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 I fastigheten 
 Hos abonnenten 
 Ta t ex en hyresfastighet med ett antal lägenheter och som är ansluten till nätet med en fiber från kommunens avlämningspunkt i ett utrymme där utrustning går att placera. 
 I ett gemensamt utrymme, t ex i källaren, placerar alla operatörer som vill leverera tjänster till abonnenter i fastigheten den utrustning som behövs i varje enskilt fall. Varje operatör kan fritt använda sina egna lösningar. 
 Här kopplas också varje lägenhet in på en panel. Abonnenten kan sålunda lätt välja operatör. 
 Fastighet 
  
 Gemensamt utrymme 
  
 i fastigheten 
  
 OP1 
  
 L{genhet 
  
 1 
  
 2 
  
 OP2 
  
 3 
  
 Fastighetsnä t 
  
 Fiber I gatan 
  
 4 
  
 OP3 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 OP4 
  
 8 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 4 
  
 5 
  
 6 
  
 7 
  
 8 
  
 Den yttersta delen av nätet består av någon form av utrustning nära abonnenten. Det kan 
 vara ett rent  
 Ethernet-uttag 
  eller en settop  
 Tegelsten till kund settop box fö r 
  
 annan avlä mning ä n IP ö ver  
 Kat-5 
  
 box för inkoppling av telefoner, TV- 
 apparater, fjärrstyrningsutrustning, o s v. 
  
  Ethernet 
  
 KAT-5 
  
 Den logiska gränsytan är IP. Den elektriska 
  
 gränsytan är  
 KAT-5-kabel 
 44 
  
 eller Ethernet- 
  
 Ethernet 
  
 kabel. 
  
 KAT-5 
  
 Kundplacerad 
  
 Telephone 
  
 utrustning 
  
 Television 
  
 Det betyder att vem som helst kan tillverka 
  
 settop box 
  
 Remote 
  
 abonnentutrustning och sälja fritt – det 
  
 Control 
  
 uppstår en växande marknad för innovativa 
  
 Harris 
  
 61 
  
 produkter som kan användas för anslutning 
  
 till nätet. 
  
 Det innebär t ex att en PC som kopplas till varje godtyckligt sådant uttag omedelbar får tillgång till nätet och användaren kan t ex ägna sig åt distansarbete eller delta i ett sammanträ- de. 
  
 44  
  
 Kategori-5-kabel 
  
 är standardiserad kabel för datatrafik med hög hastighet i fastighetsnät. 
 56 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Operatö rens perspektiv 
 Abonnentens perspektiv 
 Med denna nya fiberstruktur på plats får en operatör 
  
 tillgång till svart fiber 
  
 45  
 (ej dispersionsskiftad) 
  
 möjlighet att bygga accessringar med ett fiberpar i vardera riktningen utan gemensam förläggning så långt som möjligt, d v s på detta sätt åstadkomma redundans, vilket är viktigt med tanke på att nätet är så komplext att det statistiskt sett alltid är någonting ur funktion 
  
 utrymme som är tillräckligt för att ha i storleksordningen 40 operatörer i tätort, 15 i glesbygd och 10 i resten av landet 
  
 tillgång till 700 fibrer (350 par) mellan huvudnoder i kommunen och andra kommuner 
  
 tillgång till 96 fibrer i stad, 48 fibrer på landsbygd och i övrigt 24 fibrer 
  
 möjlighet att konfigurera fiber som ring- eller stjärnnät utan stor extrakostnad eller stor andel redundanta vägar i samma kanalisation. 
  
 En abonnent till en operatör får en grundtjänst 
 46  
 bestående av 
  
 IPv4 unicast och multicast 
  
 garanterat minst 5 Mbit/s genomströmning till godtycklig annan abonnent i Sverige 
  
 70 procent av 5 Mbit/s ska kunna vara multicast 
  
 max 10 millisekunders fördröjning till annan abonnent i samma stad (även kund till annan operatör) 
  
 i genomsnitt 300 
  
 47  
 bit/s till/från destinationer utanför Sverige i grundtjänsten med möjlighet till uppgradering per hushåll (ger 900 Mbit/s på 3 miljoner hushåll) 
  
 avlämningspunkt 10 eller 100 Mbit/s Ethernet RJ45  
  
 (KAT-5-kabel 
 48 
 ) 
  
 störst antal hushåll anslutna utan redundans är 32, fler än så ska sitta på ringar 
  
 max 2 sekunders omkopplingstid till alternativväg vid fel på godtycklig nätkomponent i Sverige 
  
 övrig  
  
 IP-tjänst 
  enligt  
 IT-kommissionens 
  och Statskontorets specifikation. 
  
 45 
  
 Svart fiber  
 är optisk fiber utan ändutrustning, d v s att nätleverantören ger båda ändarna av förbindelsen i form av fiberanslutning till kunderna utan någon mellanliggande utrustning. 
  
 46 
  
 Grundtjänst  
 är den  
 IP-tjänst 
  som en operatör måste leverera med en viss kvalitet. (Jämför elnätets 230 volt). En specifikation av denna grundtjänst måste utformas för att kvalitetskontroll ska kunna ske. 
  
 47 
  
 Varje abonnent kan garanteras i genomsnitt 300 bit/s. Förbättrade prestanda utanför Sverige måste bli en tilläggstjänst, eftersom en kostnad måste betalas till operatörer i andra länder som inte är lika välutvecklade. 
  
 48 
  
 Kategori-5-kabel 
  
 är standardiserad kabel för datatrafik med hög hastighet i fastighetsnät. 
 57 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Frå gor till Jenkins, Stupi AB 
 Är det rätt att bygga ut hela strukturen nu? Räcker det inte med bygga i takt med uttalade behov? 
  
 Svar:  
 Sverige borde ha startat med att bygga bredbandsnät redan igår! 
 Vi måste bygga ut kanalisationen och fiberinfrastrukturen så att vi har möjlighet att leverera tjänster till alla som skulle vilja ha det – i hela landet. 
 En del av strategin för att göra landsomfattande fiberutbyggnad, är att Sverige ska locka till sig många tjänsteoperatörer – de som ska lysa upp fibern. Ju fler, desto bättre. Därför är det viktigt att det från första början finns en modell, en plan, för hur Sverige de närmaste åren ska få den nya infrastrukturen. Då kan alla aktörer planera sin utveckling. Det går inte att bygga den tänkta infrastrukturen inkrementellt. 
 Däremot behöver man inte ansluta utrustning till fibern för den som inte vill ha det. Men nästa ägare av fastigheten kanske vill och då ska det finnas en enkel möjlighet för det. 
 Så strategin är att börja bygga nu, för att kunna klara de framtida behov – som troligtvis växer fram? 
  
 Svar:  
 Vi kan framgent ta förlagd fiber i bruk i den takt som vi behöver. Den som inte vill ha en anslutning, behöver naturligtvis inte – men  
 nätet finns där för den som behöver det 
 . Bara för att en del människor just nu inte kan se ett behov, ska det inte för tid och evighet vara en öken för andra. 
 Det kan alltså växa fram en hel del lokalt baserad verksamhet. Behövs det en ny typ av lokala operatörer som ligger mellan fastighetsägaren och  
 Internet-operatören? 
  
 Svar:  
 I det läget då det finns en mellanhand mellan kunden/abonnenten och operatören som har förhyrt fiberkapaciteten från staten, så måste mellanhanden lyda under operatören. Kravet ska ju finnas på den hyrda fibern att grundfunktionen hos abonnenten uppfylla minimikraven. 
 Är det inte primitivt att ett hushåll ska ha två anslutningar för att kunna byta operatör? 
  
 Svar:  
 Är det lyxigt att ha två fysiskt olika ledningar hem? Ja, det är det. Men om det bara är en ledning, måste ju någon operera den. Kravet är att det ska fungera bra. Det går bättre att ställa krav om det finns alternativ. Den faktiska merkostnaden gäller endast ledningen och det är förhållandevis billigt. 
 Nätskissen påminner mycket om den situation som idag finns i Stockholm med Stokab – är det riktigt? 
  
 Svar:  
 Stokab löser uppgiften bra. Men det krävs annan prisbild och nationell täckning. 
 58 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Har Sverige tillräckligt med kompetens för att bygga visionens stora  
 IP-nät? 
  
 Svar:  
 Sverige har inte så mycket kompetens. Det är ett problem. Därför är det viktigt att det finns ett antal operatörer som är nationella, just för att vi ska kunna få ordentlig kompetens- koncentration på  
 10–20 
  ställen. Att varje kommun ska kunna göra detta för att vara världsledande är orealistiskt. Utbildningsmässigt är detta svårt att åstadkomma. Att utbilda en civilingenjör tar fem år – och om fem år borde allt detta vara färdigt  
 Jag har jobbat i projekt för att försöka lösa de problem som uppstår vid utbyggnad av en sådan här infrastruktur. En insikt är att man inte kan utgå från att de som bygger näten vet vad de egentligen gör. Därför är det nödvändigt att bygga in så mycket som möjligt av självkonfiguration och funktion i själva nätet, d v s  
  
 plug-and-play 
 . 
  Annars tar utvecklingen för lång tid. 
 59 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Det fysiska nä tet ska bestå av fiber 
 Jennings, 
  Ericsson Cables AB: 
 Jennings 
  är utbildare vid Ericsson Cables AB, Hudiksvall. 
 Fibertekniken har stö rsta potentialen och ä r framtidssä ker 
 Inledning 
 Budskap 
 Detta ä r 
 en optofiber 
 Detta avsnitt belyser utvecklingen av optisk fiber för kommunikation. 
 Optisk  
 singelmod-fiber, 
  med en livslängd på minst 30 år, ger förutsättningar för en framtidssäker infrastruktur med en enorm bandbredd 
 49  
 och kommunikationskapa- citet. Den är billig, skapar inga miljöproblem och är energisnål. Endast optisk fiber kan klara att uppfylla dessa krav. 
 Idén att använda något slags glasfiber för elektronisk kommunikation kom 1967. De första kommersiella fibrerna kom 1983. Sedan dess har fibern revolutionerat telekommunika- tionsområdet. Nu är fibertekniken mycket långt utvecklad och redo att ta sig an de stora uppgifterna. 
 Vad ä r en optofiber ? 
 Singelmod fö r det mesta 
 Färgat skikt av akrylat 
  
 Skydd av 
  
 akrylat 
  
 Mantel av kiseldioxid 
  
 Kärna av dopad kiseldioxid 
  
  Fibern ä 
  
 av glas 
  
 n Fibern är gjordav glas 
  
  125/250 µm i 
  
 n Den är 125/250diameterµm diameter 
  
  Kärnan är 
  
 n Kärnan är: 
  
 -fiber 
  
 5-9 
  µm fö 
  
 Williams 
  µm för singelmodfiber 
  
 Freemanµm fö 
  
 -fiber 
  
 Williams 
  µm för multimodfiber 
  
 En fiber består av två sorters glas, dels en inre kärna, dels en yttre mantel. Kärnan är en aning dopad för att skapa en kanal som överför ljus över långa sträckor med hög kapacitet. Glaset är 125 mikrometer i diameter och med skyddande plastskikt är diametern 250 mikrometer. 
 Den fiber som används mest idag är s k  
 singelmod-standardfiber. 
  Den kommer att klara de flesta behoven i framtiden. Ett alternativ är den s k  
 multimod-fibern 
  som har en större kärna som kan överföra större mängd ljus.  
 Multimod-fibern 
  är dyrare, klarar sig med billigare elektronik och fungerar bra på distanser upp till en kilometer. Men den har ett lågt kapaci- tetstak och kommer att inte att vara aktuell mer än för sista sträckan in till användaren. 
  
 49 
  
 Bandbredd  
 – vid digital informationsöverföring anges bandbredden, d v s överföringskapaciteten, i bitar per sekund, bit/s. Bandbredden motsvarar mängden information som överförs per tidsenhet. 
 60 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Tekniken utvecklas fort 
 Faktorer som begrä nsar kapaciteten 
 Fiberutvecklingen 
  
 Erbiumdopade 
  
 Våglängds- 
  
 multiplexering 
  
 LEAF 
  
 Fiberförstärkare 
  
 Singelmodfiber 
  
 -90 
  
 -95 
  
 Singelmodfiber, dispersionsskiftad 
  
 Icke-noll 
  dispersionsfiber 
  
 Standardfibern 
  
 Singelmodfiber, stegindex 
  
 AllWave 
  
 Multimodfiber, stegindex 
  
 Multimodfiber, gradientindex 50/125 µm 
  
 2000 
  
 Sanchez 
  
 Högkapacitetsfiber 
  
 1000 
  
 Multimodfiber, gradientindex 62,5/125 µm 
  
 -70 
 -72 
 -74 
 -76 
 -78 
  
 -80 
 -82 
 -84 
 -86 
 -88 
 -90 
 -92 
 -94 
 -96 
  
 -98 
  2000 
  
 LEAF = Large Effective Area Fiber (Corning 
 TM 
 ) AllWave 
 TM  
 = Fiber med vattentoppen borta (Lucent) 
 Tekniken utvecklas kraftigt. Bl a går det nu att förstärka ljus med ljus. Det betyder att det för närvarande går att överbrygga avstånd på över 300 kilometer med en fiber utan att ha en elektrisk förstärkning. 
 Tekniken med s k våglängdsmultiplexering som kom för fyra år sedan, gör att kapaciteten i en enda fiber närmar sig 1 Tbit/s, d v s 1 000 Gbit/s. Det är den fibern som idag vore möjlig att förlägga till alla hushåll. De nät som nu börjar byggas i Europa kommer att ha en kapacitet på över 1 000 Tbit/s. Det är en enorm överföringskapacitet. 
 Några tekniska begränsningar av fiberns kapacitet är 
  
 dämpningen  
 – d v s att ljussignalen försvagas ju längre fibern är, men det är inga problem att med vanlig utrustning överbrygga avstånd runt 100 kilometer och i extremfall 
 300 kilometer. Lösningen på detta problem är att utveckla bättre fiber och/eller bättre fiberförstärkare. 
  
 dispersionen  
 – d v s att ljuspulsen breddas med fiberlängden, men det problemet är hanterbart inom 100 kilometer och i extremfall 300 kilometer. Lösningen är att använda s k dispersionsskiftad fiber samt s k smalbandiga lasrar. 
  
 icke-linjära 
  
  effekter  
 – d v s felaktigheter i överföringen vid användning av särskilt höga lasereffekter (gäller långdistanssystem) och det försvårar våglängdsmultiplexering. Lösning- en är förbättrad fiber, s k LEAF, Large Effective Area Fiber. 
 61 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Kapaciteten ö kar snabbt 
 Ojä mfö rlig kapacitet 
 Fiberkapaciteten utvecklas mycket kraftigt. 
 Tillsammans med ännu bättre fiberförstärkare och våglängdsmultiplex- ering går det att spänna bågen ytterligare upp till  
 Tbit/s-området 
  och ännu högre. 
 Det ger en enorm framtidstrygghet vad gäller tillgången på kommunikationskapa- citet. Någon brist kommer överhuvudtaget inte att uppstå under förutsättning att det finns god tillgång till förlagd fiber. 
 Teknikframsteg som visar fiberns kapacitet 
 Gbit km/s 
  
 SM-fiber 
  
 10 
 8 
  
 EDFA + DWDM 
  
 10 
 7 
  
 10 
 6 
  
 SM-fiber 
  
 10 
 5 
  
 SM-fiber 
  
 EDFA 
  
 coherent 
  
 10 
 4 
  
 SM-fiber 
  
 SM-fiber 
  
 1550 nm 
  
 10 
 3 
  
 1310 nm 
  
 100 
  
 MM-fiber 
  
 850 nm 
  
 10 
  
 1 
  
 0,1 
  
 Å r 
  
 -76 
  
 -78 
  
 -80 
  
 -82 
  
 -84 
  
 -86 
  
 -88 
  
 -90 
  
 -92 
  
 -94 
  
 -96 
  
 -98 
  
 2000 
  
 EDFA 
  
 = Erbium Doped Fiber Amplifier 
  
 DWDM 
  
 = Dense Wavelength Division Multiplexing 
  
 Prestandamätning sker genom att sända ett antal bit över en viss sträcka, t ex 1 Gbit/s över 300 kilometer ger 300 Gbit km/s. Det går att optiskt förstärka signalen när som helst. För att sända 5 Gbit/s över en fibersträcka på 16 000 kilometer går det att använda ett flertal  
 Erbium-dopade 
  fiberförstärkare (EDFA) längs vägen. Används dessutom flera hundra våglängder samtidigt, går det att nå närmast osannolika prestanda. 
  
 En jämförelse med andra 
  
 Fiber i jä mfö relse med andra ö verfö ringsmedier 
  
 överföringsmedier visar 
  
 att fibertekniken ger en 
  
 kapacitet som är vida 
  
 Mbit/s 
  
 överlägsen. 
  
 3,1meter 
  
 meter20 
  
 km20 
  
 5 
  
 Mbit/s2WCDMA 
  
 50 
  
 ISDN 
  
 xDSL 
  
 GSM 
  
 kbit/s400 
  
 kbit/s720WCDMA 
  
 Upplänk 
  
 Nedlänk 
  
 Mbit/s155 
  
 Adkins/s1 
  
 Tbit/s1 
  
 ISDN ger i 
  
 4 
  
 sammanhanget 
  
 endast en blygsam 
  
 3 
  
 bandbredd. 
  
 2 
  
 51 
  
 1 
  
 ADSL kan gå upp 
  
 till 5 Mbit/s. 
  
 Kopparnätet 
  
 Mobiltelefoni 
  
 Satellit 
  
 Fibernät 
  
 Mobiltelefoni kan klara upp till 
  
 2 Mbit/s med den senaste tekniken, men till en orimligt hög kostnad. 
  
 Satellit ger en ganska bra nedlänk, men en dålig upp- länk. 
  
 En fiberförbindelse i vanliga system är på 155 Mbit/s och det ger en 3,1 meter hög diagramstapel. Upp till 1 Gbit/s blir stapeln 20 meter. De allra bästa av dagens system i  
 Tbit/s-klassen 
  motsvarar en stapel på 20 kilometer. 
 Den teoretiska kapaciteten för fiber ger en diagramstapel med toppen halvvägs till månen. 
  
 50 
  
 ISDN 
 , Integrated Services Digital Network. 
  
 51 
  
 ADSL 
 , Asymmetric Digital Subscriber Line. 
 62 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Tekniskt vä gval 
 Ett tekniskt vägval vid nätbygge är om man ska satsa på få fibrer med mycket hög kapacitet eller många fibrer med en beprövad och allmänt tillgänglig kapacitet. Eller om det ska vara många fibrer och fler våglängder? Det lutar åt de två sistnämnda alternativen eftersom de ger enklare system. 
 Vilken fiber man bör välja för att bygga ett fiberoptiskt Sverige beror på användningsområdet. Standard  
 singelmod-fiber 
  passar för förbindelser mellan städer, ringar i städer, de sista metrarna till industrier, skolor och kontor, till bostadsområden och även inne i bostadshus. Det betyder att  
 singelmod-fiber 
  går att använda i de flesta sammanhang. Om det är höga kapacitetskrav mellan städer och i stadsnät kan man använda  
  
 non-zero 
  
  dispersion shifted  
  
 singelmod-fiber. 
  
 När det gäller de sista metrarna till arbetsplatser och i bostäder är det standard  
 singelmod-fiber 
  som är både enklast och billigast att använda. Ett problem är att systemen är lite dyrare, för de kräver laser – men det ger å andra sidan utrymme för en miljonindustri för att tillverka alla de lasrar som behövs i en svensk bredbandssatsning. 
 Ett alternativ idag skulle kunna vara  
 multimod-fiber 
  för den sista biten ända hem. Multimod- fiber är  
 2–3 
  gånger dyrare än  
 singelmod-fiber, 
  men elektroniken är billigare. Slutkostnaden blir troligen densamma. 
  
 Singelmod 
  
 Den vanliga  
 singelmod-fibern 
  går alltså att använda till de flesta lösningar.  
 Singelmod-fibern 
  
 det som gä ller 
  
 är billigast – t o m billigare än koppartråd 
  
 går att använda utan problem på avstånd upp till 200 kilometer 
  
 passar för system på upp till 10 Gbit/s och ibland högre 
  
 klarar av flera system samtidigt (våglängdsmultiplexering) 
  
 ett singelsystem på 10 Gbit/s motsvarar över 60 mikrovågslänkar av bästa sorten 
  
 kan ingå i kablar med  
 100–1 
  000 fibrer 
  
 bör kontakteras och skarvas professionellt. 
  
 Oö verträ ffad kapacitet 
 För fiber till kvarteret, fiber till skrivbordet eller fiber till hemmet ger  
 singelmod-fiber 
  i praktiken obegränsad kapacitet. Transmissionsmediet i en framtidssäker infrastruktur måste ha en mycket stor bandbredd, det ska vara billigt, inte skapa miljöproblem och vara energisnålt. Det är bara optisk fiber som kan klara de kraven idag. 
 Några slutsatser är att 
  
 den optiska fibertekniken har – och fortsätter att få – en enorm överföringskapacitet som vida överträffar andra transmissionsmedier 
  
 några avgörande begränsningar finns inte i fibertekniken – dagens fiber klarar distanser på 100 kilometer lätt och 300 kilometer med viss ansträngning utan intermittent förstärkning av signalen 
  
 med standard  
  
 singelmod-fiber 
  går det att klara de flesta behov 
  
 fiber är billigare än koppartråd i inköp och kan också vara billigare än koppar vad gäller skarvning och kontaktering 
  
 livslängden är minst 30 år vid kall och torr förläggning av fiberkabeln. 
  
 63 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Frå gor till Jennings, 
  Ericsson Cables AB 
 Hur påverkas fiberkablars livslängd av miljön – det finns uppgifter på allt mellan 20 och 50 år? 
  
 Svar:  
 Ingen kan säga hur länge en fiberkabel håller. Det har mycket att göra med hur man förlägger fibern. Den största faran är värme och väta. Det yttersta akrylatskiktet är det sista skyddet för vatten. När vatten kommer in så långt som fram till glaset, börjar vätet sakta förenas med glasmolekylerna och bildar kiselhydroxid istället för kiseldioxid. Kiselhydroxiden är inte genomskinlig och därför ökar dämpningen i fibern. I princip mår en fiber bra om den ligger kallt och torrt. Exakt hur länge fibern håller ute i verkligheten vet vi inte. I Sverige finns 14 års erfarenhet, i USA 15 år. Accelererat åldrande sker i laboratorier och på basis av det anses 30 år vara en rimlig livslängd. 
 Är det möjligt att utföra våglängdsmultiplexering på  
 10–15 
  år gammal fiber? 
  
 Svar:  
 Ja. Det enda problemet med äldre fibrer är att de kan ha blivit en aning sköra och kan vara svårare att reparera. Akrylatisoleringen på de första  
 2–3 
  årens kommersiella kablar i Sverige var inte lika bra som den som finns idag. Moderna kablar håller mycket bättre. 
 De kablar som Short idag säljer till kunderna, är det de dyrare våglängdsmultiplexerade kablarna? 
  
 Svar:  
 Än så länge har vi inte börjat – kablarna blir dyrare. Det börjar komma frågor från marknaden, men det rör sig ännu inte om riktigt stora volymer. 
 Vem gör fiberinstallationer? Gör Ericsson det? 
  
 Svar:  
 Short gräver inte själv ner fiber och kommer inte att göra det. För installationer av landstäckande nät utomlands, har alltid lokala entreprenörer använts. Det är mycket enklare med lokala resurser som känner trakten och människorna för att göra just dessa jobb. Det finns många olika företag som gör det. Kommunerna är på hugget och utför ofta förlägg- ningsarbetena i egen regi. Det finns också entreprenörsfirmor som kan göra skarvning av fiber, d v s koppla ihop näten. 
 Har Sverige resurser att klara en omfattande utbyggnad av ett fibernät? Var finns begränsningarna? 
  
 Svar:  
 Det finns många begränsningar. T ex den enorma mängd fiberkabel som skulle krävas för hela Sverige, går med dagens produktionskapacitet inte att få fram inom fem år. 
 Men kommer det en klar signal om att Sverige ska satsa på ett landsomfattande fibernät med en viss inriktning, så kan man bygga upp produktionskapaciteten och för det krävs mång- miljonsatsningar. 
 Om Sverige skulle göra investeringen på fem år – hur stor del av världens fiberproduktion skulle tas i anspråk? 
  
 Svar:  
 Några procent. Det skulle ge ett Sverige där världen kan se ett stort fungerande fibernät. 
 Kostnadsbilden för fiberskarvning? 
  
 Svar:  
 Skarvkostnaderna fördelas på personal, utrustning  
 (100–200 
  000 kronor för ett s k skarvteam) och material (tio kronor per svetsning och  
 200–300 
  kronor per kabelkontakt). 
 64 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Finns det någon genombrottsteknik som förbilligar installationer? 
  
 Svar:  
 Den enda metod som är legitim idag för fiber utomhus är att smälta fibern, alltså svetsa ihop den. Det kostar tio kronor och är inte dyrt. Lika mycket kostar skarvning av en kopparkabel. Stokab har störst erfarenhet av detta i Sverige. De använder s k ribbonfiberkabel som snabbar upp skarvtiden genom att fler fibrer skarvas samtidigt. 
 65 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Kommunikationsarkitekturen ska bygga på IP 
 52 
  
 Mercer, Telia Networks AB: 
 Mercer är verksam i teknikstaben vid Telia Networks AB. 
 Teknikoberoende IP ger utrymme Fisher en dynamisk utveckling 
  
 Inledning 
  
 Detta avsnitt belyser egenskaper hos IP, Internet Protocol, vilket är den naturliga basen och 
  
 gemensamma kommunikationsarkitekturen för den  
 IT-infrastruktur 
  som diskuteras. 
  
 Budskap 
  
 Nät som är baserade på IP leder till enklast tänkbara infrastruktur. Dessa nät gör 
  
 en tydlig separation av – och isolering mellan – tillämpningar och infrastruktur, 
  
 mellan tjänster och nät. Det möjliggör en dynamisk marknad för både tjänster och 
  
 infrastruktur. IP är oberoende av vilken teknik som används. Det ger ytterligare 
  
 utrymme för en stark dynamisk utveckling. Inget är, med ekonomiska förtecken, 
  
 bättre än IP. 
  
 Allt gå r att digitalisera 
 Ny teknik och lä gre priser 
 Det som driver framväxten av en digital infrastruktur är den digitala konvergensen. Idag är det möjligt att i stort sett digitalisera allting – utom fysiska varor och persontransporter. 
 Det betyder att med tillgång till ett bra digitalt kommunikationsmedium går det att i princip överföra allt över det mediet. 
 Ett sådant medium får ett högre värde ju enklare, mer primitivt, det är och ju mer generellt det är. Minsta gemensamma nämnare är mycket mer generell än högsta gemensamma nämnare. Mediet ska alltså vara enkelt med en bred tillämpbarhet. 
 I det infrastrukturella perspektivet är det hellre  
 nätekonomi  
 som dominerar än  
 storskalig ekonomi 
 . Det är radikalt annorlunda jämfört med en traditionell teleinfrastruktur, där det storskaliga gäller.  
 Det gäller inte i digital infrastruktur och detta är en viktig förutsättning. 
  
 Det pågår en mycket snabb teknik- och prisutveckling. Det betyder regelbundna tekniska generationsskiften. T ex när det gäller routrar 
 53  
 (nyckelkomponent i  
 IP-nät) 
  kommer teknikskif- tena ungefär var tredje eller fjärde år. Varje generation har uppåt 100 gånger bättre  
 pris/prestanda-relation. 
  Samma sak gäller fiber. En ny generation förändrar förutsättningarna ungefär vart fjärde år. 
 Det betyder 
  
 korta livscykler på produkter 
  
 korta investeringscykler – även om det håller i 30 år, kan nyinvestering löna sig efter fem år 
  
 heterogena nät, d v s en blandning av flera olika nättyper. 
  
 52 
  
 IP 
 , Internet Protocol, är det kommunikationsprotokoll som adresserar och väljer väg för datapaket i Internet och andra  
 IP-baserade 
  nät. 
  
 53 
  
 Router 
 , dator som väljer väg för och vidarebefordrar data i ett datornät av  
 IP-typ. 
  
 66 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
  
 Prioriteringar  
 Om vi vill  
 datafiera 
  
 54  
 Sverige, och skapa en infrastruktur för detta, är prioriteringsordningen att 
 Allt mer lokalt  
 Internet-bruk 
  
 1. 
  
 skapa en enkel infrastruktur som är tillgänglig (d v s finns på platser där folk är beredda att betala för den), öppen (inga bindningar i form av äganderätt till teknik eller nät) och billig 
  
 2. 
  
 användarna är fast uppkopplade och att de kan nå önskade tjänster – inklusive att alltid själva kunna bli nådda  märk väl att dagens  
  
 Internet-lösningar 
  när det gäller uppringda förbindelser endast är en halv lösning, ungefär som att ringa från telefonautomat på stan i jämförelse med att ha en egen telefon hemma  Att alla människor så småningom stän- digt kan vara uppkopplade gör att själva tjänsteområdet exploderar – vem som helst kan bli producent på nätet på ett helt annat sätt än vad som är möjligt idag 
  
 3. 
  
 ha prestanda och kapacitet. 
  
 Bredbandskapacitet i sig är inte det viktigaste. Används bra teknik i de båda första prioritering- arna, uppstår sannolikt så pass mycket bandbredd som faktiskt behövs. 
 Hanteras detta klokt, går det att efterhand uppgradera till precis så mycket bredband som behövs i den takt som behoven uppstår. 
 När man bygger nät är det viktigt att utgå från vad kapaciteten ska användas till. 
 Trafikutvecklingen har under senare år förändrats – inte minst genom alltfler personaldatorer och mycket högre  
 Internet-penetrering. 
  För ett par år sedan hamnade 80 procent av trafiken som genererades i vårt nät i USA. Nu är det  
 40–50 
  procent. 
 Tendensen är alltså att  
 Internet-användningen 
  blir alltmer lokal. Det är naturligt. En använda- re har oftast större anledning att söka information eller utnyttja tjänster i närområdet än i ett annat land. 
 IP separerar tjä nst och nä t 
 Det påverkar sättet att bygga och dimensionera näten. 
  
 Nätstrukturen som vi ser i framtiden bygger 
  
 r 
  
 tu 
  
 på användningen av IP, Internet Protocol. 
  
 uk 
  
 tr 
  
 N 
  
 ts 
  
 Detta beror inte på att någon kommitté har 
  
 y 
  
 nä 
  
 beslutat att IP är det bästa valet, utan för att IP finns allmänt tillgängligt. 
 Tillämpningar 
  
 Det är en stark dynamik bakom hela IP- 
  
 IP 
  
 utvecklingen. IP är accepterat över hela 
  
 världen. Det finns en omfattande industri 
  
 Infrastruktur 
  
 inriktad på IP. Det finns inte något som är 
  
 bättre än IP med ekonomiska förtecken. 
  
 54 
  
 Datafiering  
 innebär att ge tillgång till  
 data/IP-konnektivitet. 
  Att vara datafierad motsvarar att vara elektrifierad, d v s ha tillgång till elkraft. 
 67 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Så enkelt som mö jligt 
 IP ger annan ekonomi 
 Telenä t ger last mile problem 
 Ett av de viktigaste kriterierna i början på  
 1970-talet 
  när man började konstruera nät baserade på IP, var att göra infrastrukturen så enkel som möjligt. Man skulle skilja allt som inte hade att göra med just datatransporten från transport. Man gjorde en tydlig separation av och isolering mellan tillämpningar och infrastruktur, mellan tjänster och nät. Det intressanta är att det på så vis uppstår två dynamiska marknader: 
  
 dels en dynamisk tjänstemarknad, 
  
 dels en dynamisk teknikmarknad för infrastrukturen. 
  
 IP är oberoende av vilken teknik som används. Det ger utrymme för den dynamiska utveck- lingen. Det är inte nödvändigt att låsa sig till en teknik. Det går att blanda tekniker i samma nät. 
 Idag är det en bra strategi att konsekvent gå på extrapris för att finna det bästa och billigaste för tillfället. IP är grunden för detta agerande. 
 En annan aspekt av att skilja tillämpningar från själva infrastrukturen är att det ger en annorlunda ekonomi. 
 Den vertikala bundling (t ex att nätaccess och telefoni säljs som en integrerad tjänst eller att koaxialkabel och  
 kabel-TV-tjänst 
  säljs tillsammans) som är vanlig idag på teleområdet, blir olönsam i sig. Bundlingen innebär att man kombinerar tjänster och medier och att det finns en stark koppling dem emellan. Bundlingen utnyttjas för att subventionera. Någon bygger en infrastruktur och hoppas få igen pengarna på att sälja tjänster. 
 Om infrastrukturen är öppen kan vem som helst gå in och utnyttja investeringen. Infrastruk- turbyggaren har själv därmed ett sämre konkurrensläge gentemot andra som inte haft kostnader för att etablera infrastrukturen. Den som däremot skapar en sluten infrastruktur, avstår frivilligt från att göra andra affärer. Vertikal bundling är alltså olönsam. 
 Den viktigaste egenskapen hos  
 IP-nät 
  är den mycket bredare tillämpbarheten. Det finns utrymme för att göra många helt nya saker. Detta gör att de nya näten till sina egenskaper påminner mera om elnät än om telenät. 
 Ett telenät är storskaligt och ett  
 IP-nät 
  är i princip småskaligt – det blir så helt naturligt. 
 Ett telenät är byggt med stor och stark kärna och mindre avancerad teknik ju längre ut mot abonnenten man kommer. Ytterst i nätet sitter en telefon. Detta är en nätcentrisk struktur. 
 Inför uppgiften att skapa ett bredbandsnät i telenätet finns ett  
 last mile problem 
 , d v s svårigheten att nå ut till kunderna med bredband till en rimlig kostnad. 
 Dagens nä tstruktur 
 68 
  
 I T - k o m m i s s i o n e n s 
  
 s t r a t e g i s k a 
  
 v i s i o n e r i n g 
  
 f ö r 
  
 e n 
  
 n y 
  
 I T - i n f r a s t r u k t u r 
  
 IP-nä 
  t ger 
  
 I ett  
 IP-nät 
  däremot är det naturligt att man 
  
 first mile 
  
 bygger lokalt för att kopplar ihop sina datorer 
  
 opportunity 
  
 och det sker med allmänt tillgänglig och billig 
  
 teknik som sällan går under 10 Mbit/s. Sedan 
  
 blir det smalare stigar ju längre in man 
  
 kommer i  
 IP-nätet. 
  
 Det betyder i princip en  
 tvärtom-struktur. 
  
 När telenätet är nätcentriskt, är  
 IP-nätet 
  
 Morgondagens nä tstruktur 
  
 användarcentriskt. 
  
 Kostnader i jä mfö relse 
 Ruttna delar i kombination 
 När det gäller bredband till användarna i ett  
 IP-nät 
  – så finns bandbredden redan där. Det som är ett problem i telenätet, blir istället en möjlighet i  
 IP-nätet, 
  ett  
 first mile opportunity 
 . 
  
 Tvärtom-egenskaperna 
  gäller även kostnadsstrukturer. 
 Kostnadstyngdpunkten vid användningen av ett telenät ligger i accessen. Kostnaderna för ett telefonsamtal är till 80 procent för accessen, 20 procent för resten. Det beror på att accessdelen i telenätet består av utrustning som är unik för varje abonnent, d v s kostnaden är till största delen oberoende av hur länge och hur långt man ringer. Det innebär att enhetspris,  
 flat rate 
 , skulle kunna vara en lämplig betalningsmodell. 
 I  
 IP-näten 
  tenderar det att vara tvärtom. Här är kostnaden för accessen 20 procent och för resten 80 procent, d v s tyngdpunkten är den motsatta jämfört med telenätet. Förklaringen är att accessen i ett  
 IP-nät 
  är delad. Normalt rör det sig om ett lokalt datanät, ett LAN. Det innebär att användningskostnaden i ett  
 IP-nät 
  till största delen är beroende av hur länge och långväga man kommunicerar, d v s betalningsmodellen i ett datanät borde inte vara enhetspris eller  
 flat rate 
 . 
 När det gäller investeringskostnaderna för näten blir skillnaderna än mer uppenbara. Normerar vi investeringen i dataaccessen till 1, så gäller  
 2–3 
  för  
 IP-nätets 
  kärna. För telenätet är det ungefär 5 och för telenätets access är det 20. 
 Alltså, accessen är styrkan i  
 IP-nätet, 
  men den svaga delen i telenätet. Det som idag är last mile problem i telenätet blir ett first mile opportunity i  
 IP-nätet. 
  
 Dagens användning av  
 IP-telefoni 
  bygger på en kombination av de två ruttna delarna i de båda nättopologierna, d v s användningen av den dyra accessen i telenätet och den förhållan- devis dyra kärnan i  
 IP-nätet. 
  Det märkliga är att det går med vinst att göra så här. Egentligen visar det att prissättningen idag inte är kostnadsrelaterad. 
 Samma sak gäller  
 Internet-leverantörer 
 55 
 , 
  Mcclain, ISP. Dessa använder telenätet som en  
  
 overlay 
 -struktur 
  för att komma åt  
 Internet 
 - 
 strukturen. 
  Det kan duga för 
  
 3–4 
  användare. Men med dagens volymer är det dåligt. Användningen inte alls är relaterad till kostnaderna. 
  
 55  
  
 Internet-leverantör 
 , 
  företag eller institution som tillhandahåller anslutningsmöjlighet till Internet, d v s  
 IP-tjänst. 
  
 69 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Bygga nytt blir billigare 
 Kalkylen gå r att variera 
 Bredbandsö ar kopplas ihop 
 Att nu bygga nytt och annorlunda blir billigare. För några år sedan visade vid detta i praktiken. Vår hypotes var att de nuvarande sanningarna inom televärlden inte gäller datakommunika- tion. Vi utmanade resonemangen som bl a ligger bakom dagens  
 ADSL 
 56 
 -satsningar 
  hos många teleoperatörer, d v s att infrastrukturer är dyra (= koppartråden måste återanvändas) och att det är storskalighet som gäller (= data och tele måste blandas i samma system). 
 Det vi gjorde var att installera ett accessnät i form av ett lokalt nät, LAN, på 100 Mbit/s i flerfamiljshus som komplement till den telestruktur som redan fanns. Sedan anslöt vi lokalnätet, LANet, till ett  
 IP-stamnät. 
  Hushållen anslöts som grupp (som LAN) till Internet. Det intressanta resultatet var att det blev cirka fem gånger lägre kostnad för att bygga en ny access än att återanvända en gammal. Dessutom ökade prestanda med mer än tio gånger. Förklaringen är att vi använde ny teknik till det som den är bra på, inte för att rationalisera gamla strukturer. 
 Det är dessa tekniklösningar som olika aktörer nu marknadsför som bredband, d v s de bygger lokalnät, LAN, för 10 eller 100 Mbit/s lokalt i fastigheten. Det lokalnätet, d v s hushållen som grupp, ansluts sedan till Internet via en betydligt smalare förbindelse. 
 Vi vände också på affärsupplägget. Istället för att ta fram en produkt och sedan ett pris på denna, utgick vi från vad som kunde vara ett rimligt pris för kunden. Ett enhetspris på 
 200 kronor per månad kunde vara rimligt. Sedan byggde vi det bästa möjliga erbjudandet som teknik, geografi och annat gav just där och då. 
 Kalkylen är intressant: Utgångspunkten är att kunden betalar 200 kronor per månad för. Av detta går  
 10–20 
  kronor till fiber för stamnätet, ungefär lika mycket för nätinstallation i 
 fastigheten hos kunden och lika mycket för affärsvinst. Det innebär att merparten av intäkten går att lägga på köp av  
 IP-kraft 
  från stamnätet – och det behövs eftersom det är den dyra ingrediensen. 
 Kalkylen går sedan att variera. Skulle det visa sig att installation av teknik eller förbindelse till stamnätet 
 57  
 blir dyrare, t ex i glesbygd, går det att kompensera det genom att köpa mindre  
 IP-kraft 
  eller att se till att det blir fler kunder i gruppen som delar på kostnaderna. 
 Notera att i dagens diskussioner ligger fokus på själva  
 fiber-delen, 
  Copeland anslutningen till stamnätet och kalkylmässigt utgör den i sig en tunn och liten del. Men diskussionen missar helt det faktum att ur den enskilde kundens synvinkel är  
 IP-konnektiviteten 
  oftast en betydligt mindre kostnad än kostnaden för att skaffa dator och kompetens. 
 Den utveckling som vi ser som naturlig är att denna typ av accesser byggs ut i snabb takt. Det innebär att ett antal bredbandsöar etableras. Det blir naturligt att koppla ihop dessa direkt med varandra – utan att gå via nätkärnan. 
 Det som kännetecknar denna struktur är att det blir gott om billig bandbredd lokalt. Men ska man kommunicera långt, blir det smalare och dyrare. Detta kommer att vända upp och ned på de prisstrukturer som gäller idag. 
  
 56 
  
 ADSL 
 , Asymmetric Digital Subscriber Line. 
  
 57 
  
 Stamnät 
 , samling av huvudledningar och noder för nättrafik, engelska: backbone. 
 70 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 Affä rslogiken fö rä ndras 
 IP ä r minsta gemensamma nä mnaren 
 Affärslogiken förändras också. Det är inte endast så att tjänsterna separeras från infrastruktu- ren. Infrastrukturen i sig blir ett antal egna och lönsamma affärer som att det blir 
  
 mycket lokala affärer, där man bygger lokalnät i den egna fastigheten som en del av fastighetsaffären 
  
 mäklare som förbinder lokala nätöar med varandra och eftersom dessa mäklare hanterar även andra  
  
 utility-affärer 
  som el, vatten, etc, har de anledning att förlägga fiber på mar- ginalen 
  
 grossister i IP, d v s sådana som förfogar över stamnät. 
  
 Det intressanta är förekomsten av många olika och sinsemellan oberoende aktörer. Det är en marknad. Ingen stor enskild aktörer kan bestämma teknik och affärsupplägg för andra. Det går att dra fördel av lokal närvaro och anpassning, något som gäller för de flesta infrastrukturer av  
 utility-typ. 
  
 Sammanfattningen är att 
  
 det mesta går att digitalisera – utom fysiska varor och personer – och det ger en bred användning av ett  
  
 IP-nät 
  som klarar all typ av kommunikation 
  
 Internet 
  
 - 
 användningen 
  blir alltmer lokal, även i bemärkelsen att Sverige är lokalt i ett globalt perspektiv och det påverkar hur man bygger den nya typen av nät 
  
 IP ger en mycket bredare konvergensbas än enbart kommunikationstjänster 
  
 datanätets egenskaper och kostnadsstruktur är tvärtom mot det traditionella telenätet 
  
 det är billigare att bygga nytt än att använda det gamla och det kan vara så att den gamla infrastrukturen är ett hinder för den fortsatta utvecklingen 
  
 IP är en bra minsta gemensam nämnare – något bättre alternativ är ännu inte känt. 
  
 Frå gor till Peterson m, Telia Networks AB 
 Telia har infört denna teknik i bostadsområdet Bofills båge i Stockholm  
 -- 
  hur många fastigheter har anslutit sig till Internet och vad används anslutningen till? 
  
 Svar:  
 Anslutningen är ungefär dryga 50 procent av hushållen och det är den fördelning som verkar gälla i andra sammanhang. Det är lokalt ett 100 Mbit/s nät som har en gemensam anslutning på en halv Mbit/s till Internet, det var så pass mycket som gick att köpa för tillfället. 
 När det gäller användningen, hade vi ett antal visioner på temat att om man tillhandahåller bredband lokalt så kommer kreativiteten att blomstra. Men det visar sig att den som bor i ett hyreshus inte känner sin granne, inte ens med bredband. Det är ett för litet och homogent kollektiv för att det ska uppstå ljuv musik med de nya bredbandsresurserna. Vi forskar kring detta. Och vi ska göra större försök, som att koppla samman 34 000 hushåll i Malmö – då kanske det uppstår ljuv musik. 
 71 
 I T - k o m m i s s i o n e n s s t r a t e g i s k a v i s i o n e r i n g f ö r e Wright I T - i n f r a s t r u k t u r 
 I dagarna annonserar Telia en satsning på 1,4 miljarder kronor för att ge 1 miljon hushåll bredbands- anslutning – blir det inte dyrare? 
  
 Svar:  
 Telia har nu fått ett tydligt marknadstryck och det är viktigt. Om man bygger rätt kommer det att fungera. Men jag vet inte i detalj hur lösningarna ser ut. Med rätt utnyttjad teknikpalett går det att nå de flesta (80 procent) av hushållen med rimlig insats. 
 Gäller resonemanget Internet enbart? Eller är det Internet inklusive  
 Bartlettoch telefon? I så fall, hur ställer sig det till det fria valet att välja leverantörer? 
  
 Svar:  
 Vi säljer infrastrukturen ren och rå. Det ger  
 IP-konnektivitet. 
  Vill du ha mail och andra tjänster, varsågod att skaffa dig. Vem som helst kan erbjuda dig det i det öppna snittet. Det gäller endast  
 IP-konnektivitet. 
  Vill folk sedan ha interaktiv TV eller  
 video on demand  
 eller någonting annat, så finns möjligheterna där. Nätet kan genom IP bära alla dessa olika tjänster. Men för den som idag vill köra  
 IP-telefoni 
  över nätet är det antagligen dyrare med tanke på all extrautrustning som krävs, än att bara behålla den befintliga telefonledningen. Det ändras med tiden. 
 72