| 
  
 SOU 1997:53 
  
 Bilaga 1  
 151 
  
 Kommittédirektiv 
 Utredning om översyn av reklambeskattningen 
 Dir 1995:164 
 Beslut vid regeringssammanträde den 14 december 1995 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppgift att göra en översyn a v reklambeskattningen. 
 Gällande regler, m.m. 
 Skatt på annonser infördes den 1 juli 1971 genom förordninge n 
 (1971:170) om annonsskatt. Annonsskatten infördes som Jones provisorium i avvaktan på att den dåvaran de reklamutredningen (K 
 1967:43) skulle föreslå en allmän reklamskatt. Ett förslag om e n sådan reklamskatt lades fram av utredningen i januari 197 2 
 (SOU:1972:6 och 7). Förslaget ledde till lagstiftning samma å r genom förordningen (1972:266), sedermera lagen, om skatt p å annonser och reklam (prop. 1972:58). 
 Reklamskatt skall enligt gällande regler betalas för annons som är avsedd att offentliggöras inom landet och för reklam som ä r avsedd att spridas inom landet i annan fo rm än annons. Med annons menas ett särskilt utrymme som upplåtits i trycksak för återgivning av text eller bild för annan än utgivaren och sådant utrymme i trycksaken som tagits i anspråk av utgivaren för egen reklam . Skatteplikt föreligger, med vissa undantag, för annons som avse r reklam och för annons för vilken vede rlag tas ut. Med reklam avses ett meddelande som har till syfte att åstadkomma eller främj a avsättning i kommersiell verksamhet av vara, fastighet, nyttighet, rättighet eller tjänst. 
  
 152  
 Bilaga 1 
  
 SOU 1997:53 
  
 | 
  
 Skattskyldig är den som i yrkesmässig verksamhet inom landet offentliggör skattepliktig annons eller skattepliktig reklam i annan form än annons eller framställer rek lamtrycksak. Den som bedriver yrkesmässig verksamhet in om landet är skattskyldig för skatteplik- tig reklamtrycksak som avser verksamheten och som förts in til l landet utan att reklamskatt betalats till tullmyndighet vid införseln. Den som i yrkesmässig verksamhet distribuerar annonsblad so m förts in till landet utan att reklamskatt betalats vid införseln ä r likaså skattskyldig. Om det till Sverige från länder utanför E U införs skattepliktiga reklamtrycksaker eller annonsblad som ha r utgivits i sådant land, skall reklam skatt betalas till tullmyndigheten. 
 Skattesatsen är för annons i allmän nyhetstidning fyra procen t av beskattningsvärdet och i övriga fall elva procent av beskattnings- värdet. 
 En bärande tanke bakom reklambeskattningen har varit att den, så långt det är möjligt och lämpligt, är generell för all reklam och konkurrensneutral mellan olika reklammedier. Den teknisk a utvecklingen och utvecklingen inom massmedieområdet har dock medfört att detta, med gällande skatteregler, inte längre kan uppnås. Detta gäller särskilt reklamen i radio- och  
 TV-sändningar, 
  vilke n inte är skattepliktig enligt gällande reklamskatteregler. Såda n reklam har således kommit att få en konkurrensfördel gentemo t annan beskattad reklam, vilket strid er mot lagens intentioner om att reklambeskattningen bör vara generell och konkurrensneutral. 
 Reklamskatteutredningen föreslog i s itt betänkande Reklamskatt 
 (SOU 1988:17) bl.a. att reklambeska ttning i princip skulle ske även av nya och förändrade media som inte omfattas av nuvarande regler i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam, t.ex. reklam i radio och TV samt databasreklam. Utredninge ns förslag beträffan- de reklam i TV innebar att sådan reklam skulle beskattas o m utrymme upplåtits för reklam mot vederlag. Utländsk a 
  
 TV-sändningar 
  med reklam riktad mot Sverige föreslogs i huvud- sak bli beskattade till den del vederlaget svarade mot den svenska publikandelen. Skatteplikt skulle dock inte föreligga om de n reklamsändande kanalen huvudsakligen var avsedd att tas emot i andra länder än Sverige. Av de remissinstanser som yttrade sig över förslaget om beskattning av  
 TV-reklam 
  var flertalet kritiska til l förslaget och ifrågasatte starkt möjligheten att i praktiken kunn a genomföra en sådan beskattning när det gäller utländsk a  
 TV-sändningar. 
  
 Vid beskattning av reklamtrycksaker uppkommer inte sälla n frågor huruvida en viss produkt är att hänföra till trycksak och om den har framställts huvudsakligen för att offentliggöra reklam och 
  
 | 
  
 SOU 1997:53 
  
 Bilaga 1  
 153 
  
 således utgör reklamtrycksak. Detta medför t illämpningssvårigheter för såväl de skattskyldiga som beskattningsmyndigheten . 
 Skattskyldig är i dessa fall den som framställer en skatteplikti g reklamtrycksak. Reklamskatteutredningen föreslog att dessa int e längre skulle vara skattskyldiga vid framställandet a v reklamtrycksakerna. I stället föreslogs att distributörerna skull e redovisa reklamskatten. Remissinstanserna uttalade dock farhågor för att sådana regler skulle leda till nya tillämpningsproblem. 
 Kritik mot den nuvarande ordningen 
 Från flera håll har det under senare tid f ramförts kritik mot reglerna om beskattning av reklamtrycksaker. Företrädare för grafis k industri, såväl arbetsgivar- som arbetstagarsidan, befarar att d e förändringar som  
 EU-medlemskapet 
  medfört, dvs. att reklamskatt inte längre kan tas ut vid inför sel av reklamtrycksaker utan att skatt skall betalas inom landet, helt snedvrider konkurrenssituatione n mellan svenska och utländska företag. Andra konkurrentländer har inte någon skatt på reklamtrycksaker. Detta medför att det bli r billigare att köpa produkterna från ett annat  
 EU-land 
  unde r förutsättning att man inte följer svensk lag. Detta förfarande ha r underlättats av att någon gränskontroll inte längre förekommer. 
 Kritik har också kommit från skatteadministrationen . 
 Riksskatteverket (RSV) har i en skrivelse till Finansdepartementet i maj 1995 hemställt att skatten på reklamtrycksaker slopa s eftersom den har så stora brister. RSV kan i nte se några möjligheter att genom författningsändringar åstadkomma en fungerand e ordning. RSV har särskilt påtalat de stora kontrollproblem so m föreligger beträffande reklamtrycksaker som framställts i ett annat  
 EU-land. 
  Medlemskapet i EU innebär att re klamtrycksaker fritt kan föras över gränserna mellan medlemsländerna och att den tidigare tullkontrollen inte längre finns. RSV menar att detta innebär et t utomordentligt stort kontrollproblem från svensk synpunkt, int e minst med hänsyn till de personella resurser som en kontroll inne i landet skulle kräva för att få en acceptabel nivå. 
 Uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas för att göra en översyn av reklambe- skattningen. Utgångspunkten för utredarens förslag skall vara at t 
  
 154  
 Bilaga 1 
  
 SOU 1997:53 
  
 | 
  
 reklamskatten så långt som möjligt skall vara generell för al l reklam och konkurrensneutral mellan olika reklammedier. 
 Utredaren skall undersöka möjligheterna att utvidg a reklamskatten till i dag skattefria områden, särskilt reklam i radio och TV. Viktigt är därvid att skatten är enkel att tillämpa, att d e administrativa kostnaderna hål ls nere och att skatten är generell för sådan reklam. En särskild fråga i detta sammanhang är hu r beskattning av reklam som sänds över Sverige från utlandsbaserade stationer skall utformas. Det ingår i utredarens uppdrag at t 
 överväga och föreslå en lösning av denna fråga. 
 Utredaren skall vidare undersöka möjligheterna att förenkl a nuvarande reklamskatteregler i syfte att underlätta tillämpninge n och administrationen av sk atten. Detta gäller särskilt beskattningen av reklamtrycksaker med hänsyn till bl.a. svårigheten att utöv a beskattningskontroll när det gäller trycksaker som införs från annat  
 EU-land. 
  Vidare bör en generell reklamskatts förenlighet me d gemenskapsrätten analyseras. 
 Om utredaren finner att målet om en konkurrensneutra l reklamskatt inte kan uppnås, bör utredaren analysera o m reklamskatten med hänsyn till sitt syfte ändå bör finnas kvar samt lämna förslag till tekniska lösningar som bedöms nödvändiga . Skulle utredaren föreslå åtgärder som leder till minskade intäkte r för staten skall förslag lämnas om hur dessa skall finansieras. 
 För arbetet gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer och särskilda utredare angående redovisning av regionalpolitisk a konsekvenser (dir. 1992:50) samt om att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23). 
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall redovisa resultatet av sitt arbete senast den 
 1 december 1996. 
 (Finansdepartementet) 
  
 | 
  
 SOU 1997:53 
  
 Bilaga 2  
 155 
  
 Framställningar om reklamskatten 
 Skrivelser som överlämnats av regeringen genom beslut den 29 februari 1996 
  
 Svenska Tryckeriföreningen  
 har i en skrivelse den 21 juni 1988 i första hand hemställt att reklamskatten avskaffas och i andra hand föreslagit att reklamskatt för trycksaker skall erläggas av distributö- rerna. 
  
 KFUM Jämtlands Basket  
 har i en skrivelse den 17 augusti 198 8 hemställt om ett borttagande av all reklam skatt för ideella förening- ar. 
  
 Riksskatteverket  
 har i en skrivelse den 9 mars 1992 hemställt o m vissa ändringar i reklamskattelagen. 
  
 Svenska Bankföreningen m.fl.  
 har i en skrivelse den 12 februar i 1993 hemställt att en lagändring vidtas så att reklamskatt inte skall tas ut för emissions- och introduktionsprospekt. 
  
 Konkurrensverket  
 har i en skrivelse den 16 augusti 1994 begärt att frågan om mervärdes- och rekla mbeskattningen av olika kategorier av tidningar löses. 
 Företagareförbundet Företagarforum  
 har i en skrivelse den 7 oktober 1994 föreslagit vissa ändringar av reklambeskattningen. 
  
 Affischeringsföretagens fö rening  
 har i en skrivelse den 3 november 1994 hemställt att reklam i etermedia inte skall ha det konkur - rensövertag som befrielse från reklamskatt innebär. 
  
 Grafiska Företagen  
 har i en skrivelse den 4 januari 1995 hemställt att regelverket för uppbö rd av reklamskatt för från utlandet införda 
  
 156  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1997:53 
  
 | 
  
 reklamtrycksaker blir så konstruerat att risken för snedvridning av konkurrensen mot utlandet i alla avseenden helt elimineras. 
  
 Föreningen Svensk Fackpress  
 har i en skrivelse i februari 199 5 föreslagit ett nytt system för beskattning inom mediaområdet. 
  
 Grafiska Företagen  
 har i skrivelser den 17 mars och den 13 jun i 1995 hemställt att Finansdepartementet utreder ett avskaffande av reklamskatten. 
  
 Grafiska Fackförbundet  
 har i en skrivelse den 21 mars 199 5 hemställt att reklamskatteproblematiken för konkurrensutsatt a tryckerier snarast ses över och att det prövas om inte reklamskatten för dessa företag skall tas bort. 
  
 Grafiska Företagen  
 har i en skrivelse den 13 ja nuari 1995 behandlat problemen med beskattning av reklamtrycksaker som förs in från annan medlemsstat i EU. 
  
 Fackpressen och Vectu  
 har i en skrivelse den 20 april 199 5 föreslagit att reklamskatten breddas, höjs och görs lika för dagstid- ningar, etermedia och tidsskrifter samt att reklamskatten blir 1 4 procent med 12 miljoner i skattefritt avdrag. 
  
 Riksskatteverket  
 har i en skrivelse den 4 maj 1995 hemställt at t skatten på reklamtrycksaker slopas. 
  
 Företagarnas Riksorganisation  
 har i en skrivelse den 6 juni 199 5 hemställt att reklamskatten slopas. 
  
 Vectu  
 har i en skrivelse den 29 augusti 1995 föreslagit ändringar av beskattningen av tidnings- och reklammarknaden. 
 Fackklubbarna inom Allerföretagen  
 har i en skrivelse den 1 8 september 1995 hemställt att reklamskatte n skall vara helt likvärdig för dags- och veckopress. 
  
 Polyinfo AB  
 har i en skrivelse den 16 oktober 1995 framför t synpunkter på den konkurrensbegräns ande effekt annonsskatten har på nyetablerade facktidningar. 
  
 | 
  
 SOU 1997:53 
  
 Bilaga 2  
 157 
  
 Grafiska Företagen  
 har i en skrivelse den 22 november 199 5 hemställt att beskattningen av reklamtrycksaker tas upp til l omgående utredning och prövning. 
  
 Tidningen Södermalm  
 har i en skrivelse den 9 november 199 5 anfört att gratistidningar missgynnas p.g.a. reklamskatten. 
 Ärende som överlämnats av regeringen genom beslut den 18 april 1996 
 I betänkandet Vårt dagliga blad – stöd till svensk dagspress (SOU 
 1995:37), som har överlämnats till utredningen såvitt avser avsnitt 
 12.2, föreslår Pressutredningen  
 -94 
  att tidningsdistribuerad direkt- reklam bara skall beskattas som annan direktreklam. Vidar e föreslår utredningen att det i stället för systemet med skatteåterbe- talning till tidningar och tidsskrifter, motsvarande viss del av de n 
 årliga annonsomsättningen, införs en avdragsmöjlighet vi d redovisningstillfället. 
 Skrivelser som inkommit direkt till utredningen 
  
 Grafiska Företagens Förbund  
 har i en skrivelse den 13 august i 
 1996 bl.a. pekat på tillämpningsproblem och konkurrensnackdelar gentemot andra medier som reklamskatten ger upphov till. 
  
 Tidningsutgivarna  
 har i en skrivelse den 6 september 1996 beskrivit dagspressens situation och därvid uppgett att nya och gaml a etermedier inte kan gynnas i reklamskattehänseende utan svår a konsekvenser för dagspressen. 
  
 Grafiska Företagens Förbund  
 har i en skrivelse den 29 november 
 1996 föreslagit dels att reklamskatten a vskaffas, dels två alternativa metoder för att finansiera ett avskaffande. 
 Föreningen Förlagsutgiven Fackpress  
 har i en skrivelse den 1 2 januari 1997 angett synpunkter på reklamskatten och föreslagit två alternativa sätt att finansiera ett slopande av skatten. 
  
 158  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1997:53 
  
 | 
  
 Elektronik i Norden  
 har i en skrivelse den 16 februari 1997 påpekat vissa konsekvenser som reklamskatten får från konkurrenssyn - punkt.