sou 1999 97 d4 
  
 SOU 1999:97 
  
 3 
  
 Innehåll 
  
 Bilaga 1: 
  
 Kommittédirektiv 1997:109 
 ..................................................... 
  
 5 
  
 Tilläggsdirektiv 1998:70 
 ........................................................ 
  
 14 
  
 Bilaga 2:  
 Jämförelse mellan den nuvarande socialtjänstlgen och lagen 
  
 med föreslagna ändringar  
 ....................................................... 
  
 19 
  
 Bilaga 3:  
 Socialtjänstens kostnader på regional nivå i kommungrupper 
  
 .. 69 
  
 Bilaga 4:  
 Äldreomsorg – översiktlig bild av reglering och uppgifter, 
  
 m.m. ..................................................................................... 
  
 91 
  
 Bilaga 5: 
  
 Smith över kostnader för äldreförsörjningsstödet  
 ................... 
  
 95 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 1  
 5 
  
 Kommittédirektiv 
 Översyn av vissa frågor rörande socialtjänstlagen och 
 socialtjänstens uppgifter Dir. 1997:109 
 Beslut vid regeringssammanträde den 25 september 1997. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppgift att göra en översyn av vissa frågor rörande socialtjänstlagen (1980:620) och socialtjänstens uppgif- ter. Utredaren skall analysera och lämna förslag som bl.a. berör lagens konstruktion och struktur, socialtjänstens finansiering, socialtjänstens uppgift att främst bistå vid t illfälliga sociala eller ekonomiska problem samt formerna för tillsynen över socialtjänsten. 
 Behov av en översyn 
 I regeringens proposition (1996/97:124) Ändring i socialtjänstlagen konstaterar regeringen att det finns behov av att se över vissa frågor rörande socialtjänstlagen (1980:620). 
 Behovet av socialtjänstens insatser har ökat påtagligt under de se- naste åren – särskilt när det gäller behovet av ekonomiskt bistånd till försörjningen. Den dominerande orsaken är den förändrade arbets- marknaden med en hög arbetslöshet. Även andra former av stöd- och vårdinsatser efterfrågas i allt högre grad. 
 Socialtjänstens allt vidare ansvar har också lett till bristande över- ensstämmelse mellan de olika delarna av välfärdssystemet och en oba- lans i kostnadsfördelningen mellan dessa. Den översyn som regeringen har aviserat i propositionen om ändring i socialtjänstlagen bör främst omfatta vissa principiella frågor som bl.a. rör lagens konstruktion, soci- altjänstens finansiering, socialtjänstens uppgift att främst bistå vid t ill- 
  
 6  
 Bilaga 1 
  
 SOU 1999:97 
  
 fälliga sociala eller ekonomiska problem samt formerna för tillsynen över socialtjänsten. 
 Sambandet mellan socialbidraget och övriga transfereringssystem 
 För att sanera de offentliga finanserna har det under de senaste åren varit nödvändigt att förändra delar av välfärdssystemet. Det gäller bl.a. arbetslöshetsförsäkringen, sjuk- och föräldraförsäkringen, förtidspension och sjukbidrag, bostadsbidrag, barnbidrag och underhållsstöd. 
 Vissa av förändringarna har inneburit striktare regler när det gäller rätten till förmåner eller lägre ersättningsnivåer vilket antas ha medfört ökad utbetalning av socialbidrag. 
 Den höga arbetslösheten, framför allt bland ungdomar, har också ökat belastningen på socialbidragssystemet. Socialbidraget har kommit att tillgodose mer grundläggande ekonomiska behov. Samspelet mellan de generella trygghetssystemen och det individuellt behovsprövade socialbidraget är inte tillräckligt analyserat av tidigare utredningar. 
 Den ökande pressen på socialbidragssystemet riskerar att negativt påverka arbetsvillkoren för den som handlägger ärendena och kvalitén på handläggningen. Risk finns för att socialtjänsten bemöter enskilda individer utan tillbörlig tid, respekt och hänsynstagande. 
 OECD genomförde under hösten 1995 en jämförande studie av socialbidragssystemen i Sverige och tre andra länder.  
 OECD-gruppen 
  anför i sin utvärdering av det svenska socialbidragssystemet bl.a. föl- jande: 
 Systemet har genom den ekonomiska krisen blivit överlastat och tvingas fylla en roll som det inte varit avsett för, vilket kräver en administrativ översyn av trygghetssystemen som helhet. 
 En för smal definition av basbidraget riskerar att skapa ett passivt bidragsberoende, där klienten inte stimuleras att ta något eget ansvar för ekonomin. 
 Det är viktigt att det finns en klar koppling mellan socialbidrags- systemet och arbetsmarknaden för att undvika att personer fastnar i bidragsberoende. 
 Socialtjänstens finansiering 
 Ansvaret för socialtjänsten, såväl vad gäller de olika verksamheterna som kostnaderna för socialbidrag, ligger hos kommunerna. Staten ger finansiellt stöd till kommunerna genom det generella statsbidraget till kommunerna. Dessutom lämnas vissa specialdestinerade statsbidrag, 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 1  
 7 
  
 t.ex. statlig ersättning för mottagandet av flyktingar och andra utländska medborgare som omfattas av flyktingmottagandet. För kommuner och landsting finns också ett utjämningssystem som syftar till att skapa likvärdiga förutsättningar att bedriva verksamhet. Bland annat finns det en modell som har till syfte att utjämna strukturella kostnadsskillnader när det gäller individ- och familjeomsorgsverksamheten. 
 De ekonomiska problemen inom den offentliga sektorn har skapat svårigheter när det gäller finansieringen av socialtjänsten, bl.a. när det gäller kraftigt ökade kostnader för socialbidragen. Från kommunalt håll har hävdats att de ökade kostnaderna för socialbidragen ställt krav på neddragning i andra verksamheter. Det finns behov av att å ena sidan få till stånd en balans mellan långsiktig stabilitet i resurserna på social- tjänstens alla omsorgsområden och å andra sidan behoven och ambi- tionsnivån. Det gäller såväl  
 äldre-, 
  handikapp- och barnomsorg som individ- och familjeomsorg. 
 Socialtjänstlagen innehåller en blandning av rättigheter för den en- skilde och bestämmelser som medför skyldigheter för kommunen. Denna sammanblandning av olika rättsliga principer kan utgöra en risk för målkonflikter och att olämpliga prioriteringar görs. 
 Socialtjänstlagens struktur och konstruktion 
 Socialtjänstlagen (1980:620) är till sin konstruktion en ramlag. 6 § nämnda lag reglerar den enskildes rätt till bistånd. Bestämmelsen har en betydande räckvidd vad avser personkrets och typ av insatser. I enlighet med förslagen i regeringens proposition har Riksdagen beslutat om ändringar i socialtjänstlagen som innebär dels preciseringar dels vissa begränsningar av den enskildes rättigheter enligt 6 §, (bet. 1996/97 SoU:18, rskr.1996/97:264). 
 Socialtjänstlagen reglerar insatser som berör vitt skilda biståndsbe- hov. Lagen reglerar dels olika behandlingsinsatser, dels behov av ser- viceinsatser. Som nämnts tidigare innehåller lagen också en blandning av rättigheter för den enskilde och bestämmelser som endast innebär skyldigheter för kommunen, vilket medför olika förutsättningar för be- svärsordning. Vissa beslut av socialnämnden får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol enligt socialtjänstlagen, andra får överklagas genom laglighetsprövning enligt kommunallagen ( 1991:900). 
 De rättigheter som socialtjänstlagen ger enskilda måste utformas med hänsyn till Sveriges internationella förpliktelser liksom rätten att överklaga. De konventioner som här är av betydelse är främst Euro- parådets sociala stadga samt Konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (den s.k. 
 8  
 Bilaga 1  
 SOU 1999:97 
 Europakonventionen). Ur allmän synpunkt är självfallet också exem- pelvis FN:s konvention om barnets rättigheter av betydelse. 
 Det har blivit allt svårare att dra en tydlig gräns mellan äldreomsorg och hälso- och sjukvård. De förhållanden som styr verksamheten regle- ras nu i såväl socialtjänstlagen som hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) utan att någon tydlig linje kan dras mellan lagarnas t illämp- lighet i det enskilda fallet. 
 Socialtjänstkommittén övervägde i sitt betänkande (SOU 1994:139) Ny socialtjänstlag om det finns behov att se över socialtjänstlagens konstruktion och struktur. Kommittén avvisade tanken att dela upp socialtjänstlagen i skilda lagar som omfattar vissa specifika gruppers behov. Kommittén stannade vid att föreslå att behålla nuvarande kon- struktion. Dock föreslog kommittén en ny lagkonstruktion som tydligare utgår från de olika verksamheter som socialtjänsten är skyldig att bedriva. 
 Regeringen har i propositionen om ändring i socialtjänstlagen valt att inte behandla Socialtjänstkommitténs förslag. Sedan kommittén av- slutade sitt arbete har förutsättningarna för socialtjänstens arbete ändrats genom framförallt en ökad arbetslöshet. När det gäller begreppet skälig levnadsnivå har i enlighet med förslagen i propositionen skett ytterligare preciseringar och i andra avseenden en begränsning av den enskildes rätt att överklaga socialnämndens beslut i biståndsärenden. Kostnadskonsekvenser för kommunerna av olika möjligheter att över- klaga och olika aspekter av den enskildes rättssäkerhet har inte utretts. 
 Socialtjänstens arbetsmarknadspolitiska roll 
 Den höga arbetslösheten har utsatt socialtjänstens individ- och familje- omsorg för en ökad påfrestning, inte minst ekonomiskt. Personer som har haft svårigheter att få en fast förankring på arbetsmarknaden har inte fått del av de generella trygghetssystem som ger försörjning i samband med tillfälliga inkomstbortfall. Detta har i stor utsträckning berört ungdomar och invandrare med bristande utbildning, yrkeskompetens eller arbetslivserfarenhet. Även en hög andel av ensamstående föräldrar med otillräckliga inkomster är under kortare eller längre perioder bero- ende av socialbidrag för försörjningen. Detta arbetsmarknadsrelaterade bidragsberoende har medfört att socialtjänsten i allt större utsträckning inriktat insatserna mot att skapa förutsättningar för den enskilde att få ett arbete. Olika modeller för samverkan med bl.a. arbetsförmedlingen och utbildningssystemen har utvecklats. Socialtjänsten bedriver således i många fall ett arbetsmarknadspolitiskt arbete. Den uppkomna situa- tionen har lett till att sådant arbete ökat i omfattning. Detta är emellertid 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 1  
 9 
  
 en verksamhet som socialtjänsten egentligen inte avsetts att bedriva. Regeringen anser mot denna bakgrund att frågan om bästa möjliga samverkan inom ramen för statlig arbetsmarknadspolitik och kommunal socialtjänst måste utredas. 
 Som ett led i detta har regeringen den 23 januari 1997 uppdragit åt Socialstyrelsen och Arbetsmarknadsstyrelsen att utarbeta förslag som syftar till att aktivera och utveckla kompetensen hos arbetslösa ung- domar under 25 år som är berättigade till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen. Kommunerna skall ges möjlighet att i samarbete med den statliga arbetsmarknadsorganisationen i stället för socialbidrag er- bjuda ungdomarna en meningsfull och kompetenshöjande sysselsättning. I förslaget skall ingå en skälig ersättning till den enskilde för verksamhet som den enskilde deltar i. Den 16 juni 1997 överlämnade Socialstyrelsen och Arbetsmarknadsstyrelsen var sitt förslag till regeringen. Förslagen bereds inom regeringskansliet för att i samband med budgetproposi- tionen lämna förslag till åtgärder för arbetslösa ungdomar under 25 år. 
 Inom regeringskansliet pågår även en översyn av arbetssätt och finansiering när det gäller insatser för flyktingar och andra nyanlända invandrare för en kommande proposition om invandrares introduktion och integration i det svenska samhället. I detta arbete behandlas bl.a. Invandrarpolitiska kommitténs förslag (SOU 1996:55) om ett särskilt försörjningsstöd i stället för socialbidrag till flyktingar och andra ny- anlända invandrare som deltar i introduktionsprogram. Vidare behandlas ansvars- och kostnadsfördelningen mellan stat och kommun för för- sörjningsstödet under introduktionstiden. Regeringen har för avsikt att lämna förslag till riksdagen under hösten 1997. 
 Tillsynen över socialtjänsten 
 Socialstyrelsen har enligt 67 § socialtjänstlagen tillsynen över social- tjänsten i riket. Styrelsen skall också följa och vidareutveckla social- tjänsten bl.a. genom att bedriva en kvalificerad uppföljning, utvärdering och kunskapsförmedling. 
 Tillsynen över hälso- och sjukvården har nyligen förstärkts genom en ny lag (1996:786) om tillsyn över hälso- och sjukvården, som trätt i kraft den 1 januari 1997. Enligt 1 § har Socialstyrelsen tillsynen över hälso- och sjukvården och dess personal. Den direkta tillsynen utövas av Socialstyrelsens sex regionala tillsynsenheter. 
 Länsstyrelsen har enligt 68 § socialtjänstlagen det regionala till- synsansvaret över hur kommunerna tillämpar socialtjänstlagen. Läns- styrelsen skall vidare informera och ge råd till allmänheten och biträda socialnämnderna med råd i deras verksamhet, främja samverkan på 
 10  
 Bilaga 1  
 SOU 1999:97 
 socialtjänstens område mellan kommunerna och andra samhällsorgan samt i övrigt se till att socialnämnderna fullgör sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. 
 Riksdagen har med anledning av regeringens proposition Ändring i socialtjänstlagen beslutat (prop. 1996/97:124, bet.1996/97:SoU18, rskr. 1996/97:264) om vissa preciseringar av länsstyrelsens t illsynsansvar samt vidgade uppgifter när det gäller t illståndsgivning för vissa enskilt bedrivna verksamheter. Således införs ett tillstånd för yrkesmässigt bedriven enskild heldygnsverksamhet i form av hem för vård eller boende, för särskilda boendeformer för äldre och funktionshindrade samt för hem för viss annan heldygnsvård. Krav på tillstånd skall också gälla 
 för enskilt bedrivet hem eller enskild öppen verksamhet för vård under en begränsad del av dygnet. Länsstyrelsen i det län där verksamheten skall bedrivas föreslås vara tillståndsgivande myndighet. 
 Tillståndspliktig verksamhet som regleras i socialtjänstlagen skall stå under länsstyrelsens tillsyn. Tillsynen skall omfatta också viss annan enskild verksamhet. Häri ingår både entreprenadverksamhet och sådan icke tillståndspliktig enskild verksamhet från vilken kommunen upphandlar enstaka tjänster för att fullgöra sina skyldigheter enligt socialtjänstlagen. Länsstyrelsens tillsyn omfattar också hem för vård eller boende enligt 23 § socialtjänstlagen. 
 Länsstyrelsen har även olika uppgifter som berör t illsyn och upp- följning av verksamheter inom alkoholområdet. 
 Behov av att se över formerna och organisationen av tillsynen över socialtjänsten har aktualiserats i olika sammanhang. I regeringens pro- position om ändring i socialtjänstlagen uttalar regeringen att den regio- nala tillsynen över socialtjänsten behöver effektiviseras och bli mer slagkraftig. 
 Vidare har riksdagen beslutat (rskr. 1996/97:185) att ge regeringen tillkänna vad socialutskottet uttalat i sitt betänkande 1996/97:SoU13. Utskottet anser att tillsynen över äldreomsorgen bör förbättras. Tillsynen måste skärpas och inriktas på frågor om laglighet och rättssäkerhet. Tillsynen måste också inriktas på att säkra kvalitet och kompetens i vården och omsorgen, så att de äldres självbestämmande, integritet, trygghet och värdighet säkras. Utskottet anser vidare att det är angeläget att skapa en tydligare organisation för tillsynen. Det får inte råda någon tvekan om vart den enskilde skall vända sig med sina synpunkter och klagomål. Informationen om möjligheten att klaga måste förbättras. Utskottet pekar också på hur uppdelningen mellan länsstyrelserna och Socialstyrelsens regionala tillsynsenheter medför svårigheter och en otydlighet vid tillsynen i gränsområdet mellan kommunal och lands- tingskommunal verksamhet. Enligt utskottet bör övervägas om tillsynen kan läggas på samma statliga myndighet för såväl socialtjänsten som 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 1  
 11 
  
 hälso- och sjukvården för att härigenom skapa en slagkraftigare organi- sation. 
 Frågan om tillsynen över socialtjänsten aktualiseras ytterligare av den markering som regeringen gör i propositionen om ändring i social- tjänstlagen. Bland de frågor som därmed kan komma att ställas i cent- rum är personalens kompetens, effekt och resultat av verksamheterna, bemötandet av klienter och allmänhet. 
 Mot bakgrund av vad som har redovisats skall en särskild utredare tillkallas. 
 Uppdraget 
 Utredaren skall göra en översyn av vissa frågor rörande socialtjänst- lagen, socialtjänstens uppgifter och t illsynen över den. Grundläggande målsättningar och värderingar i socialtjänsten såsom principer om hel- hetssyn, ett förebyggande perspektiv samt att den enskildes resurser tas till vara skall ligga fast. Härvid skall individens delaktighet och egna ansvar beaktas. 
 Utredaren skall lämna förslag till de lagändringar och organisatoriska eller ekonomiska förändringar som bedöms påkallade inom följande områden: 
 Utredaren skall analysera sambandet mellan socialbidraget och övriga trygghetssystem utifrån de olika övergripande förändringar som skett i samhället under  
 1990-talet, 
  särskilt när det gäller föränd- ringar i de statliga transfereringssystemen. Utredaren skall överväga hur systemen bättre skall kunna samverka i förhållande till varandra utan att arbetslinjen inom bidrags- och ersättningssystemen överges. Eventuella förslag skall rymmas inom ett oförändrat offentligt åta- gande. 
 Eventuella behov av att förändra principerna för socialtjänstens finansiering skall analyseras utifrån behovet av att få till stånd mer långsiktig stabilitet i resurserna på socialtjänstens alla omsorgsom- råden. Utredaren skall överväga hur en balans kan uppnås mellan den ambitionsnivå som socialtjänstlagen anger och kommunsektorns ekonomiska resurser. Utredaren skall därvid analysera om det är möjligt att genom förändringar i lagstiftning och annat centralt fast- ställt regelverk öka utrymmet för omprioriteringar rörande använd- ningen av socialtjänstens resurser. 
 Socialtjänstlagens struktur och konstruktion skall ses över och ana- lyseras bl.a. avseende för och nackdelar med blandningen av rättig- heter för den enskilde och bestämmelser om skyldigheter för kom- munen, samt de olika möjligheterna att överklaga beslut. Utredaren 
  
 12  
 Bilaga 1 
  
 SOU 1999:97 
  
 skall, med beaktande av aktuella internationella åtaganden från Jackson sida, analysera för- och nackdelar för den enskilde respektive kommunen av en större tydlighet när det gäller avgränsningen mellan rättighets- och skyldighetslagstiftning. Utredaren skall även analysera de kommunalekonomiska effekterna av sina överväganden samt konsekvenser för det kommunala självstyret. 
 Begreppet skälig levnadsnivå skall analyseras. Utredaren skall där- vidlag bland annat analysera om det, med hänsyn till den enskildes rättssäkerhet, är möjligt att ge kommunerna utrymme för mer lokalt anpassade lösningar. 
 Förslag skall lämnas till hur socialtjänstens verksamhet inom individ- och familjeomsorgen kan förändras så att den bättre överensstämmer med den avsedda funktionen att främst stödja enskilda med ett individuellt bistånd som är föranlett av tillfälliga sociala eller ekonomiska problem. Förslagen får inte medföra utökning av de sammantagna offentliga åtagandena. Innebär förslagen en ökning av de kommunala åtagandena skall förslag till finansiering lämnas i enlighet med de generella kommittédirektiven och överenskommelsen som har träffats mellan regeringen och de båda kommunförbunden. 
 Förslag skall lämnas till hur tillsynen över socialtjänsten kan förbätt- ras och effektiviseras. Härvid bör även förutsättningarna för en bättre samordning av tillsynen över socialtjänsten samt hälso- och sjuk- vården analyseras. Behov av ökade befogenheter för tillsynsmyndig- heterna, motsvarande vad som gäller inom hälso- och sjukvården, bör också övervägas. Vilka konsekvenser som eventuella förslag medför för andra uppgifter som de olika t illsynsmyndigheterna har, t.ex. olika typer av tillståndsgivning, skall analyseras och redovisas. 
 Övrigt 
 Utredaren skall samråda med berörda myndigheter, organisationer, stat- liga kommittéer och utredare samt arbetsgrupper inom Regeringskansliet som utreder eller på annat sätt arbetar med frågor som anknyter till denna utredning. 
 Utredaren skall beakta regeringens direktiv till samtliga kommittéer och utredare att pröva offentliga åtaganden (dir. 1994:23), att re dovisa regionalpolitiska konsekvenser (dir. 1992:50), att redovisa jämställd- hetspolitiska konsekvenser (dir. 1994:124) samt att redovisa konsek- venser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet (dir. 1996:49). 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 1  
 13 
  
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall redovisa uppdraget till regeringen senast den 31 mars 1999. 
 (Socialdepartementet) 
  
 14  
 Bilaga 1 
  
 SOU 1999:97 
  
 Tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av vissa frågor rörande socialtjänstlagen och socialtjänstens uppgifter (S 1997:16) 
 Dir. 1998:70 
 Beslut vid regeringssammanträde den 3 september 1998. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Socialtjänstutredningen (S 1997:16) skall lämna förslag till hur den ekonomiska tryggheten för vissa äldre invandrare skall utformas. Ut- redningen skall ha slutfört sitt arbete senast den 31 maj 1999. 
 Bakgrund 
 I regeringens proposition (1997/98:113) Nationell handlingsplan för äldrepolitiken konstaterar regeringen att frågan om ekonomisk trygghet för vissa äldre invandrare behöver utredas. 
 Äldre pensionsregler 
 Vissa äldre invandrare är i dag hänvisade till socialtjänsten antingen på grund av de helt saknar pensionsförmåner eller att deras sammanlagda pensionsförmåner inte räcker till en godtagbar försörjning. Detta beror på att många personer som i dag invandrar till Sverige inte hunnit tjäna in tillräcklig pension i Sverige eller saknar pensionsrättigheter när de invandrar, antingen beroende på att landet de kommer ifrån saknar pen- sionssystem eller att de där tjänat in endast en liten eller ingen pen- sionsrätt. Äldre invandrare saknar, på grund av sin ålder, möjlighet att tjäna in rätt till svensk pension som räcker till en godtagbar försörjning. Detta problem uppstår dock inte om personen är ung vid tiden för invandringen till Sverige. Personen uppfyller då vid tiden för sin pen- sionering de krav som ställs för att få svensk pension. Kraven enligt huvudregeln är att man för att få oreducerad folkpension skall ha arbetat i Sverige i 30 år alternativt varit bosatt 40 år i landet före 65 års ålder. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 1  
 15 
  
 För invandrare som är födda före 
  
 1938 finns dock vissa övergångs- 
  
 regler. Dessutom finns det särregler för flyktingar, dvs. för skydds- behövande som beviljats uppehållst illstånd i Sverige med stöd av 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529). Särreglerna innebär att flyktingar kan få tillgodoräkna sig bosättningstid i hemlandet. Särreglerna gäller dock inte vid t.ex. anhöriginvandring eller för personer som fått uppehållst illstånd i Sverige på humanitära grunder. Detta har medfört en ökad belastning på socialbidragssystemet. 
 I vissa fall kan även försörjningsproblem uppstå för hushåll då äldre invandrare utan eller med små pensionsrättigheter kommit till Sverige och ingått äktenskap med en svensk medborgare. 
 Reformerade pensionsregler 
 Enligt regeringens proposition 1997/98:152 Garantipension m.m. (bet. 1997/98:SfU113, rskr. 1997/98:315) skall i det reformerade pensions- systemet en garantipension utgå till personer med mycket låg eller ingen inkomstgrundad pension. Det reformerade pensionssystemet gäller personer som är födda 1938 eller senare. För rätt till oreducerad garanti- pension krävs 40 års försäkringstid. Vid kortare försäkringstid skall garantipensionen reduceras proportionellt. Som försäkringstid för garantipension skall bl.a. tillgodoräknas tid då en person har varit folk- bokförd i Sverige enligt folkbokföringslagen (1991:481). När det gäller flyktingar och andra skyddsbehövande som har beviljats uppehållst ill- stånd i Sverige med stöd av 3 kap. 2 eller 3 § utlänningslagen (1989:529) skall som försäkringstid även t illgodoräknas viss del av bosättningstid i tidigare hemland fr.o.m. det år då personen i fråga fyllt 25 år (dock inte tid som berättigar till pension från hemlandet). För många invandrare innebär detta att de får ingen eller reducerad garanti- pension eftersom regeln inte gäller för s.k. anhöriginvandring och inte heller för personer som fått uppehållst illstånd på humanitära grunder. Detta betyder att pensionen för dessa invandrare kan komma att utebli eller bli mycket låg. Regeringen anser att situationen är otillfredsstäl- lande och att det är viktigt att hitta en långsiktig lösning på detta pro- blem. 
 Alternativa överväganden 
 Flera alternativa möjligheter har övervägts. Under beredningen av det reformerade pensionssystemet har Arbetsgruppen för genomförandet av reformeringen av ålderspensionssystemet, den s.k. Genomförande- 
  
 16  
 Bilaga 1 
  
 SOU 1999:97 
  
 gruppen, i departementspromemorian Garantipension och samordnings- frågor m.m. (Ds 1997:66) beskrivit en modell för garantipension som skulle kunna vara en möjlig lösning på problemet med ekonomisk trygghet för vissa invandrare. Modellen, en s.k. tudelad garantipension, innebär att pensionen delas upp i en del som tillgodoser önskemålet att ge högre pension även till den som tjänat in förhållandevis låg in- komstgrundad pension, och i en del som tillgodoser kravet på att pen- sionärer bosatta i Sverige skall ha rätt till en viss minsta pension. Genomförandegruppen valde dock av beredningstekniska skäl att inte lämna förslag om detta. De ekonomiska effekterna av en tudelad garantipension är svåra att överblicka, särskilt ur ett internationellt per- spektiv. Med hänsyn till osäkerheten i fråga om konsekvenserna av en sådan lösning anser regeringen att en sådan garantipension för närva- rande inte bör införas. Regeringen anser att ekonomisk trygghet för äldre invandrare istället bör åstadkommas utanför ålderspensionssystemets ram. 
 I sammanhanget kan också nämnas att en särskild utredare har fått i uppdrag att lämna förslag till en övergångsvis garantipension för de ålderspensionärer som inte kommer att omfattas av regelsystemet för garantipension inom det reformerade ålderspensionssystemet (dir. 1997:149), dvs. personer födda 1937 eller tidigare. Uppdraget skall vara slutfört senast den 31 januari 1999. 
 Vidare har en särskild utredare (S 1997:25) fått i uppdrag att se över reglerna för bostadstillägg till pensionärer (BTP) samt hur det särskilda bostadstillägget till pensionärer (SBTP) skall moderniseras. BTP syftar till att göra det möjligt för pensionärer med ingen eller låg pension att ha en bostad av god kvalitet, utan att boendekostnaden minskar möjligheten att också i övrigt ha en tillfredsställande standard. SBTP betalas ut till pensionärer med hög boendekostnad och låg inkomst som annars inte skulle uppnå en skälig levnadsnivå. Uppdraget skall vara avslutat den 1 mars 1999. 
 En förutsättning för att få SBTP är att den enskilde också är berätti- gad till BTP. Detta innebär att de äldre invandrare som inte är berätti- gade till BTP enligt dagens regler inte heller skulle vara berättigade till SBTP. Det finns dock möjligheter att minska, men ej helt lösa proble- met, för äldre invandrare genom förändringar i reglerna för SBTP. Socialtjänstutredningen bör därför belysa om förändringar inom SBTP 
 är en lämplig lösning och i så fall hur en sådan lösning skall se ut. Det är viktigt att en sådan lösning sökes i samråd med utredningen Översyn av systemet för inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer m.m. (Dir. 1997:150). 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 1  
 17 
  
 Uppdraget 
 Socialtjänstutredningen (S 1997:16) skall lämna förslag till hur den ekonomiska tryggheten för vissa äldre invandrare skall utformas. Det förslag till stöd som lämnas skall vara förenat med krav på bosättning i Sverige. Vidare skall de ekonomiska konsekvenserna av förslaget ana- lyseras och redovisas. 
 Redovisning av uppdraget 
 Genom det tillkommande uppdraget förlängs utredarens uppdrag så att en redovisning skall lämnas senast den 31 maj 1999. 
 (Socialdepartementet) 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 19 
  
 Jämförelse mellan den nuvarande socialtjänstlagen och lagen med föreslagna ändringar 
 I denna bilaga görs en sammanställning för att visa vad som händer med de nuvarande bestämmelserna i socialtjänstlagen efter förslaget till ändringar i lagen. 
 I vänsterspalten visas den nuvarande lydelsen och i den högra spalten framgår vilken beteckning bestämmelsen får efter föreslagna ändringar. Även andra förändringar i lagen anges i högra kolumnen. I de fall en bestämmelse enbart redigerats vad avser hänvisning till en annan bestämmelse i lagen anmärks inte detta särskilt i den högra kolumnen. Den nya bestämmelsens beteckning anges dock på samma sätt som för ej ändrade bestämmelser. I de fall bestämmelsen är oförändrad är spalten avseende föreslagen lydelse inte ifylld. 
  
 Nuvarande lydelse 
  
 Föreslagen lydelse 
  
 Inledande bestämmelser 
 Socialtjänstens mål 
 1 § 
 1 
  
 Samhällets socialtjänst skall på demokratins och solidaritetens grund främja människornas 
 ekonomiska och sociala trygg- het, 
 jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhälls- 
 livet. 
  
 1  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 20  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 Socialtjänsten skall under hänsynstagande till människans ansvar för sin och andras sociala situation inriktas på att frigöra och utveckla enskildas och grup- pers egna resurser. 
 Verksamheten skall bygga på respekt för människornas själv- bestämmanderätt och integritet. 
 När åtgärder rör barn skall särskilt beaktas vad hänsynen till barnets bästa kräver. 
 Kommunens ansvar 
  
 2 § 
  
 Varje 
  
 kommun 
  
 svarar 
  
 för 
  
 socialtjänsten inom sitt område. 
  
 3 § 
 2 
  
 Kommunen har 
  
 det 
  
 yttersta 
  
 ansvaret för att de som vistas i 
  
 kommunen får det stöd och den 
  
 hjälp som de behöver. 
  
 Detta 
  
 ansvar innebär 
  
 ingen 
  
 inskränkning i det ansvar som 
  
 vilar på andra huvudmän. 
  
 I fråga om den som omfattas 
  
 Ett nytt tredje stycke har 
  
 av lagen (1994:137) om mot- 
  
 införts med hänvisning till lagen 
  
 tagande 
  
 av asylsökande 
  
 m.fl. 
  
 om socialbidrag. 
  
 finns särskilda bestämmelser 
  
 i 
  
 Tredje 
  
 stycket 
  
 blir 
  
 fjärde 
  
 den lagen. 
  
 stycket. 
  
 I 6 h och 72 a §§ finns före- 
  
 Fjärde 
  
 stycket 
  
 blir 
  
 femte 
  
 skrifter om ansvar i vissa fall för 
  
 stycket. 
  
 annan kommun än den i vilken 
  
 den enskilde vistas. 
  
 2  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 21 
  
 4 § 
 3 
  
 Kommunens uppgifter inom socialtjänsten fullgörs av den eller de nämnder som kommun- fullmäktige bestämmer. 
 Vad som i denna lag eller anan författning sägs om social- nämnd gäller i förekommande fall den eller de nämnder som ut- ses enligt första stycket. 
 Kommunen får sluta avtal med någon annan om att utföra kommunens uppgifter inom so- cialtjänsten. Genom ett sådant avtal får en kommun tillhanda- hålla tjänster åt en annan kom- mun. Uppgifter som innefattar myndighetsutövning får dock inte med stöd av denna bestämmelse överlämnas till ett bolag, en för- ening, en samfällighet, en stiftel- se eller en enskild individ. 
 Kommunen får även träffa överenskommelse med lands- tinget, den allmänna försäkrings- kassan och länsarbetsnämnden om att, inom ramen för social- tjänstens uppgifter, samverka i syfte att uppnå en effektivare an- vändning av tillgängliga resurser. 
 Kommunen skall bidra till finan- sieringen av sådan verksamhet som bedrivs i samverkan. 
 Riksrevisionsverket får gran- ska sådan verksamhet som be- drivits i samverkan med och del- vis finansierats av försäkrings- kassan eller länsarbetsnämnden. Vid en sådan granskning har Riksrevisionsverket rätt att ta del av de uppgifter som behövs för 
  
 3  
 Senaste lydelse 1997:1305. 
  
 22  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 att granska verksamheten. 
  
 Socialtjänstens innehåll 
  
 Socialnämndens uppgifter 
  
 5 § 
 4 
  
 Till socialnämndens uppgifter 
  
 hör att 
  
 göra sig väl förtrogen med 
  
 levnadsförhållandena i 
  
 kommu- 
  
 nen, 
  
 medverka 
  
 i 
  
 samhällsplane- 
  
 ringen och i samarbete med 
  
 andra 
  
 samhällsorgan, 
  
 organisa- 
  
 tioner, 
  
 föreningar 
  
 och 
  
 enskilda 
  
 främja goda miljöer i kommunen, 
  
 informera 
  
 om socialtjänsten i 
  
 kommunen, 
  
 genom uppsökande verksam- 
  
 het och på annat sätt främja för- 
  
 utsättningarna för goda levnads- 
  
 förhållanden, 
  
 svara för omsorg och service, 
  
 upplysningar, råd, stöd och vård, 
  
 ekonomisk hjälp och annat bi- 
  
 stånd till familjer och enskilda 
  
 som behöver det. 
  
 Socialnämnden 
  
 bör 
  
 genom 
  
 stöd och avlösning underlätta för 
  
 Andra stycket upphör. Jämför 
  
 dem som vårdar närstående som 
  
 med 14 §. 
  
 är långvarigt sjuka eller äldre 
  
 eller som har funktionshinder 
  
 4  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 23 
  
 Rätten till bistånd 
  
 6 § 
 5 
  
 Den som inte själv kan till- 
  
 Paragrafen har nytt innehåll. 
  
 godose sina behov eller kan få 
  
 Jämför nuvarande 6 § med 
  
 dem tillgodosedda på annat sätt 
  
 nya 14 §. 
  
 har rätt till bistånd av social- 
  
 nämnden för sin försörjning (för- 
  
 sörjningsstöd) och för sin livs- 
  
 föring i övrigt (annat bistånd) på 
  
 de villkor som anges i 6  
 b–6 
  f §§. 
  
 6 a § 
 6 
  
 Den 
  
 enskilde 
  
 skall 
  
 genom 
  
 Paragrafen upphör att gälla. 
  
 biståndet tillförsäkras en 
  
 Jämför med lagen om social- 
  
 skälig 
  
 levnadsnivå. Biståndet 
  
 bidrag. 
  
 skall utformas så att det 
  
 stärker 
  
 hans 
  
 eller 
  
 hennes 
  
 resurser att leva ett självständigt 
  
 liv. 
  
 6 b § 
 7 
  
 Försörjningsstöd 
  
 lämnas 
  
 för 
  
 Paragrafen upphör att gälla. 
  
 skäliga kostnader för 
  
 Jämför med lagen om social- 
  
 1. livsmedel, kläder och skor, 
  
 bidrag. 
  
 lek och fritid, 
  
 förbrukningsvaror, hälsa 
  
 och 
  
 hygien samt dagstidning, telefon 
  
 och  
 TV-avgift, 
  
 2. boende, hushållsel, arbets- 
  
 resor, hemförsäkring, läkarvård, 
  
 akut tandvård, glasögon samt 
  
 medlemskap i fackförening och 
  
 arbetslöshetskassa. 
  
 Skäliga 
  
 kostnader 
  
 enligt 
  
 första stycket 1 skall i enlighet 
  
 med 
  
 vad 
  
 regeringen 
  
 närmare 
  
 föreskriver beräknas enligt en för 
  
 hela 
  
 riket 
  
 gällande 
  
 norm 
  
 5 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 6 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 7 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 24  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 (riksnorm) på grundval av offi- ciella prisundersökningar rörande olika hushållstypers baskon- sumtion. Om det i ett enskilt fall finns särskilda skäl, skall so- cialnämnden dock beräkna dessa kostnader till en högre nivå. Nämnden får också i ett enskilt fall beräkna kostnaderna till en lägre nivå, om det finns särskilda skäl för detta. 
  
 6 c § 
 8 
  
 Socialnämnden får begära att 
  
 Paragrafen upphör att gälla. 
  
 den som uppbär försörjningsstöd 
  
 Jämför med lagen om social- 
  
 under viss tid skall delta i av 
  
 bidrag. 
  
 nämnden anvisad 
  
 praktik 
  
 eller 
  
 annan 
  
 kompetenshöjande 
  
 verk- 
  
 samhet om den enskilde inte har 
  
 kunnat 
  
 beredas 
  
 någon lämplig 
  
 arbetsmarknadspolitisk åtgärd, och 
  
 1. 
  
 inte har fyllt tjugofem år, 
  
 eller 
  
 2. 
  
 har fyllt tjugofem år men av särskilda skäl är i behov av kompetenshöjande insatser, eller 
  
 3. 
  
 följer en utbildning med tillgång till finansiering i särskild ordning men under tid för studieuppehåll be höver försörj- ningsstöd. 
  
 Praktik eller kompetens- höjande verksamhet som avses i första stycket skall syfta till att utveckla den enskildes möjlig- heter att i framtiden försörja sig själv. Verksamheten skall stärka den enskildes möjligheter att komma in på arbetsmarknaden eller, där så är lämpligt, på en fortsatt utbildning. Den skall 
  
 8  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 25 
  
 utformas med skälig hänsyn till 
  
 den enskildes individuella önske- 
  
 mål och förutsättningar. 
  
 Socialnämnden skall samråda 
  
 med 
  
 länsarbetsnämnden 
  
 innan 
  
 beslut fattas enligt första stycket. 
  
 6 d § 
 9 
  
 Om den enskilde utan god- 
  
 Paragrafen upphör att gälla. 
  
 tagbart skäl avböjer att delta i 
  
 Jämför med lagen om social- 
  
 praktik eller annan kompetens- 
  
 bidrag. 
  
 höjande verksamhet som anvisats 
  
 enligt 6 c §, får fortsatt 
  
 försörjningsstöd 
  
 vägras 
  
 eller 
  
 nedsättas. Detsamma gäller om 
  
 han eller hon utan godtagbart 
  
 skäl uteblir från praktiken eller 
  
 den kompetenshöjande verksam- 
  
 heten. 
  
 6 e § 
 10 
  
 Den som deltar i praktik eller 
  
 Paragrafen upphör att gälla. 
  
 annan 
  
 kompetenshöjande 
  
 verk- 
  
 Jämför med lagen om social- 
  
 samhet enligt 6 c § skall därvid 
  
 bidrag. 
  
 inte anses som arbetstagare. I 
  
 den utsträckning 
  
 den 
  
 enskilde 
  
 utför 
  
 uppgifter 
  
 som 
  
 stämmer 
  
 överens med eller till sin art 
  
 liknar sådant som vanligen utförs 
  
 vid förvärvsarbete, skall han eller 
  
 hon 
  
 dock 
  
 likställas 
  
 med 
  
 arbetstagare 
  
 vid 
  
 tillämpning av 
  
 2 kap.  
 1–9 
  §§, 3 kap.  
 1–4 
  §§ 
  
 och  
 7–14 
  §§, 4 kap.  
 1–4 
  §§ och 
  
 8–10 
  §§ samt 
  
 7–9 
  kap. arbets- 
  
 miljölagen ( 1977:1160) och av lagen (1976:380) om arbets- skadeförsäkring. 
  
 9 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 10 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 26  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 6 f § 
 11 
  
 Med annat bistånd avses hjälp 
  
 Paragrafen upphör att gälla. 
  
 i hemmet samt särskilt boende 
  
 Jämför med 14 §. 
  
 för service och omvårdnad för 
  
 äldre eller bostad med särskild 
  
 service för funktionshindrade. 
  
 6 g § 
 12 
  
 Socialnämnden får ge bistånd 
  
 Paragrafen upphör att gälla. 
  
 i annan form än eller utöver vad 
  
 som följer av 6 b och 6 f §§, om 
  
 det finns skäl för det. 
  
 6 h § 
 13 
  
 En person som önskar flytta 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 till en annan kommun, men till 
  
 15 §. 
  
 följd av ålderdom, funktionshin- 
  
 der eller allvarlig sjukdom har ett 
  
 varaktigt 
  
 behov 
  
 av omfattande 
  
 vård- och omsorgsinsatser och 
  
 därför inte kan bosätta sig där 
  
 utan att 
  
 inflyttningskommunen 
  
 erbjuder 
  
 behövliga insatser, får 
  
 hos den kommunen ansöka om 
  
 sådana insatser som avses i 6 f §. 
  
 En sådan ansökan skall be- 
  
 handlas som om den enskilde var 
  
 bosatt i inflyttningskommunen. 
  
 Det förhållandet att sökan- 
  
 dens behov är tillgodosedda i 
  
 hemkommunen får inte beaktas 
  
 vid prövning enligt första stycket. 
  
 På begäran av inflyttnings- 
  
 kommunen är 
  
 hemkommunen 
  
 skyldig att bistå den förra kom- munen med den utredning som kan behövas för bedömningen av ansökan. 
  
 11 
  
 Senaste lydelse 1997:740. 
  
 12 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 13 
  
 Senaste lydelse 1997:740. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 27 
  
 Allmänna riktlinjer för socialnämndens verksamhet 
  
 7 § 
  
 Socialnämndens 
  
 medverkan i 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 samhällsplaneringen skall bygga 
  
 6 §. 
  
 på nämndens sociala erfarenheter 
  
 och särskilt syfta till att påverka 
  
 utformningen av nya och äldre 
  
 bostadsområden 
  
 i 
  
 kommunen. 
  
 Nämnden skall också verka för 
  
 att 
  
 offentliga 
  
 lokaler 
  
 och 
  
 allmänna 
  
 kommunikationer 
  
 utformas så att de blir lätt till- 
  
 gängliga för alla. 
  
 Socialnämnden 
  
 skall även i 
  
 övrigt ta initiativ till och bevaka 
  
 att åtgärder vidtas för att skapa 
  
 en god samhällsmiljö och goda 
  
 förhållanden för barn och ung- 
  
 dom, äldre och andra grupper 
  
 som har behov av samhällets 
  
 särskilda stöd. 
  
 Socialnämnden 
  
 skall i sin verksamhet främja den 
  
 enskildes rätt till arbete, bostad 
  
 och utbildning. 
  
 7 a § 
 14 
  
 Insatser 
  
 inom 
  
 socialtjänsten 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 skall vara av god kvalitet. 
  
 7 §. 
  
 För utförande av socialnämn- 
  
 dens uppgifter skall det finnas 
  
 personal med lämplig utbildning 
  
 och erfarenhet. 
  
 Kvaliteten 
  
 i 
  
 verksamheten 
  
 skall systematiskt och fortlö- 
  
 pande utvecklas och säkras. 
  
 För 
  
 insatser 
  
 inom omsorger 
  
 om äldre människor eller männi- 
  
 skor 
  
 med 
  
 funktionshinder 
  
 får 
  
 regeringen, 
  
 eller den myndighet 
  
 som 
  
 regeringen 
  
 bestämmer, 
  
 14  
 Senaste lydelse 1998:855. 
  
 28  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 meddela sådana föreskrifter som behövs till skydd för enskildas liv, personliga säkerhet eller hälsa. 
  
 8 § 
  
 Socialnämnden 
  
 skall 
  
 i 
  
 den 
  
 uppsökande 
  
 verksamheten 
  
 upp- 
  
 lysa om socialtjänsten och er- 
  
 bjuda grupper och enskilda sin 
  
 hjälp. När det är lämpligt skall 
  
 nämnden härvid samverka 
  
 med 
  
 andra 
  
 samhällsorgan 
  
 och 
  
 med 
  
 organisationer och andra för- 
  
 eningar. 
  
 8 a § 
 15 
  
 Socialnämnden bör 
  
 verka 
  
 för 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 att kvinnor som är eller har varit 
  
 12 §. 
  
 utsatta för våld eller andra över- 
  
 grepp i hemmet får stöd och hjälp 
  
 för att förändra sin situation. 
  
 9 § 
 16 
  
 Socialnämndens 
  
 insatser 
  
 för 
  
 den enskilde skall utformas och 
  
 genomföras 
  
 tillsammans 
  
 med 
  
 honom och vid behov i sam- 
  
 verkan med andra samhällsorgan 
  
 och 
  
 med 
  
 organisationer 
  
 och 
  
 andra föreningar. 
 När en åtgärd rör ett barn skall barnets inställning så långt det är möjligt klarläggas. Hänsyn skall tas till barnets vilja med beaktande av dess ålder och mognad. 
  
 15 
  
 Senaste lydelse 1998:409. 
  
 16 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 29 
  
 10 § 
 17 
  
 Socialnämnden bör genom hemtjänst, dagverksamheter eller annan liknande social tjänst underlätta för den enskilde att bo hemma och att ha kontakt med andra. 
 Nämnden bör även i övrigt tillhandahålla sociala tjänster genom rådgivningsbyråer, social- centraler och liknande, social jour eller annan därmed jämförlig verksamhet. 
 Nämnden kan utse en särskild person (kontaktperson) eller en familj med uppgift att hjälpa den enskilde och hans närmaste i personliga angelägenheter, om den enskilde begär eller sam- tycker till det. För barn som inte har fyllt 15 år får kontaktperson utses endast om barnets vård- nadshavare begär eller samtycker till det. Har barnet fyllt 15 år får kontaktperson utses endast om barnet självt begär eller sam- tycker till det. 
 Tredje stycket har flyttats till 13 §. 
  
 Åtgärder mot missbruk 
  
 11 § 
 18 
  
 Socialnämnden 
  
 skall 
  
 arbeta 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 för att förebygga 
  
 och motverka 
  
 16 § 
  
 missbruk av alkohol och andra 
  
 beroendeframkallande medel. 
  
 Socialnämnden 
  
 skall 
  
 genom 
  
 information 
  
 till 
  
 myndigheter, 
  
 grupper och enskilda och genom 
  
 uppsökande 
  
 verksamhet 
  
 sprida 
  
 17 
  
 Senaste lydelse 1998:855. 
  
 18 
  
 Senaste lydelse 1999:48. 
  
 30  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 kunskap om skadeverkningar av missbruk och om de hjälp- möjligheter som finns. 
 Socialnämnden skall aktivt sörja för att den enskilde miss- brukaren får den hjälp och vård som han behöver för att komma ifrån missbruket. Nämnden skall i samförstånd med den enskilde planera hjälpen och vården och noga bevaka att planen fullföljs. 
  
 Omsorger om barn och ungdom 
  
 12 § 
 19 
  
 Socialnämnden skall 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 verka för att barn och 
  
 ung- 
  
 17 §. 
  
 dom växer upp under trygga och 
  
 goda förhållanden, 
  
 i nära samarbete med hemmen 
  
 främja en allsidig person- 
  
 lighetsutveckling och en gynnsam 
  
 fysisk och social utveckling hos 
  
 barn och ungdom, 
  
 med särskild uppmärksamhet 
  
 följa utvecklingen hos barn och 
  
 ungdom som har visat tecken till 
  
 en ogynnsam utveckling, 
  
 aktivt arbeta för att förebygga 
  
 och motverka missbruk 
  
 bland 
  
 barn och ungdom av alkohol- 
  
 haltiga drycker, andra beroende- 
  
 framkallande medel samt dop- 
  
 ningsmedel, 
  
 i nära samarbete med hemmen 
  
 sörja för att barn och ungdom 
  
 som 
  
 riskerar 
  
 att utvecklas 
  
 ogynnsamt får det skydd och stöd 
  
 som de behöver och, om hän- 
  
 synen 
  
 till den 
  
 unges 
  
 bästa 
  
 19  
 Senaste lydelse 1999:48. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 31 
  
 motiverar det, vård och fostran utanför det egna hemmet, samt 
 i sin omsorg om barn och ungdom tillgodose det särskilda behov av stöd och hjälp som kan finnas sedan ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts. 
  
 12 a § 
 20 
  
 Kommunen skall sörja för 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 1. att föräldrar 
  
 kan erbjudas 
  
 18 §. 
  
 samtal under sakkunnig ledning i 
  
 syfte att nå enighet i frågor 
  
 rörande 
  
 vårdnad, 
  
 boende 
  
 och 
  
 umgänge (samarbetssamtal) samt 
  
 2. att föräldrar får hjälp att 
  
 träffa avtal enligt 6 kap. 6 §, 14 
  
 a § andra stycket eller 15 a § 
  
 andra stycket föräldrabalken. 
  
 Kommunen skall sörja för att 
  
 familjerådgivning 
  
 genom 
  
 kom- 
  
 munens 
  
 försorg 
  
 eller 
  
 annars 
  
 genom 
  
 lämplig rådgivare 
  
 kan 
  
 erbjudas dem som begär det. 
  
 Med familjerådgivning avses i 
  
 denna lag en verksamhet som 
  
 bedrivs av det allmänna eller 
  
 yrkesmässigt av enskild och som 
  
 består i samtal med syfte att 
  
 bearbeta 
  
 samlevnadskonflikter i 
  
 parförhållanden och familjer. 
  
 13 § 
  
 har 
  
 upphävts 
  
 genom 
  
 lag 
  
 Nytt innehåll. 
  
 (1997:1229). 
  
 Jämför med nuvarande 10 § 
  
 tredje stycket. 
  
 20  
 Senaste lydelse 1998:323. 
  
 32  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 14 § 
  
 har 
  
 upphävts 
  
 genom 
  
 lag 
  
 Nytt innehåll. 
  
 (1997:1229). 
  
 Jämför med nuvarande 6 § . 
  
 15 § 
  
 har 
  
 upphävts 
  
 genom 
  
 lag 
  
 Nytt innehåll. 
  
 (1997:1229). 
  
 Jämför med nuvarande 6 h § . 
  
 16 § 
  
 har 
  
 upphävts 
  
 genom 
  
 lag 
  
 Nytt innehåll. 
  
 (1997:1229). 
  
 Jämför med nuvarande 11 § . 
  
 17 § 
  
 har 
  
 upphävts 
  
 genom 
  
 lag 
  
 Nytt innehåll. 
  
 (1997:1229). 
  
 Jämför med nuvarande 12 § . 
  
 18 § 
  
 har 
  
 upphävts 
  
 genom 
  
 lag 
  
 Nytt innehåll. 
  
 (1997:1229). 
  
 Jämför med nuvarande 12 a §. 
  
 18 a § 
  
 har 
  
 upphävts 
  
 genom 
  
 lag 
  
 (1994:1571). 
  
 Omsorger om äldre människor 
 19 § 
 21 
  
 Socialnämnden skall verka för att äldre människor får möjlighet att leva och bo självständigt och under trygga förhållanden och med respekt för deras självbestämmande och integritet. 
 20 § 
 22 
  
 Socialnämnden skall verka för att äldre människor får goda bostäder och ge dem som be- höver det stöd och hjälp i hemmet 
  
 21 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 22 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 33 
  
 och annan lättåtkomlig service. 
  
 Kommunen skall inrätta sär- 
  
 skilda boendeformer för 
  
 service 
  
 och omvårdnad för äldre männi- 
  
 skor med behov av särskilt stöd. 
  
 20 a § 
 23 
  
 Socialnämnden skall göra sig 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 väl förtrogen med levnadsför- 
  
 21 §. 
  
 hållandena i kommunen för äldre 
  
 människor samt i sin uppsökande 
  
 verksamhet 
  
 upplysa 
  
 om 
  
 socialtjänstens verksamhet 
  
 på 
  
 detta område. 
  
 Kommunen skall planera sina 
  
 insatser för äldre. I planeringen 
  
 skall kommunen samverka 
  
 med 
  
 landstinget samt andra samhälls- 
  
 organ och organisationer. 
  
 Omsorger om människor med funktionshinder 
  
 21 § 
 24 
  
 Socialnämnden skall verka för 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 att människor som av fysiska, 
  
 22 §. 
  
 psykiska eller andra skäl möter 
  
 betydande 
  
 svårigheter 
  
 i 
  
 sin 
  
 livsföring får möjlighet att delta i 
  
 samhällets 
  
 gemenskap 
  
 och 
  
 att 
  
 leva som andra. 
  
 Socialnämnden skall medver- 
  
 ka till att den enskilde får en 
  
 meningsfull sysselsättning och att 
  
 han får bo på ett sätt som är 
  
 anpassat efter hans behov av 
  
 särskilt stöd. 
  
 Kommunen skall inrätta bo- 
  
 städer med 
  
 särskild service 
  
 för 
  
 23 
  
 Senaste lydelse 1993:390. 
  
 24 
  
 Senaste lydelse 1990:1403. 
  
 34  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 dem som till följd av sådana svå- 
  
 righeter som avses i första styc- 
  
 ket behöver ett sådant boende. 
  
 21 a § 
 25 
  
 Socialnämnden skall göra sig 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 väl förtrogen 
  
 med levnadsför- 
  
 23 §. 
  
 hållandena 
  
 i 
  
 kommunen 
  
 för 
  
 människor med fysiska och psy- 
  
 kiska funktionshinder samt i sin 
  
 uppsökande verksamhet upplysa 
  
 om socialtjänstens verksamhet på 
  
 dessa områden. 
  
 Kommunen skall planera sina 
  
 insatser 
  
 för 
  
 människor 
  
 med 
  
 fysiska och psykiska funktions- 
  
 hinder. I planeringen skall kom- 
  
 munen samverka med landstinget 
  
 samt andra 
  
 samhällsorgan 
  
 och 
  
 organisationer. 
 Vård i familjehem och i hem för vård eller boende 
 22 § 
 26 
  
 /Upphör att gälla U:990701/ Socialnämnden skall sörja för 
 att den som behöver vårdas eller bo i ett annat hem än det egna tas emot i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende. 
 Socialnämnden ansvarar för att den som genom nämndens försorg har tagits emot i ett annat hem än det egna får god vård. 
 Vården bör utformas så att den främjar den enskildes sam- hörighet med anhöriga och andra närstående samt kontakt med 
  
 25 
  
 Senaste lydelse 1994:1098. 
  
 26 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 27 
  
 Senaste lydelse 1999:179. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 35 
  
 hemmiljön. 
  
 Vid placering av barn bör i 
  
 första hand övervägas om barnet 
  
 kan tas emot av någon anhörig 
  
 eller annan närstående. Enligt 1 § 
  
 skall dock barnets bästa alltid 
  
 beaktas. 
  
 22 § 
 27 
  
 /Träder i kraft 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 I:990701/ 
  
 24 §. 
  
 Socialnämnden skall sörja för 
  
 att den som behöver vårdas eller 
  
 bo i ett annat hem än det egna tas 
  
 emot i ett familjehem eller i ett 
  
 hem för vård eller boende. 
  
 Socialnämnden 
  
 ansvarar 
  
 för 
  
 att den som genom nämndens 
  
 försorg har tagits emot i ett annat 
  
 hem än det egna får god vård. 
  
 Vården bör utformas så att 
  
 den främjar den enskildes sam- 
  
 hörighet med anhöriga och andra 
  
 närstående 
  
 samt 
  
 kontakt med 
  
 hemmiljön. 
  
 Vid placering av barn skall i 
  
 första hand övervägas om barnet 
  
 kan tas emot av någon anhörig 
  
 eller annan närstående. Enligt 1 § 
  
 skall dock barnets bästa alltid 
  
 beaktas. 
  
 23 § 
 28 
  
 Varje kommun ansvarar 
  
 för 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 att det finns tillgång till famil- 
  
 25 §. 
  
 jehem och hem för vård eller 
  
 boende för enskilda och familjer 
  
 som behöver vårdas och bo utanför det egna hemmet. Enligt 23 a § skall dock behovet av vissa hem tillgodoses av staten. 
  
 28  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 36  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 23 a § 
 29 
  
 Behovet av sådana hem som 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 avses i 12 § lagen (1990:52) med 
  
 26 §. 
  
 särskilda bestämmelser om vård 
  
 av unga samt 22 och 23 §§ lagen 
  
 (1988:870) om vård av miss- 
  
 brukare i vissa fall skall till- 
  
 godoses av staten. Statens insti- 
  
 tutionsstyrelse är central förvalt- 
  
 ningsmyndighet för dessa hem. 
  
 Styrelsen leder och har tillsyn 
  
 över verksamheten vid hemmen. 
  
 Staten kan om det finns 
  
 särskilda skäl för det genom 
  
 avtal uppdra åt ett landsting eller 
  
 en kommun att inrätta och driva 
  
 hem som avses i första stycket. 
  
 För vård i ett sådant hem som 
  
 avses i första stycket får avgift 
  
 tas ut av den kommun som be- 
  
 gärt placeringen. 
  
 Bestämmelserna i 24 § gäller 
  
 även i fråga om vård i hem som 
  
 avses i denna paragraf. 
  
 24 § 
  
 Vård i familjehem och hem 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 för vård eller boende skall be- 
  
 27 §. 
  
 drivas i samråd med social- 
  
 nämnden. 
  
 Regeringen eller den myn- 
  
 dighet som regeringen bestämmer 
  
 meddelar ytterligare föreskrifter om vård i sådana hem. 
  
 29  
 Senaste lydelse 1993:1. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 37 
  
 Särskilda regler till skydd för underåriga 
  
 25 § 
 30 
  
 En underårig får inte utan 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 socialnämndens medgivande tas 
  
 28 §. 
  
 emot för stadigvarande vård och 
  
 fostran i ett enskilt hem som inte 
  
 tillhör någon av hans föräldrar 
  
 eller någon annan som har 
  
 vårdnaden om honom. Som ett 
  
 medgivande 
  
 anses 
  
 socialnämn- 
  
 dens beslut att bereda den under- 
  
 årige vård i ett visst familjehem. 
  
 Socialnämnden får inte lämna 
  
 medgivande enligt 
  
 första 
  
 stycket 
  
 utan att förhållandena i det 
  
 enskilda hemmet och förutsätt- 
  
 ningarna för vård i hemmet är 
  
 utredda. 
  
 Är det fråga om att ta emot 
  
 ett barn med hemvist utomlands i 
  
 syfte att adoptera det, skall 
  
 medgivandet 
  
 inhämtas 
  
 innan 
  
 barnet lämnar det land där det 
  
 har sitt hemvist. Medgivande får 
  
 lämnas endast om den eller de 
  
 som vill adoptera har tillfreds- 
  
 ställande kunskaper om barn och 
  
 deras behov och har blivit infor- 
  
 merade om den planerade adop- 
  
 tionens innebörd. 
  
 Medgivandet 
  
 upphör att gälla, om inte barnet har tagits emot i hemmet inom två år från det medgivandet lämnades. 
 Den eller de som vill adoptera är skyldiga att anmäla till socialnämnden om deras om- ständigheter ändras mer väsent- ligt under den tid medgivandet gäller. Medgivandet skall åter- 
  
 30  
 Senaste lydelse 1997:193. 
  
 38  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 kallas, om förutsättningarna 
  
 för 
  
 det inte längre föreligger. Åter- 
  
 kallelse kan ske även när barnet 
  
 har tagits emot av den eller de 
  
 som vill adoptera, om en fortsatt 
  
 vistelse hos dem inte är förenlig 
  
 med barnets bästa. 
  
 När ett visst barn har före- 
  
 slagits för adoption, skall social- 
  
 nämnden 
  
 skyndsamt 
  
 och 
  
 senast 
  
 inom två veckor från det att den 
  
 eller de som vill adoptera kommit 
  
 in med en anmälan härom pröva 
  
 om samtycke skall ges till att 
  
 adoptionsförfarandet 
  
 får 
  
 fort- 
  
 sätta. Om det är fråga om ett 
  
 adoptionsförfarande som 
  
 omfat- 
  
 tas av lagen (1997:191) med 
  
 anledning av Sveriges tillträde till 
  
 Haagkonventionen om skydd av 
  
 barn och samarbete vid inter- 
  
 nationella adoptioner, skall där- 
  
 vid 3 § i den lagen tillämpas. Den 
  
 tid inom vilken prövning enligt 
  
 detta stycke skall ske får 
  
 förlängas 
  
 om 
  
 synnerliga 
  
 skäl 
  
 föreligger. 
  
 26 § 
  
 Socialnämnden skall 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 medverka 
  
 till att 
  
 de 
  
 under- 
  
 29 §. 
  
 åriga som avses i 25 § får god 
  
 vård och fostran och i övrigt 
  
 gynnsamma uppväxtförhållanden, 
  
 verka för att de får lämplig 
  
 utbildning och 
  
 lämna 
  
 vårdnadshavarna 
  
 och 
  
 dem som vårdar sådana under- åriga råd, stöd och annan hjälp som de behöver. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 39 
  
 När ett barns bästa kräver det, får socialnämnden förbjuda eller begränsa möjligheterna för en person som har sitt hem inom kommunen att i hemmet ta emot andras underåriga barn. 
 Ett förbud enligt första styck- et omfattar inte fall då det med hänsyn till särskilda omständig- heter är uppenbart befogat att ett barn tas emot i hemmet. Lag 
 Vårdas en underårig med stöd av denna lag i ett annat hem än det egna, skall socialnämnden minst en gång var sjätte månad överväga om vården fortfarande behövs. 
 har upphävts genom lag (1990:53). 
 Ett medgivande enligt 25 § första stycket meddelas av socialnämnden i vårdnadshava- rens hemkommun. Om nämndens prövning gäller ett hem i en annan kommun, skall nämnden informera och samråda med den kommunen innan den fattar sitt beslut. 
 Ett medgivande enligt 25 § tredje stycket och ett samtycke enligt 25 § femte stycket med- delas av socialnämnden i den eller de sökandes hemkommun. 
  
 31 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 32 
  
 Senaste lydelse 1990:53. 
  
 33 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 27 § 
 31 
  
 Paragrafen har flyttats till 30 §. 
 28 § 
 32 
  
 Paragrafen har flyttats till 31 §. 
 29 § 
 Nytt innehåll. 
 Jämför med nuvarande 26 §. 
 30 § 
 33 
  
 Paragrafen har flyttats till 32 §. 
  
 40  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 Den nämnd som har lämnat medgivande enligt 25 § fullgör skyldigheterna enligt 26 §. I de fall samtycke enligt 25 § femte stycket lämnats av social- nämnden i en annan kommun fullgör i stället den nämnden skyldigheterna enligt 26 §. 
  
 31 § 
 34 
  
 Enskilda personer eller sam- 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 manslutningar 
  
 får 
  
 inte 
  
 bedriva 
  
 33 §. 
  
 verksamhet som syftar till att 
  
 förmedla underåriga till hem som 
  
 avses i 25 §. 
  
 Om 
  
 rätt 
  
 för 
  
 auktoriserade 
  
 sammanslutningar att i vissa fall 
  
 förmedla barn från utlandet för 
  
 adoption 
  
 finns bestämmelser i 
  
 lagen (1997:192) om internatio- 
  
 nell adoptionsförmedling. 
  
 32 § 
 35 
  
 Bestämmelser 
  
 om 
  
 vård av 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 unga i vissa fall finns i lagen 
  
 34 §. 
  
 (1990:52) med särskilda bestäm- 
  
 melser om vård av unga. 
  
 Avgifter m.m. 
  
 33 § 
 36 
  
 Socialnämnden 
  
 får, 
  
 i 
  
 andra 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 fall än som avses i 33 a §, 
  
 35 §. 
  
 återkräva 
  
 försörjningsstöd 
  
 som 
  
 Första stycket 
  
 har ändrat 
  
 den enskilde 
  
 har 
  
 erhållit 
  
 enligt 
  
 innehåll. 
  
 6 b § endast om det har lämnats 
  
 1. som förskott på en förmån eller ersättning, 
  
 34 
  
 Senaste lydelse 1997:193. 
  
 35 
  
 Senaste lydelse 1990:53. 
  
 36 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 41 
  
 2. 
  
 till den som är indragen i arbetskonflikt, eller 
  
 3. 
  
 till den som på grund av förhållanden som han eller hon inte kunnat råda över hindrats från att förfoga över sina inkomster och tillgångar. 
  
 Har ekonomisk hjälp lämnats med stöd av 6 g §, får social- nämnden återkräva hjälpen, om den har getts under villkor om återbetalning. 
 Beslut som avser ekonomisk hjälp som kan komma att åter- krävas enligt denna paragraf skall vara skriftligt. Beslutet skall innehålla uppgift om den eller de omständigheter som en- ligt denna paragraf utgör grund för återbetalningsplikten. Beslu- tet skall delges den enskilde. 
 Andra stycket har upphört att gälla. 
  
 33 a § 
 37 
  
 Om någon genom oriktiga 
  
 Paragrafen har 
  
 flyttats till 
  
 uppgifter eller genom under- 
  
 36 §. 
  
 låtenhet att lämna uppgifter eller 
  
 Första stycket 
  
 har ändrat 
  
 på annat sätt förorsakat att eko- 
  
 innehåll. 
  
 nomiskt bistånd enligt 6 b eller 
  
 6 g § utgått obehörigen eller med 
  
 för högt belopp, får social- 
  
 nämnden återkräva vad som har 
  
 betalats ut för mycket. 
  
 Om någon i annat fall än som 
  
 avses i första stycket uppburit 
  
 sådant ekonomiskt bistånd obe- 
  
 hörigen eller med för högt belopp 
  
 och skäligen borde ha insett 
  
 detta, får socialnämnden åter- 
  
 kräva vad som har betalats ut för 
  
 mycket. 
  
 37  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 42  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 34 § 
 38 
  
 Stöd- 
  
 och 
  
 hjälpinsatser 
  
 av 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 behandlingskaraktär 
  
 medför 
  
 inte 
  
 37 §. 
  
 kostnadsansvar för 
  
 den 
  
 enskilde 
  
 vårdtagaren. 
  
 Kommunen 
  
 får 
  
 dock, utom beträffande under- 
  
 årig, ta ut ersättning för uppe- 
  
 hället av den som på grund av 
  
 missbruk 
  
 av 
  
 alkohol, narkotika 
  
 eller därmed 
  
 jämförbara 
  
 medel 
  
 får vård eller behandling i ett 
  
 hem för vård eller boende eller i 
  
 ett familjehem. Regeringen be- 
  
 myndigas 
  
 meddela 
  
 föreskrifter 
  
 om den högsta ersättning som får 
  
 tas ut för varje dag. För andra 
  
 stöd- och hjälpinsatser än som 
  
 angetts nu får kommunen ta ut 
  
 skälig ersättning. 
  
 Om 
  
 en 
  
 underårig 
  
 genom 
  
 socialnämndens försorg får vård i 
  
 ett annat hem än det egna, är 
  
 föräldrarna skyldiga att i skälig 
  
 utsträckning 
  
 delta 
  
 i 
  
 kommunens 
  
 kostnader 
  
 enligt 
  
 grunder 
  
 som 
  
 regeringen 
  
 föreskriver 
  
 Social- 
  
 nämnden får i sådant fall upp- 
  
 bära underhållsbidrag som avser 
  
 den underårige. 
  
 Bestämmelserna i första stycket 
  
 gäller inte i fråga om tjänst för 
  
 vilken avgift har bestämts enligt 
  
 35 §. Lag (1987:377). 
  
 35 § 
 39 
  
 För 
  
 familjerådgivning, hem- 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 tjänst, 
  
 verksamhet 
  
 för barn 
  
 och 
  
 38 §. 
  
 ungdom enligt 12 § som inte är 
  
 stöd- och hjälpinsatser av behand- 
  
 lingskaraktär, sådant boende som 
  
 38 
  
 Senaste lydelse 1987:377. 
  
 39 
  
 Senaste lydelse 1998:855. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 43 
  
 avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket eller annan liknande social tjänst får kom- munen ta ut skäliga avgifter enligt grunder som kommunen be- stämmer. Avgifterna får dock inte överstiga kommunens självkost- nader. 
 Avgifter för hemtjänst får inte, tillsammans med avgifter som avses i 26 § tredje stycket hälso- och sjukvårdslagen (1982:763), uppgå till så stort belopp att den enskilde inte förbehålls tillräckliga medel för sina personliga behov, boende- kostnad och andra normala levnadskostnader. När avgifterna fastställs skall kommunen för- säkra sig om att omsorgstagarens make eller sambo inte drabbas av en oskäligt försämrad ekonomisk situation. 
  
 36 § 
 40 
  
 Vill socialnämnden föra talan 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 om ersättning som en enskild inte 
  
 39 §. 
  
 betalar godvilligt 
  
 för 
  
 ekonomisk 
  
 hjälp som avses i 33 eller 33 a § 
  
 eller för kostnad som kommunen 
  
 har haft enligt 34 § första eller 
  
 andra stycket, skall talan väckas 
  
 hos länsrätten inom tre år från 
  
 det kommunens kostnad uppkom. 
  
 Talan väcks vid den länsrätt 
  
 inom vars domkrets den enskilde 
  
 är bosatt. 
  
 Talan om ersättning får inte 
  
 bifallas, om den ersättnings- 
  
 skyldige genom 
  
 att 
  
 återbetala 
  
 kostnaden eller en del av denna 
  
 40  
 Senaste lydelse 1997:1091. 
  
 44  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 kan antas bli ur stånd att klara sin försörjning eller sin dagliga livsföring i övrigt eller annars synnerliga skäl talar mot bifall till ersättningsanspråket. 
  
 37 § 
 41 
  
 Socialnämnden 
  
 får helt 
  
 eller 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 delvis efterge den ersättnings- 
  
 40 §. 
  
 skyldighet som avses i 33 och 
  
 33 a §§ samt 34 § första och 
  
 andra styckena. 
  
 Nämndorganisationen 
  
 Socialnämnden 
  
 38 § 
 42 
  
 För en socialnämnd gäller vad 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 som är föreskrivet om nämnder i 
  
 41 §. 
  
 kommunallagen (1991:900). 
  
 39 § 
 43 
  
 Socialnämnden 
  
 skall 
  
 själv 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 eller genom ombud föra kom- 
  
 42 §. 
  
 munens talan i mål och ärenden 
  
 som enligt denna lag eller annan 
  
 författning ankommer på social- 
  
 nämnden. 
  
 40 § 
  
 Socialnämnden skall hos full- 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 mäktige, 
  
 kommunstyrelsen 
  
 och 
  
 43 §. 
  
 övriga nämnder och hos andra 
  
 myndigheter göra de framställ- 
  
 ningar 
  
 som nämnden 
  
 finner 
  
 påkallade. 
  
 Socialnämnden 
  
 får 
  
 inhämta 
  
 yttranden och upplysningar 
  
 från 
  
 41 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 42 
  
 Senaste lydelse 1991:1667. 
  
 43 
  
 Senaste lydelse 1991:1667. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 45 
  
 kommunstyrelsen och övriga nämnder och från beredningar och tjänstemän i den egna kommunen, när det behövs för nämndens verksamhet. 
 41 § har upphävts genom lag (1997:313). 
 har upphävts genom lag (1997:313). 
 har upphävts genom lag (1997:313). 
 har upphävts genom lag (1997:313). 
 har upphävts genom lag (1997:313).gen till kommunsty- relsen. 
 har upphävts genom lag (1997:313). 
 Delegation 
 Uppdrag att besluta på so- cialnämndens vägnar får ges en- dast åt en särskild avdelning som består av ledamöter eller ersätt- are i nämnden i ärenden som ankommer på nämnden enligt 
  
 44  
 Senaste lydelse 1997:313. 
 41 § 
 Nytt innehåll. 
 Jämför med nuvarande 38 §. 
 42 § 
 Nytt innehåll. 
 Jämför med nuvarande 39 §. 
 43 § 
 Nytt innehåll. 
 Jämför med nuvarande 40 §. 
 44 § 
 Nytt innehåll. 
 Jämför med nuvarande 47 §. 
 45 § 
 Nytt innehåll. 
 Jämför med nuvarande 48 §. 
 46 § 
 Nytt innehåll. 
 Jämför med nuvarande 49 §. 
 47 § 
 44 
  
 Paragrafen har flyttats till 44 §. 
  
 46  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 25 § 
  
 första–fjärde 
  
 styckena 
  
 och 
  
 28 § denna lag, 4 och 6 §§, 11 § 
  
 första och andra styckena, 13 §, 
  
 14 § tredje stycket, 21, 22, 24, 
  
 26, 27 och 43 §§ lagen (1990:52) 
  
 med särskilda 
  
 bestämmelser 
  
 om 
  
 vård av unga samt 11 och 13 §§ 
  
 lagen (1988:870) om vård av 
  
 missbrukare i vissa fall. 
  
 Första stycket gäller även i 
  
 ärenden enligt 25 § femte stycket 
  
 om samtycke vägras och beslut 
  
 enligt 36 § om att föra talan om 
  
 återkrav enligt 33 a §. 
  
 48 § 
 45 
  
 Uppdrag 
  
 att 
  
 besluta 
  
 på 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 socialnämndens vägnar får 
  
 när 
  
 45 §. 
  
 det 
  
 gäller föräldrabalken 
  
 avse 
  
 endast uppgifter som anges i 
  
 följande lagrum 
  
 1 kap. 4 § föräldrabalken, 
  
 2 kap. 1,  
 4-6, 
  8 och 9 §§ 
  
 föräldrabalken, dock inte befo- 
  
 genhet enligt 9 § att besluta att 
  
 inte påbörja utredning eller att 
  
 lägga ned en påbörjad utredning, 
  
 3 kap. 5, 6 och 8 §§ föräld- 
  
 rabalken, 
  
 6 kap. 6 §, 14 a § andra 
  
 stycket och 15 a § andra stycket 
  
 föräldrabalken, 
  
 6 kap. 19 § föräldrabalken 
  
 beträffande beslut att utse utre- 
  
 dare i mål och ärenden om vård- 
  
 nad, boende eller umgänge, 
  
 7 kap. 7 § föräldrabalken be- 
  
 träffande 
  
 godkännande av 
  
 avtal 
  
 om 
  
 att 
  
 underhållsbidrag 
  
 skall 
  
 betalas för längre perioder än tre månader, 
  
 45  
 Senaste lydelse 1998:323. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 47 
  
 11 kap. 16 § andra stycket 
  
 föräldrabalken. 
  
 Uppdrag att besluta på so- 
  
 cialnämndens 
  
 vägnar 
  
 får 
  
 inte 
  
 heller 
  
 omfatta befogenhet att 
  
 meddela beslut i frågor som 
  
 avses i 27 § denna lag eller att 
  
 fullgöra vad som ankommer på 
  
 nämnden enligt 5 § lagen 
  
 (1947:529) om allmänna barn- 
  
 bidrag eller 17 § lagen 
  
 (1996:1030) om underhållsstöd. 
  
 49 § 
 46 
  
 Om rätt att i vissa fall 
  
 fatta 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 beslut 
  
 i 
  
 socialnämndens 
  
 ställe 
  
 46 §. 
  
 finns 
  
 bestämmelser 
  
 i 
  
 lagen 
  
 (1990:52) med särskilda bestäm- 
  
 melser om vård av unga och 
  
 lagen (1988:870) om vård av 
  
 missbrukare i vissa fall. 
  
 Handläggning av ärenden m.m. 
  
 50 § 
 47 
  
 Socialnämnden 
  
 skall 
  
 utan 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 dröjsmål inleda utredning av vad 
  
 47 §. 
  
 som genom ansökan eller på 
  
 annat sätt har kommit till 
  
 nämndens 
  
 kännedom 
  
 och 
  
 som 
  
 kan föranleda någon åtgärd av 
  
 nämnden. 
  
 Vad som har kommit fram vid 
  
 utredning och som har betydelse 
  
 för ett ärendes avgörande skall 
  
 tillvaratas 
  
 på 
  
 ett 
  
 betryggande 
  
 sätt. 
  
 46 
  
 Senaste lydelse 1990:53. 
  
 47 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 48  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 50 a § 
 48 
  
 Vid en utredning om social- 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 nämnden behöver 
  
 ingripa 
  
 till 
  
 en 
  
 48 §. 
  
 underårigs skydd eller stöd får 
  
 nämnden, 
  
 för 
  
 bedömningen 
  
 av 
  
 behovet 
  
 av 
  
 insatser, konsultera 
  
 sakkunniga samt i övrigt ta de 
  
 kontakter 
  
 som 
  
 behövs. 
  
 Utred- 
  
 ningen skall bedrivas så att inte 
  
 någon onödigt utsätts för skada 
  
 eller olägenhet. Den skall inte 
  
 göras mer omfattande än vad 
  
 som är motiverat av omständig- 
  
 heterna i ärendet. 
  
 Utredning enligt första stycket 
  
 skall bedrivas 
  
 skyndsamt 
  
 och 
  
 vara slutförd senast inom fyra 
  
 månader. Finns det särskilda skäl 
  
 får socialnämnden 
  
 besluta 
  
 att 
  
 förlänga utredningen för viss tid. 
  
 Den som berörs av en sådan 
  
 utredning som anges i första 
  
 stycket skall underrättas om att 
  
 en utredning inleds. 
  
 50 b § 
 49 
  
 Socialnämnden är 
  
 skyldig 
  
 att 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 slutföra en utredning enligt 50 a 
  
 49 §. 
  
 § och fatta beslut i ärendet även 
  
 om den underårige byter vistel- sekommun. Detsamma gäller om en utredning inletts enligt 50 § och ärendet avser vård av missbrukare. 
 Första stycket gäller inte om den nya vistelsekommunen sam- tycker till att ta över utredningen av ärendet. 
  
 48 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 49 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 49 
  
 51 § 
 50 
  
 Handläggning av ärenden som 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 rör enskilda 
  
 samt genomförande 
  
 50 §. 
  
 av beslut om stödinsatser, vård 
  
 och behandling skall dokumen- 
  
 teras. Dokumentationen skall ut- 
  
 visa beslut och åtgärder som 
  
 vidtas i ärendet samt faktiska 
  
 omständigheter och händelser av 
  
 betydelse. 
  
 Handlingar som rör enskildas 
  
 personliga förhållanden skall för- 
  
 varas så att den som är obehörig 
  
 inte får tillgång till dem. 
  
 52 § 
 51 
  
 Dokumentationen skall utfor- 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 mas med respekt för den en- 
  
 51 §. 
  
 skildes integritet. Den enskilde 
  
 bör hållas underrättad om de 
  
 journalanteckningar och andra 
  
 anteckningar som förs om ho- 
  
 nom. Om den enskilde anser att 
  
 någon uppgift i dokumentationen 
  
 är oriktig skall detta antecknas. 
  
 53 § 
 52 
  
 Socialnämnden skall tillämpa 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 bestämmelserna i 13 § förvalt- 
  
 52 §. 
  
 ningslagen (1986:223) om remiss 
  
 i alla ärenden. 
  
 54 § 
 53 
  
 I 
  
 ärenden 
  
 hos socialnämnden 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 som 
  
 avser 
  
 myndighetsutövning 
  
 53 §. 
  
 mot någon enskild skall nämnden 
  
 tillämpa följande bestämmelser i förvaltningslagen (1986:223): 
  
 50 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 51 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 52 
  
 Senaste lydelse 1986:1186. 
  
 53 
  
 Senaste lydelse 1997:1229. 
  
 50  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 14 § första stycket om en 
  
 parts rätt att meddela sig munt- 
  
 ligen, 
  
 16 och 17 §§ om en parts rätt 
  
 att få del av uppgifter, 
  
 20 § om motivering av beslut, 
  
 26 § om rättelse av skrivfel 
  
 och liknande. 
  
 Bestämmelserna i 16 och 17 
  
 §§ förvaltningslagen gäller 
  
 dock 
  
 inte uppgifter som rör någon 
  
 annan sökande i ett ärende om ett 
  
 sådant boende som avses i 20 § 
  
 andra stycket eller 21 § tredje 
  
 stycket eller om någon annan 
  
 liknande social tjänst. 
  
 Vad som sägs i första stycket 
  
 gäller också när det är fråga om 
  
 en ansökan eller ett yttrande till 
  
 en annan myndighet i ett mål 
  
 eller ärende som rör myndig- 
  
 hetsutövning 
  
 mot enskild 
  
 hos 
  
 denna. 
  
 55 § 
 54 
  
 Den som enligt vad som sägs i 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 54 § skall ges tillfälle att yttra sig 
  
 54 §. 
  
 enligt 17 § 
  
 förvaltningslagen 
  
 (1986:223) har rätt att få före- träde inför nämnden, om inte särskilda skäl föranleder annat. 
 Den som ges tillfälle att yttra sig skall underrättas om sin rätt att få företräde inför nämnden. 
  
 54  
 Senaste lydelse 1986:1186. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 51 
  
 56 § 
  
 Barn som har fyllt 15 år har 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 rätt att själva föra sin talan i mål 
  
 55 §. 
  
 och ärenden enligt denna lag. 
  
 Barn som är yngre bör höras, 
  
 om det kan vara till nytta för 
  
 utredningen och barnet inte kan 
  
 antas ta skada av det. 
  
 57 § 
 55 
  
 Socialnämnden har rätt att av 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 de allmänna försäkringskassorna 
  
 56 §. 
  
 eller 
  
 erkända 
  
 arbetslöshetskas- 
  
 sorna få uppgifter om e konomisk 
  
 hjälp som har lämnats till 
  
 enskilda, som har ärenden hos 
  
 nämnden. Socialnämnden 
  
 har 
  
 vidare rätt att få uppgifter som 
  
 lämnats till kommunen i ärenden 
  
 om ekonomisk hjälp enligt lagen 
  
 (1992:1068) om introduktionser- 
  
 sättning för flyktingar och vissa 
  
 andra utlänningar. 
  
 58 § 
  
 I mål och ärenden enligt den- 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 na lag som avser myndighets- 
  
 57 §. 
  
 utövning mot enskild får del- 
  
 givning inte ske med tillämpning 
  
 av 12 eller 15 § delgivningslagen 
  
 (1970:428). 
  
 Register m.m. 
  
 59 § 
  
 I 
  
 sådana personregister 
  
 hos 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 socialnämnden som utgör sam- 
  
 58 §. 
  
 manställningar 
  
 av uppgifter 
  
 får 
  
 inte tas in uppgifter om ömtåliga 
  
 personliga förhållanden. 
  
 55  
 Senaste lydelse 1992:1071. 
  
 52  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 Detta hindrar inte att det i ett personregister tas in uppgifter om åtgärder som har beslutats inom socialtjänsten och som innebär myndighetsutövning och den bestämmelse på vilken ett beslut om en sådan åtgärd grun- das. 
 Regeringen eller den myndi- ghet som regeringen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om registren. 
  
 60 § 
 56 
  
 Anteckningar 
  
 och 
  
 andra 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 uppgifter i 
  
 en 
  
 personakt 
  
 som 
  
 59 §. 
  
 tillhör 
  
 socialnämndens 
  
 person- 
  
 register skall gallras fem år efter 
  
 det sista anteckningen gjordes i 
  
 akten. Gallring skall dock inte 
  
 ske så länge uppgifter om samma 
  
 person inte har gallrats av 
  
 nämnden enligt andra stycket. 
  
 Uppgifter 
  
 i 
  
 personregister 
  
 som avses i 59 § första stycket 
  
 skall gallras fem år efter det att 
  
 de förhållanden 
  
 som uppgiften 
  
 avser har upphört. 
  
 Gallringen skall vara avslutad 
  
 senast kalenderåret efter det att 
  
 gallringsskyldigheten inträdde. 
  
 61 § 
 57 
  
 I fråga om automatiserad och 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 viss 
  
 manuell 
  
 behandling 
  
 av 
  
 60 §. 
  
 personuppgifter 
  
 finns 
  
 bestäm- 
  
 melser 
  
 i 
  
 personuppgiftslagen 
  
 (1998:204). 
  
 56 
  
 Senaste lydelse 1990:789. 
  
 57 
  
 Senaste lydelse 1998:719. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 53 
  
 62 § 
 58 
  
 Följande handlingar får inte 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 gallras med stöd av bestäm- 
  
 61 §. 
  
 melserna i 60 § första stycket: 
  
 1. 
  
 handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om faderskap, 
  
 2. 
  
 handlingar som kommit in eller upprättats i samband med utredning om adoption, 
  
 3. 
  
 handlingar som kommit in eller upprättats i samband med att en underårig har placerats eller tagits emot i ett hem för vård eller boende, i ett famil- jehem eller i ett annat enskilt hem som inte tillhör någon av hans föräldrar eller någon annan som har vårdnaden om honom. 
  
 Handlingar skall vidare un- dantas från gallring enligt be- stämmelserna i 60 § av hänsyn till forskningens behov i ett representativt urval av kommu- ner och i övriga kommuner beträffande ett representativt urval av personer. 
  
 63 § 
 59 
  
 Socialnämnden 
  
 skall, 
  
 enligt 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 vad regeringen närmare före- 
  
 62 §. 
  
 skriver, 
  
 ur 
  
 personregister 
  
 lämna 
  
 ut uppgifter 
  
 till 
  
 Socialstyrelsen 
  
 för angelägna statistiska ända- 
  
 mål. 
  
 64 § 
  
 Socialnämnden skall lämna ut 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 uppgifter 
  
 ur 
  
 personregister till 
  
 63 §. 
  
 statliga 
  
 myndigheter, när 
  
 detta 
  
 58 
  
 Senaste lydelse 1990:789. 
  
 59 
  
 Senaste lydelse 1995:608. 
  
 54  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 begärs 
  
 för 
  
 forskningsändamål 
  
 och det kan ske utan risk för att 
  
 den enskilde eller någon honom 
  
 närstående lider men. 
  
 65 § 
 60 
  
 Socialnämnden skall på begä- 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 ran av 
  
 en 
  
 annan myndighet till 
  
 64 §. 
  
 denna lämna uppgifter om utgi- 
  
 ven ekonomisk hjälp, om syftet 
  
 är att undvika felaktiga utbetal- 
  
 ningar från det allmänna eller en 
  
 felaktig taxering. 
  
 Om 
  
 kommunens uppgifter 
  
 inom socialtjänsten fullgörs av flera nämnder skall varje sådan nämnd, i den utsträckning det begärs, till de övriga lämna 
  
 1. 
  
 uppgift om att en person är aktuell i ett ärende inom social- tjänsten, och 
  
 2. 
  
 de uppgifter som behövs för att administrera fördelningen av platser inom särskilda bo- endeformer i kommunen. 
  
 Uppgiftsskyldigheten enligt andra stycket gäller inte uppgift som omfattas av sekretess enligt 7 kap. 4 § andra stycket sekre- tesslagen (1980:100). 
  
 65 a § 
 61 
  
 Har någon 
  
 som 
  
 påföljd för 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 brott 
  
 överlämnats till 
  
 vård inom 
  
 65 §. 
  
 socialtjänsten, skall 
  
 socialnämn- 
  
 den 
  
 underrätta 
  
 åklagarmyndig- 
  
 heten, om vården eller de andra 
  
 åtgärder som redovisats i vård- planen inte kommer till stånd. 
  
 60 
  
 Senaste lydelse 1997:1229. 
  
 61 
  
 Senaste lydelse 1998:615. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 55 
  
 Detsamma gäller om den som överlämnats till vård inom social tjänsten bryter mot en föreskrift som meddelats med stöd av 31 kap. 1 § tredje stycket 2 brotts- balken. 
  
 65 b § 
 62 
  
 Om 
  
 socialnämnden 
  
 i 
  
 sin 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 verksamhet iakttagit 
  
 något 
  
 som 
  
 66 §. 
  
 tyder på att nya medel används 
  
 för 
  
 missbruksändamål eller 
  
 att 
  
 ändringar sker i missbruks- 
  
 mönster av kända medel, skall 
  
 nämnden 
  
 utan dröjsmål 
  
 anmäla 
  
 detta till Folkhälsoinstitutet. 
  
 66 § 
 63 
  
 Av 1 kap. 5 § sekretesslagen 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 (1980:100) framgår att social- 
  
 67 §. 
  
 nämnden utan hinder av sekretess 
  
 kan 
  
 polisanmäla 
  
 brott 
  
 som 
  
 hindrar 
  
 nämndens 
  
 verksamhet. 
  
 Detsamma gäller enligt 14 kap. 2 
  
 § femte stycket samma lag be- 
  
 träffande vissa brott som riktar 
  
 sig mot underåriga. Av samma 
  
 stycke följer också att sekretess 
  
 inte hindrar att uppgift, som 
  
 angår misstanke om brott för 
  
 vilket inte är föreskrivet lind- 
  
 rigare straff än fängelse i två år, 
  
 lämnas till en åklagarmyndighet, 
  
 polismyndighet eller annan myn- 
  
 dighet som har att ingripa mot 
  
 brottet. 
  
 Från socialtjänsten skall utan 
  
 hinder av sekretess lämnas 
  
 1. uppgift om huruvida någon 
  
 vistas i 
  
 ett hem för vård 
  
 eller 
  
 62 
  
 Senaste lydelse 1999:48. 
  
 63 
  
 Senaste lydelse 1991:526. 
  
 56  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 boende, om uppgiften för särskilt fall begärs av en domstol, åklagarmyndighet, polismyndig- het, kronofogdemyndighet eller skattemyndighet, 
 2. uppgift om en studerande som behövs för prövning av ett ärende om avskiljande av denne från högskoleutbildning. 
 Tillsyn över socialtjänsten 
 Socialstyrelsen har tillsyn över socialtjänsten i riket. Sty- relsen skall följa och vidare- utveckla socialtjänsten. Till led- ning för tillämpningen av denna lag utfärdar socialstyrelsen all- männa råd. 
 Länsstyrelsen skall inom länet följa socialnämndernas till- 
 lämpning av denna lag, informera och ge råd till all- 
 mänheten i frågor som rör socialtjänsten, 
 biträda socialnämnderna med råd i deras verksamhet, 
 främja samverkan på social- tjänstens område mellan kom- munerna och andra samhälls- organ, 
 även i övrigt se till att socialnämnderna fullgör sina uppgifter på ett ändamålsenligt sätt. 
  
 64  
 Senaste lydelse 1997:313. 
 67 § 
 Paragrafen har flyttat till 
  
 75 
  
 §. 
  
 Första stycket har ändrat 
 innehåll. Ett nytt andra stycke har införts. 
 68 § 
 64 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 76 
  
 §. 
  
 Första stycket har ändrat 
 innehåll. Ett nytt andra stycke har införts. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 57 
  
 Föreskrifter om enskild verksamhet m.m. 
  
 69 § 
 65 
  
 Ett 
  
 bolag, en 
  
 förening, 
  
 en 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 samfällighet, en stiftelse eller 
  
 en 
  
 68 §. 
  
 enskild individ får inte utan 
  
 tillstånd av länsstyrelsen yrkes- 
  
 mässigt 
  
 bedriva 
  
 verksamhet 
  
 i 
  
 form av 
  
 1. 
  
 hem för vård eller boende, 
  
 2. 
  
 särskilda boendeformer motsvarande sådana som avses i 20 § andra stycket eller 21 § tredje stycket, 
  
 3. 
  
 hem för viss annan hel- dygnsvård, 
  
 4. 
  
 hem eller öppen verksam- het för vård under en begränsad del av dygnet. 
  
 Tillstånd skall sökas hos länsstyrelsen i det län där verksamheten skall bedrivas. 
 Tillstånd behövs inte för så- dan verksamhet som kommunen genom avtal enligt 4 § tredje stycket har överlämnat till en enskild att utföra. 
  
 69 a § 
 66 
  
 Tillstånd 
  
 att 
  
 bedriva 
  
 sådan 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 verksamhet som avses i 69 § får 
  
 69 §. 
  
 beviljas endast om verksamheten 
  
 uppfyller kraven på god kvalitet 
  
 och säkerhet. 
  
 Tillstånd 
  
 får 
  
 förenas 
  
 med 
  
 villkor av betydelse för kvalitet och säkerhet i verksamheten. 
 Om verksamheten helt eller till väsentlig del ändras eller flyttas, skall nytt tillstånd sökas. 
  
 65 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 66 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 58  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 69 b § 
 67 
  
 Länsstyrelsen har tillsyn över 
  
 Paragrafen har upphört att 
  
 1. annat hem för vård eller 
  
 gälla. 
  
 boende än sådant som avses i 
  
 23 a §, 
  
 2. 
  
 verksamhet för vilken det krävs tillstånd enligt 69 § första stycket  
  
 2–4, 
  
 3. 
  
 verksamhet som kommunen genom avtal enligt 4 § tredje stycket har överlämnat till en enskild att utföra, 
  
 4. 
  
 annan enskild verksamhet än sådan som omfattas av  
  
 1–3 
  från vilken kommunen upp- handlar tjänster för att fullgöra skyldigheter enligt denna lag. 
 Länsstyrelsen har rätt att inspektera sådan verksamhet och får inhämta de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen. 
  
 69 c § 
 68 
  
 Verksamhet 
  
 för 
  
 vilken 
  
 till- 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 stånd 
  
 krävs 
  
 enligt 
  
 69 
  
 § första 
  
 70 §. 
  
 stycket står under löpande tillsyn 
  
 av socialnämnden i den kommun 
  
 där 
  
 verksamheten 
  
 är 
  
 belägen. 
  
 Nämnden har rätt att inspektera 
  
 verksamheten och får inhämta de 
  
 upplysningar och ta del av de 
  
 handlingar som behövs för till- 
  
 synen. 
  
 Om socialnämnden får kän- 
  
 nedom 
  
 om 
  
 missförhållanden i 
  
 enskild 
  
 verksamhet 
  
 som 
  
 står 
  
 under länsstyrelsens tillsyn, skall 
  
 socialnämnden 
  
 underrätta 
  
 läns- 
  
 styrelsen om det. 
  
 67 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 68 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 59 
  
 70 § 
 69 
  
 Om 
  
 det 
  
 föreligger 
  
 något 
  
 Paragrafen har nytt innehåll. 
  
 missförhållande i sådan verk- 
  
 Jämför nuvarande 70 § med 
  
 samhet som står under läns- 
  
 78 §. 
  
 styrelsens tillsyn enligt 69 b §, 
  
 skall länsstyrelsen förelägga 
  
 den 
  
 som ansvarar 
  
 för verksamheten 
  
 att avhjälpa missförhållandet. 
  
 Om missförhållandet är all- 
  
 varligt och länsstyrelsens före- 
  
 läggande 
  
 inte 
  
 efterkoms, 
  
 får 
  
 länsstyrelsen 
  
 förbjuda 
  
 fortsatt 
  
 verksamhet. 
  
 70 a § 
 70 
  
 Bestämmelserna 
  
 i 
  
 51 
  
 och 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 52 §§ gäller i tillämpliga delar i 
  
 71 §. 
  
 enskild 
  
 verksamhet 
  
 som 
  
 står 
  
 under länsstyrelsens tillsyn enligt 
  
 69 b §. Dokumentationen skall 
  
 bevaras så länge den kan antas 
  
 ha betydelse för åtgärder i 
  
 verksamheten. 
  
 70 b § 
 71 
  
 En handling i en personakt i 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 enskild 
  
 verksamhet 
  
 som 
  
 står 
  
 72 §. 
  
 under länsstyrelsens tillsyn enligt 
  
 69 b § skall, om det begärs av 
  
 den som akten rör, så snart som 
  
 möjligt tillhandahållas 
  
 denne 
  
 för 
  
 läsning 
  
 eller 
  
 avskrivning 
  
 på 
  
 stället eller i avskrift eller kopia, 
  
 om inte annat följer av 71 a §. 
  
 Frågor om utlämnande enligt 
  
 första stycket prövas av den som 
  
 ansvarar 
  
 för personakten. Anser 
  
 denne att personakten eller någon 
  
 del av den inte bör 
  
 lämnas 
  
 ut, 
  
 69 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 70 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 71 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 60  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 skall han genast med eget 
  
 yttrande överlämna 
  
 frågan 
  
 till 
  
 länsstyrelsen för prövning. 
  
 70 c § 
 72 
  
 Länsstyrelsen får 
  
 besluta 
  
 att 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 en personakt i enskild verksam- 
  
 73 §. 
  
 het som står under länsstyrelsens 
  
 tillsyn enligt 69 b § skall tas om 
  
 hand 
  
 1. 
  
 om verksamheten upphör, 
  
 2. 
  
 om det på sannolika skäl kan antas att personakten inte kommer att handhas enligt före- skrifterna i denna lag eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen, eller 
  
 3. 
  
 om den som ansvarar för personakten ansöker om det och det finns ett påtagligt behov av att akten tas om hand. 
  
 En omhändertagen personakt skall återlämnas, om det är möj- ligt och det inte finns skäl för omhändertagande enligt första stycket. Beslut i fråga om åter- lämnande meddelas av länssty- relsen efter ansökan av den som vid beslutet om omhändertagande ansvarade för personakten. 
 Personakter som har tagits om hand enligt första stycket skall förvaras avskilda hos arkiv- myndigheten i den kommun där akterna omhändertagits. Person- akterna skall bevaras i minst två år från det att de kom in till arkivmyndigheten. En myndighet som har hand om en personakt som har omhändertagits har, om en uppgift ur akten begärs för 
  
 72  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 61 
  
 särskilt fall, samma skyldighet att lämna uppgiften som den haft som ansvarat för akten före omhändertagandet. 
 Övriga bestämmelser 
 Anmälan om misshandel m.m. mot underåriga 
  
 71 § 
 73 
  
 Var och en som får kännedom 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 om något som kan innebära att 
  
 80 §. 
  
 socialnämnden 
  
 behöver 
  
 ingripa 
  
 till en underårigs skydd bör 
  
 anmäla detta till nämnden. 
  
 Myndigheter vars verksamhet 
  
 berör barn och ungdom samt 
  
 andra myndigheter inom hälso- 
  
 och sjukvården och socialtjänsten 
  
 är skyldiga att genast till 
  
 socialnämnden anmäla om de i 
  
 sin verksamhet får kännedom om 
  
 något som kan innebära att 
  
 socialnämnden 
  
 behöver 
  
 ingripa 
  
 till en underårigs skydd. Detta 
  
 gäller även dem som är anställda 
  
 hos sådana 
  
 myndigheter. Sådan 
  
 anmälningsskyldighet gäller ock- 
  
 så dem som är verksamma inom 
  
 yrkesmässigt 
  
 bedriven 
  
 enskild 
  
 verksamhet som berör barn och 
  
 ungdom eller annan yrkesmässigt 
  
 bedriven 
  
 enskild 
  
 verksamhet 
  
 inom hälso- och sjukvården eller 
  
 på socialtjänstens 
  
 område. För 
  
 familjerådgivning gäller i 
  
 stället 
  
 vad som sägs i tredje stycket. 
  
 De som är verksamma inom 
  
 familjerådgivning är skyldiga att 
  
 genast anmäla till socialnämnden 
  
 73  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 62  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 om de i sin verksamhet får kännedom om att en underårig utnyttjas sexuellt eller misshand- las i hemmet. 
 Myndigheter, befattningsha- vare och yrkesverksamma som anges i andra stycket är skyldiga att lämna socialnämnden alla uppgifter som kan vara av bety- delse för utredning av en under- årigs behov av skydd. 
 Om anmälan från Barnom- budsmannen gäller bestämmel- serna i 3 § lagen (1993:335) om Barnombudsman. 
 Anmälan om missförhållanden i omsorger om äldre eller funktionshindrade 
  
 71 a § 
 74 
  
 Var och en som är verksam 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 inom 
  
 omsorger 
  
 om äldre 
  
 män- 
  
 81 §. 
  
 niskor eller 
  
 människor 
  
 med 
  
 funktionshinder 
  
 skall vaka 
  
 över 
  
 att dessa får god omvårdnad och 
  
 lever 
  
 under 
  
 trygga 
  
 förhållanden. 
  
 Den som 
  
 uppmärksammar 
  
 eller 
  
 får kännedom om ett allvarligt 
  
 missförhållande i omsorgerna om 
  
 någon enskild skall genast an- 
  
 mäla 
  
 detta 
  
 till 
  
 socialnämnden. 
  
 Om 
  
 inte 
  
 missförhållandet 
  
 utan 
  
 dröjsmål avhjälps, skall nämnden 
  
 anmäla 
  
 förhållandet 
  
 till 
  
 tillsynsmyndigheten. 
  
 Första 
  
 stycket 
  
 gäller 
  
 även 
  
 inom 
  
 motsvarande 
  
 yrkesmässigt 
  
 bedriven 
  
 enskild 
  
 verksamhet. 
  
 Anmälan skall göras till den som 
  
 är ansvarig 
  
 för 
  
 verksamheten. 
  
 74  
 Senaste lydelse 1998:855. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 63 
  
 Den ansvarige har att utan dröjsmål avhjälpa missförhållan- det eller anmäla detta till till- synsmyndigheten. 
  
 Tystnadsplikt 
  
 71 b § 
 75 
  
 Den som är eller har varit 
  
 Paragrafen 
  
 verksam inom yrkesmässigt be- 
  
 82 §. 
  
 driven enskild verksamhet som 
  
 avser insatser enligt denna lag får 
  
 inte obehörigen röja vad han 
  
 därvid har erfarit om enskildas 
  
 personliga förhållanden. 
  
 71 c § 
 76 
  
 Den som är eller har varit 
  
 Paragrafen 
  
 verksam inom enskild familje- 
  
 83 §. 
  
 rådgivning får inte obehörigen 
  
 röja en uppgift som en enskild 
  
 har lämnat i förtroende eller som 
  
 har inhämtats i samband med 
  
 rådgivningen. 
  
 Överflyttning av ärende 
  
 72 § 
  
 Ett ärende som avser vård 
  
 Paragrafen 
  
 eller någon annan åtgärd beträf- 
  
 84 §. 
  
 fande en enskild person kan flyt- 
  
 tas över till en annan social- nämnd, om denna nämnd sam- tycker till det. 
  
 75 
  
 Senaste lydelse 1993:390. 
  
 76 
  
 Senaste lydelse 1996:140. 
  
 har flyttats till 
 har flyttats till 
 har flyttats till 
  
 64  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 72 a § 
 77 
  
 Om någon efter beslut av en 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 socialnämnd vistas i en annan 
  
 85 §. 
  
 kommun i familjehem, hem för 
  
 vård eller boende eller sådan 
  
 boendeform eller bostad som av- 
  
 ses i 20 § andra stycket, 21 § 
  
 tredje stycket och 69 § första 
  
 stycket 2, har den kommun som 
  
 beslutat om vistelsen ansvaret för 
  
 det bistånd enligt 6 § samt det 
  
 individuellt behovsprövade stöd 
  
 och de individuellt behovs- 
  
 prövade 
  
 sociala tjänster enligt 
  
 10–12 
  §§ som den enskilde kan 
  
 behöva. 
  
 Placeringskommunens 
  
 ansvar upphör om ärendet över- 
  
 flyttas enligt 72 §. 
  
 Den kommun där den enskilde 
  
 är folkbokförd har samma ansvar som en placeringskommun enligt första stycket för bistånd, stöd och sociala tjänster 
  
 1. 
  
 under kriminalvård i an- 
  
 stalt, 
  
 2. 
  
 under vård på sjukhus eller 
  
 i 
  
 annan sjukvårdsinrättning på initiativ av någon annan än en kommun, 
  
 3. 
  
 som aktualiserats inför avslutningen av vård enligt 1 eller 2. 
  
 72 b § 
 78 
  
 Om vårdnaden 
  
 av 
  
 en under- 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 årig överflyttats till 
  
 en 
  
 eller 
  
 två 
  
 86 §. 
  
 särskilt 
  
 förordnade 
  
 vårdnadsha- 
  
 vare som den underårige tidigare 
  
 varit 
  
 familjehemsplacerad 
  
 hos, 
  
 får kommunen fortsätta att betala 
  
 77 
  
 Senaste lydelse 1997:1229. 
  
 78 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 65 
  
 dessa vårdnadshavare skälig er- 
  
 sättning. 
  
 Överklagande av beslut 
  
 73 § 
 79 
  
 Socialnämndens 
  
 beslut 
  
 får 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 överklagas hos allmän förvalt- 
  
 87 §. 
  
 ningsdomstol, 
  
 om 
  
 nämnden 
  
 har 
  
 Första stycket 
  
 har 
  
 ändrat 
  
 meddelat beslut i fråga om 
  
 innehåll. 
  
 försörjningsstöd enligt 6 b §, 
  
 vägran 
  
 eller 
  
 nedsättning 
  
 av 
  
 fortsatt försörjningsstöd 
  
 enligt 
  
 6 d §, 
  
 annat bistånd enligt 6 f §, 
  
 ansökan enligt 6 h §, 
  
 medgivande, 
  
 återkallelse 
  
 av 
  
 medgivande eller 
  
 om samtycke 
  
 enligt 25 §, eller 
  
 förbud eller begränsning en- 
  
 ligt 27 §. 
  
 Beslut i fråga om bistånd till 
  
 annan får inte överklagas enligt 
  
 första stycket. 
  
 Beslut i frågor som avses i 
  
 första 
  
 stycket 
  
 gäller omedelbart. 
  
 En länsrätt eller kammarrätt får 
  
 dock förordna att dess beslut 
  
 skall verkställas först sedan det 
  
 har vunnit laga kraft. 
  
 74 § 
 80 
  
 Länsstyrelsens 
  
 beslut 
  
 i 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 ärenden om tillstånd enligt 69 §, 
  
 88 §. 
  
 om 
  
 föreläggande 
  
 eller 
  
 förbud 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 ändrat 
  
 enligt 70 § och om omhänder- 
  
 innehåll. 
  
 tagande 
  
 av 
  
 personakt 
  
 enligt 
  
 70 c § får överklagas hos allmän 
  
 förvaltningsdomstol. I fråga 
  
 om 
  
 79 
  
 Senaste lydelse 1998:384. 
  
 80 
  
 Senaste lydelse 1998:384. 
  
 66  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 överklagande 
  
 av 
  
 länsstyrelsens 
  
 beslut enligt 70 b § gäller i 
  
 tillämpliga delar bestämmelserna 
  
 i 15 
  
 kap. 
  
 7 
  
 § 
  
 sekretesslagen 
  
 (1980:100). 
  
 Länsstyrelsens 
  
 beslut 
  
 om 
  
 föreläggande 
  
 eller 
  
 förbud enligt 
  
 70 § och om omhändertagande 
  
 av personakt enligt 70 c § samt 
  
 domstols 
  
 motsvarande 
  
 beslut 
  
 gäller 
  
 omedelbart. 
  
 Polismyndig- 
  
 heten skall lämna den hjälp som 
  
 behövs för att verkställa ett 
  
 beslut 
  
 om 
  
 omhändertagande av 
  
 personakt. 
  
 74 a § 
 81 
  
 Prövningstillstånd krävs 
  
 vid 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 överklagande 
  
 till 
  
 kammarrätten 
  
 89 §. 
  
 av beslut enligt denna lag. 
  
 Böter m.m. 
  
 75 § 
 82 
  
 Till böter döms den som 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 1. åsidosätter bestämmelserna 
  
 90 §. 
  
 i 25 § eller 31 § första stycket, 
  
 om inte gärningen i sistnämnda 
  
 fall är belagd med straff i lagen 
  
 (1997:192) 
  
 om 
  
 internationell 
  
 adoptionsförmedling, 
  
 2. 
  
 överträder förbud eller begränsning som har meddelats med stöd av 27 §, 
  
 3. 
  
 utan tillstånd driver sådan verksamhet som avses i 69 §, 
  
 4. 
  
 i strid mot ett förbud som har meddelats enligt 70 § fort- sätter verksamheten. 
  
 81 
  
 Senaste lydelse 1998:384. 
  
 82 
  
 Senaste lydelse 1997:313. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 2  
 67 
  
 Allmänt åtal får väckas en- 
  
 dast efter medgivande av social- 
  
 nämnden, 
  
 länsstyrelsen 
  
 eller 
  
 Socialstyrelsen. 
  
 76 § 
 83 
  
 I den 
  
 mån huvudmannen för 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 ett hem 
  
 för vård eller boende, 
  
 91 §. 
  
 som drivs av landsting eller 
  
 kommun, beslutar det, får de som 
  
 bereds vård där inte inneha 
  
 alkohol eller andra berusnings- 
  
 medel. Detsamma gäller i fråga 
  
 om injektionssprutor eller kany- 
  
 ler, som kan användas för in- 
  
 sprutning i människokroppen. 
  
 Om sådan egendom påträffas 
  
 hos en intagen eller någon an- 
  
 nanstans inom hemmet utan att 
  
 det finns känd ägare till den, får 
  
 den omhändertas. Den som före- 
  
 står hemmet skall låta förstöra 
  
 eller försälja egendomen 
  
 enligt 
  
 bestämmelserna 
  
 om beslagtagen 
  
 egendom i 2 § 1 första stycket 
  
 lagen (1958:205) om förverkande 
  
 av alkoholhaltiga drycker m.m. 
  
 Belopp 
  
 som 
  
 erhålls 
  
 vid 
  
 försäljning tillfaller staten. 
  
 Kommuner utanför landsting 
  
 77 § 
 84 
  
 Vad som sägs i denna lag om 
  
 Paragrafen 
  
 har 
  
 flyttats 
  
 till 
  
 landsting 
  
 skall 
  
 tillämpas 
  
 också 
  
 92 §. 
  
 på en kommun som inte tillhör 
  
 någon landsting. 
  
 83 
  
 Senaste lydelse 1991:1667. 
  
 84 
  
 Senaste lydelse 1991:1667. 
  
 68  
 Bilaga 2 
  
 SOU 1999:97 
  
 Socialtjänsten i krig m.m. 
  
 78 § 
 85 
  
 Regeringen får meddela sär- 
  
 Paragrafen har flyttats till 
  
 skilda föreskrifter om social- 
  
 93 §. 
  
 tjänsten enligt denna lag, om 
  
 riket kommer i krig eller krigs- 
  
 fara eller om det råder sådana 
  
 utomordentliga förhållanden som 
  
 är föranledda av krig eller av 
  
 krigsfara som riket har befunnit 
  
 sig i. 
  
 Övergångsbestämmelser 
  
 85  
 Senaste lydelse 1987:380. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 3  
 69 
  
 Socialtjänstens kostnader på regional nivå i kommungrupper 
 . 
  
 Kostnaderna, i kronor per invånare, redovisas i denna bilaga för kom- mungrupper i form av diagram 
 1  
 som Statskontoret har arbetat fram. Det finns nio kommungrupper 
 2 
 . Den första, storstäder, särredovisas eftersom antalet kommuner bara är tre, Stockholm, Göteborg och Malmö, vilket försvårar analysen. Vid sidan om att kartlägga socialtjänstkostnaderna för varje enskild kommungrupp är syftet med den här bilagan att kostnaderna för varje enskild kommungrupp ska kunna jämföras med kostnaderna för övriga kommungrupper. Därför är storleken och skalorna desamma för de nio kommungruppdiagrammen. 
 Hur diagrammen ska utläsas 
 Den heldragna linjen i diagrammen visar den genomsnittliga kostnads- förändringen för varje respektive kommungrupp. Kostnadsförändringen kan delas upp i två komponenter, dels lutningen på den heldragna linjen dels interceptet. 
 Med intercept menas den punkt där den heldragna linjen skär Y- axeln. Om den heldragna linjen börjar i punkten (0 kr/inv 1990, 0 kr/inv 1997) innebär det att den relativa kostnadsförändringen är lika stor för en genomsnittlig lågkostnadskommun 1990 som en genomsnittlig högkostnadskommun 1990. Om den heldragna linjen börjar i en punkt på  
 y-axeln 
  med en  
 positiv  
 kostnad innebär det en relativt större 
  
 1 
  
 Den heldragna linjen i diagrammen visar  
  
 inte  
 sambandet mellan oberoende och beroende variabler då sådana variabler inte existerar i framställningen. Diagrammen är i stället en plot av kostnader i två tidpunkter (1990 och 1997) där linjen anger den genomsnittliga kostnadsförändringen för varje respektive kommungrupp mellan 1990 och 1997. 
  
 2 
  
 Svenska Kommunförbundets kommungrupper (1998) – storstäder, förorter, 
  
 större städer, medelstora städer, industrikommuner, landsbygdskommuner, glesbygdskommuner, övriga större kommuner samt övriga mindre kommuner. 
  
 70  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1999:97 
  
 kostnadsökning för en genomsnittlig lågkostnadskommun 
  
 1990 än en 
  
 genomsnittlig högkostnadskommun 1990. 
  
 För en given kommungrupp går det att sluta sig till att kommuner som ligger över (=norr eller nordväst) den heldragna linjen har haft en större relativ kostnadsökning än den genomsnittliga kommunen i kom- mungruppen. Kommuner som ligger under (=söder eller s ydost) den hel- dragna linjen har haft en måttligare kostnadsökning (eller t.o.m. minsk- ning) än den genomsnittliga kommunen i kommungruppen. 
 Totala socialbidrag 
 Hur socialbidragskostnaderna fördelar sig över kommungrupperna visas i diagram B.1. Observera att den inre rektangeln i diagrammet för storstäderna överensstämmer i skala och storlek med nedanstående dia- gram för de övriga åtta kommungrupperna. Den heldragna linjen är borttagen i diagrammet för storstäder av det skälet att antalet kommuner är för få för att linjen ska kunna representera en genomsnittlig stor- stadskommun. 
  
 Diagram B.1  
 Socialbidragskostnader för kommungrupper i kr/inv 
  
 SOCIALBIDRAG - STORSTÄDER 
  
 KR/INV 1997 
  
 3750 
  
 3500 
  
 Malmö 
  
 3250 
  
 Götebor g 
  
 3000 
  
 2750 
  
 2500 
  
 Stockholm 
  
 2250 
  
 2000 
  
 1750 
  
 1500 
  
 1250 
  
 1000 
  
 750 
  
 500 
  
 250 
  
 0 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 600 
  
 700 
  
 800 
  
 900 
  
 1000 
  
 1100 
  
 1200 
  
 1300 
  
 1400 
  
 1500 
  
 1600 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 3 
  
 71 
  
 SOCIALBIDRAG - FÖRORTSKOMMUNER 
  
 3000 
  
 2750 
  
 2500 
  
 Botkyrka 
  
 2250 
  
 2000 
  
 Järfälla 
  
 Burlöv 
  
 1997 
  
 1750 
  
 Huddinge 
  
 Sundbybe 
  
 Upplands 
  
 Haninge 
  
 1500 
  
 Mölndal 
  
 KR/INV 
  
 Nacka 
  
 Sigtuna 
  
 1250 
  
 Partille 
  
 Vaxholm 
  
 Solna 
  
 Uppland1 
  
 Salem 
  
 1000 
  
 Ale 
  
 Sollentu 
  
 Lerum 
  
 Tyres 
  
 Kungälv 
  
 750 
  
 Håbo 
 Lomma 
  
 Täby 
  
 Österåke 
  
 Kungsbac Vallentu 
  
 Eker 
  
 Härryda 
  
 Ferguson 
  
 Värmd 
  
 500 
  
 Liding 
  
 Svedala 
  
 Öcker 
  
 Danderyd 
  
 250 
  
 Vellinge 
  
 Kävlinge 
  
 0 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 600 
  
 700 
  
 800 
  
 900 
  
 1000 
  
 1100 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOCIALBIDRAG - STÖRRE STÄDER 
  
 3000 
  
 2750 
  
 Norrköpi 
  
 2500 
  
 2250 
  
 Helsingb 
  
 Örebro 
  
 Eskilstu 
  
 2000 
  
 1997 
  
 1750 
  
 Uppsala 
  
 Västerås 
  
 Södertäl 
  
 Halmstad 
  
 Linköpin 
  
 Karlstad 
  
 1500 
  
 KR/INV 
  
 Borås 
  
 Jönköpin 
  
 1250 
  
 Falun 
  
 SundsvalKristian 
  
 Växj  
 Umeå 
  
 Kalmar 
  
 Karlskro 
  
 GävleLund 
  
 1000 
  
 Luleå 
  
 Östersun 
  
 750 
  
 Örnsköld 
  
 Skelleft 
  
 500 
  
 250 
  
 0 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 600 
  
 700 
  
 800 
  
 900 
  
 1000 
  
 1100 
  
 KR/INV 1990 
  
 72  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1999:97 
  
 SOCIALBIDRAG - MEDELSTORA STÄDER 
  
 3000 
  
 Landskro 
  
 2750 
  
 2500 
  
 2250 
  
 2000 
  
 Borlänge 
  
 1997 
  
 1750 
  
 Motala 
  
 Trellebo 
  
 1500 
  
 Strängnä 
  
 Ortiz 
  
 KR/INV 
  
 Ronneby 
  
 Västervi 
  
 Nyköping 
  
 1250 
  
 Falkenbe 
  
 Eslöv 
  
 Mjölby 
  
 Nynäsham 
  
 Karlskro 
  
 Falköpin 
 Varberg 
  
 Hässleho 
  
 Aguirre 
  
 1000 
  
 Härnösan 
  
 Lidköpin 
  
 Avesta 
  
 Söderham 
  
 Ängelhol 
  
 Lindesbe 
  
 750 
  
 Ystad 
  
 Alingsås Nässj 
  
 Ludvika 
  
 Gällivar 
  
 Mariesta 
  
 Boden 
  
 HöganäsSkövdePiteå 
  
 500 
  
 Mora 
  
 Vänersbo 
  
 Kiruna 
  
 250 
  
 0 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 600 
  
 700 
  
 800 
  
 900 
  
 1000 
  
 1100 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOCIALBIDRAG - INDUSTRIKOMMUNER 
  
 3000 
  
 2750 
  
 2500 
  
 2250 
  
 2000 
  
 1997 
  
 1750 
  
 Köping 
  
 Markaryd 
  
 1500 
  
 Tidaholm 
  
 KR/INV 
  
 Nybro Bjuv 
  
 Karlskog 
  
 Arboga 
  
 Trollhät 
  
 Olofströ 
  
 Åstorp 
  
 1250 
  
 Lilla Ed 
  
 UppvidinSurahamm 
 Oxelösun 
  
 Mönsterå 
  
 TibroGislaved 
  
 SandvikeHofors 
  
 Perstorp 
  
 1000 
  
 Osby 
  
 VärnamoFagersta 
  
 Östra Gö Finspång 
  
 Storfors 
  
 Vetlanda 
  
 Hultsfre 
  
 Mann  
 Vingåker 
  
 Grums 
  
 Filipsta Hallstah 
  
 Munkfors 
  
 Smedjeba Hylte 
  
 Ljungby 
  
 EmmabodaEdaDegerfor 
  
 Älvkarle 
  
 750 
  
 Boxholm 
  
 Bromölla 
  
 Kungsör 
  
 Gnosjö 
  
 500 
  
 Götene 
  
 Martinez 
  
 Sanchez 
  
 Hällefor 
  
 Tranemo 
  
 Laxå 
  
 Vaggeryd 
  
 250 
  
 0 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 600 
  
 700 
  
 800 
  
 900 
  
 1000 
  
 1100 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 3  
 73 
  
 SOCIALBIDRAG - LANDSBYGDSKOMMUNER 
  
 3000 
  
 2750 
  
 2500 
  
 2250 
  
 2000 
  
 1997 
  
 1750 
  
 1500 
  
 KR/INV 
  
 1250 
  
 Simrisha 
 Aneby 
  
 Borgholm 
  
 Svalöv 
  
 Tomelill 
  
 Gotland 
  
 Sala 
  
 Båstad 
  
 Högsby 
  
 1000 
  
 Torsås 
  
 Valdemar Töreboda 
  
 Ockelbo 
  
 Hörby 
  
 Laholm 
  
 Svenljun 
  
 Nordanst 
  
 Ödeshög 
  
 NordmaliHeby 
  
 750 
  
 Kinda 
  
 Tierp 
 Herrljun 
  
 Sjöbo 
  
 Tanum Vara 
  
 Ydre 
  
 Tingsryd 
  
 Grästorp 
  
 Dals- 
  
 EdMellerudOvanåker 
  
 Burke 
  
 Essunga 
  
 500 
  
 Sunne 
  
 Mörbylån Färgelan 
  
 Årjäng 
  
 250 
  
 0 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 600 
  
 700 
  
 800 
  
 900 
  
 1000 
  
 1100 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOCIALBIDRAG - GLESBYGDSKOMMUNER 
  
 3000 
  
 2750 
  
 2500 
  
 2250 
  
 2000 
  
 1997 
  
 1750 
  
 1500 
  
 KR/INV 
  
 1250 
  
 Orsa 
  
 Lycksele 
  
 Norsj 
  
 1000 
  
 Strömsun 
  
 Bräcke 
  
 Arjeplog 
  
 Ragunda 
  
 Ånge 
  
 Dorotea 
  
 Sollefte 
  
 750 
  
 Älvdalen 
  
 Jokkmokk 
  
 Torsby 
  
 Vilhelmi 
  
 Åsele 
  
 Malung 
  
 Åre  
 Arvidsja 
  
 Överkali 
  
 BergLjusdalKrokom 
  
 Malå 
  
 Vindeln 
  
 500 
  
 Vansbro 
  
 Härjedal 
  
 Övertorn 
  
 StorumanPajala 
  
 Sorsele 
  
 250 
  
 Bjurholm 
  
 0 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 600 
  
 700 
  
 800 
  
 900 
  
 1000 
  
 1100 
  
 KR/INV 1990 
  
 74 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1999:97 
  
 SOCIALBIDRAG - ÖVRIGA STÖRRE KOMMUNER 
  
 3000 
  
 2750 
  
 2500 
  
 2250 
  
 2000 
  
 1997 
  
 1750 
  
 1500 
  
 Klippan 
  
 KR/INV 
  
 Lysekil 
  
 Tranås 
  
 Stenungs 
  
 1250 
  
 Flen 
  
 Enköping 
  
 Landry 
  
 1000 
  
 Norrtälj 
  
 Hedemora 
  
 Bollnäs 
  
 Hudiksva 
  
 Kramfors 
  
 Arvika 
  
 Sölvesbo 
  
 Älmhult 
  
 Alvesta 
  
 750 
  
 Vimmerby 
  
 Hagfors 
  
 Ramirez 
  
 Walters 
  
 Kalix 
  
 KumlaSäffle 
  
 500 
  
 Skara 
  
 Ulriceha 
  
 Östhamma 
  
 250 
  
 0 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 600 
  
 700 
  
 800 
  
 900 
  
 1000 
  
 1100 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOCIALBIDRAG - ÖVRIGA MINDRE KOMMUNER 
  
 3000 
  
 2750 
  
 2500 
  
 2250 
  
 2000 
  
 1997 
  
 1750 
  
 Höör 
  
 1500 
  
 KR/INV 
  
 Åtvidabe 
  
 Ljusnars 
  
 1250 
  
 Hjo 
  
 Mullsj 
  
 Åmål 
  
 Skurup 
  
 1000 
  
 Vadstena 
  
 Leksand 
  
 Clements 
  
 Strömsta 
  
 Sotenäs 
  
 Sävsj 
  
 Rättvik 
  
 750 
  
 Spencer 
  
 Nora 
  
 Skinnska 
  
 Älvsbyn 
  
 Vännäs 
  
 Gagnef 
  
 HaparandMunkedal 
  
 500 
  
 Karlsbor 
  
 ÖrkelljuAskersun 
  
 Habo 
  
 SöderköpVårgårda 
  
 Säter Forshaga 
  
 250 
  
 0 
  
 0 
  
 100 
  
 200 
  
 300 
  
 400 
  
 500 
  
 600 
  
 700 
  
 800 
  
 900 
  
 1000 
  
 1100 
  
 KR/INV 1990 
  
 Källa  
 : Statskontoret. Socialstyrelsen. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 3  
 75 
  
 Av samtliga kommuner har Malmö den i särklass högsta kostnaden för socialbidrag per invånare såväl 1990 som 1997. Intressant är att Bot- kyrka är den kommun som ligger närmast Stockholm vad avser social- bidragskostnader per invånare såväl 1990 som 1997. 
 Förortskommunerna och de större städerna är heterogena kom- mungrupper i den meningen att spridningen i kostnader är stor inom grupperna såväl 1990 som 1997. Däremot uppvisar dessa två kom- mungrupper en kostnadsökning mellan 1990 och 1997 som är jämnt fördelad mellan låg- och högkostnadskommuner 1990. Detsamma gäller för medelstora städer. 
 Vad gäller industrikommuner, glesbygdskommuner, landsbygds- kommuner och övriga mindre kommuner har de kommuner med relativt låga kostnader 1990 ökat kostnaderna relativt mer än motsvarande högkostnadskommuner 1990. 
 Individ- och familjeomsorg (IFO) 
 3 
  
 Den totala individ- och familjeomsorgen (IFO) innefattar socialbidrag inklusive socialbidrag till flyktingar, placering av unga och vuxna, missbrukarvård samt kostnader för mottagande av flyktingar. 
 Av diagram B.2 framgår att kostnaderna för förortskommunerna och de större städerna relativt övriga kommungrupper, är ojämnt fördelade 1990 och 1997. I synnerhet är heterogeniteten påtaglig för förorterna. Däremot är kostnadsökningstakten för kommungr uppen större städer påfallande homogen eftersom kommunerna ligger på eller nära den heldragna linjen. 
 Att den heldragna linjen är negativ beror på två saker. Dels har de kommuner med lägst kostnad 1990 haft en relativt mycket kraftig ökning av kostnaderna under  
 1990–1997. 
  Dels har den särklassiga hög- kostnadskommunen 1990 Malung nästan halverat kostnaden i absoluta tal. 
 I de sex nedersta kommungrupperna i diagram 3.5 är kostnaderna jämnt fördelade, med undantag av några "utstickarkommuner" bland landsbygdskommuner och övriga mindre kommuner. 
  
 3  
  
 IFO-statistiken 
  för 1990 är hämtad från Räkenskapssammandraget 1990 där flyktingmottagandet ingår. För att statistiken ska vara jämförlig för de bägge åren måste kostnader för flyktingmottagande läggas till statistiken för 1997. De kost- naderna hämtas från Räkenskapssammandraget och posten 600 – Flyktingmot- tagande som ligger under verksamhetsområdet Särskilt Riktade Insatser (alltså inte IFO). 
  
 76  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1999:97 
  
 Diagram B.2  
 Individ- och familjeomsorgskostnader för kommun- grupper i kr/inv 
  
 IFO - FÖRORTER 
  
 6000 
  
 5600 
  
 5200 
  
 Botkyrka 
  
 4800 
  
 4400 
  
 Huddinge 
  
 4000 
  
 Järfälla 
  
 1997 
  
 3600 
  
 Haninge 
  
 Uppland1 
  
 3200 
  
 Sundbybe 
  
 KR/INV 
  
 Solna 
  
 Sigtuna 
  
 2800 
  
 Tyres 
  
 Kungälv 
 Mölndal 
  
 Partille  
 Nacka 
  
 2400 
  
 Lomma 
  
 Kävlinge 
 UpplandsAle 
  
 Sollentu 
  
 2000 
  
 Eker 
  
 Österåke 
  
 Salem 
  
 Håbo 
  
 Härryda 
  
 Täby 
  
 Svedala 
  
 Ferguson 
  
 VaxholmVallentu 
  
 Kungsbac 
  
 Burlöv 
  
 1600 
  
 Öcker 
  
 Vellinge 
  
 Lerum 
  
 Värmd 
  
 1200 
  
 Liding 
  
 800 
  
 Danderyd 
  
 400 
  
 0 
  
 400 
  
 800 
  
 1200 
  
 1600 
  
 2000 
  
 2400 
  
 2800 
  
 3200 
  
 3600 
  
 4000 
  
 4400 
  
 4800 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 3  
 77 
  
 IFO - Padilla 
  
 6000 
  
 5600 
  
 5200 
  
 4800 
  
 4400 
  
 1997 
  
 4000 
  
 3600 
  
 Motala 
  
 Landskro 
  
 3200 
  
 KR/INV 
  
 Uddevall 
  
 2800 
  
 BorlängeKristine 
  
 Aguirre 
  
 2400 
  
 Höganäs 
  
 Mjölby  
 Nynäsham 
  
 Västervi 
  
 RonnebySträngnäNyköping 
  
 Falkenbe 
  
 EslövAvesta 
  
 Estes 
  
 2000 
  
 TrelleboHärnösan 
  
 Ängelhol 
  
 Nässjö 
  
 LudvikaLindesbeLidköpin Katrineh 
  
 Alingsås 
  
 VarbergGällivarBodenHässleho 
  
 1600 
  
 Ystad KarlshamVänersboSkövde 
  
 Falköpin Piteå 
  
 Mora 
  
 Mariesta 
  
 1200 
  
 Kiruna 
  
 800 
  
 400 
  
 0 
  
 400 
  
 800 
  
 1200 
  
 1600 
  
 2000 
  
 2400 
  
 2800 
  
 3200 
  
 3600 
  
 4000 
  
 4400 
  
 4800 
  
 KR/INV 1990 
  
 IFO - STÖRRE STÄDER 
  
 6000 
  
 5600 
  
 5200 
  
 4800 
  
 4400 
  
 Norrköpi 
  
 4000 
  
 Uppsala 
  
 1997 
  
 Eskilstu 
  
 3600 
  
 Södertäl 
  
 3200 
  
 Västerås 
  
 KR/INV 
  
 Linköpin 
  
 Sundsval 
  
 Karlstad 
  
 2800 
  
 Örebro 
  
 Jönköpin 
  
 Halmstad 
  
 Östersun  
 Helsingb 
  
 UmeåKalmar 
  
 2400 
  
 Borås 
  
 VäxjLund 
  
 Gävle 
  
 Falun 
  
 2000 
  
 Karlskro 
 Luleå 
  
 Skelleft 
  
 1600 
  
 Watson 
  
 1200 
  
 Örnsköld 
  
 800 
  
 400 
  
 0 
  
 400 
  
 800 
  
 1200 
  
 1600 
  
 2000 
  
 2400 
  
 2800 
  
 3200 
  
 3600 
  
 4000 
  
 4400 
  
 4800 
  
 KR/INV 1990 
  
 78  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1999:97 
  
 IFO - INDUSTRIKOMMUNER 
  
 6000 
  
 5600 
  
 5200 
  
 4800 
  
 4400 
  
 4000 
  
 1997 
  
 3600 
  
 3200 
  
 KR/INV 
  
 Trollhät 
  
 2800 
  
 Gullspån 
  
 Sandvike 
  
 Bjuv 
  
 Finspång 
  
 2400 
  
 Markaryd 
  
 Oxelösun 
  
 Karlskog 
  
 Nybro 
  
 KöpingHofors 
  
 Tidaholm Arboga 
  
 FilipstaMunkfors 
  
 LillaVärnamoEd FageG 
 r 
 umssta 
  
 2000 
  
 Hallstah 
  
 Gislaved 
  
 Tibro  
 Östra G 
  
 Olofstr 
  
 Laxå 
  
 Osby 
  
 SurahammDegerfor 
  
 Ljungby 
 BoxholmVingåker 
 Perstorp 
  
 Älvkarle 
  
 1600 
  
 Smedjeba 
  
 Silva 
  
 VetlandaTranemo 
  
 EdaGnosj 
  
 Storfors 
  
 MönsteråHultsfreLesseboEmmaboda 
  
 Åstorp 
  
 1200 
  
 Götene 
  
 Kungsör 
  
 BengtsfoUppvidin 
  
 800 
  
 Hylte 
  
 Vaggeryd 
  
 Bromölla 
  
 400 
  
 0 
  
 400 
  
 800 
  
 1200 
  
 1600 
  
 2000 
  
 2400 
  
 2800 
  
 3200 
  
 3600 
  
 4000 
  
 4400 
  
 4800 
  
 KR/INV 1990 
  
 IFO - LANDSBYGDSKOMMUNER 
  
 6000 
  
 5600 
  
 5200 
  
 4800 
  
 4400 
  
 4000 
  
 1997 
  
 3600 
  
 Hörby 
  
 3200 
  
 KR/INV 
  
 2800 
  
 Tomelill 
  
 Gotland 
  
 Sjöbo 
 Svalöv 
  
 2400 
  
 Sala 
  
 Vara 
  
 Grästorp 
  
 Herrljun 
  
 Borgholm 
  
 2000 
  
 Melton 
  
 Garrison 
  
 Nordanst 
  
 ÖdeshögNordmali 
  
 Heby 
  
 1600 
  
 MörbylånAneby 
 TöreboBåstadTanum 
  
 Torsås 
  
 DalsOckelbo-Ed 
  
 Högsby 
  
 KindaLaholmTierp 
  
 MellerudOvanåkerTingsryd 
  
 1200 
  
 ÅrjängSunne 
  
 EssungaFärgelan 
  
 Ydre 
  
 Burke 
  
 800 
  
 400 
  
 0 
  
 400 
  
 800 
  
 1200 
  
 1600 
  
 2000 
  
 2400 
  
 2800 
  
 3200 
  
 3600 
  
 4000 
  
 4400 
  
 4800 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 3  
 79 
  
 IFO - GLESBYGDSKOMMUNER 
  
 6000 
  
 5600 
  
 5200 
  
 4800 
  
 4400 
  
 4000 
  
 1997 
  
 3600 
  
 3200 
  
 KR/INV 
  
 2800 
  
 Vindeln 
  
 2400 
  
 Jokkmokk 
  
 Arjeplog 
  
 Orsa 
  
 2000 
  
 Ragunda 
  
 StrömsunBräcke 
  
 Torsby  
 DoroteaS llefte 
  
 1600 
  
 Lycksele 
  
 Krokom 
  
 Älvdalen 
 VansbroÅnge 
  
 Malung 
  
 Castaneda 
  
 1200 
  
 ÖvertornBerg  
 Malå 
  
 Åre 
  
 Woods 
  
 Storuman 
  
 Sorsele 
  
 Överkali 
  
 Åsele 
  
 800 
  
 Bjurholm 
  
 400 
  
 0 
  
 400 
  
 800 
  
 1200 
  
 1600 
  
 2000 
  
 2400 
  
 2800 
  
 3200 
  
 3600 
  
 4000 
  
 4400 
  
 4800 
  
 KR/INV 1990 
  
 IFO - ÖVRIGA STÖRRE KOMMUNER 
  
 6000 
  
 5600 
  
 5200 
  
 4800 
  
 4400 
  
 4000 
  
 1997 
  
 3600 
  
 3200 
  
 Stenungs 
  
 KR/INV 
  
 2800 
  
 Enköping 
  
 Mark 
  
 KlippanHudiksvaLysekil 
  
 2400 
  
 Hedemora 
  
 Timrå 
  
 2000 
  
 Fowler 
  
 H 
 agfors 
  
 KramforsSkara 
  
 Vimmerby 
 TranåsBollnäs 
 Flen 
 Arvika 
  
 1600 
  
 Sölvesbo 
  
 Norrtälj 
  
 Alvesta 
 Älmhult  
 Walters 
  
 Kalix 
  
 1200 
  
 Kumla 
  
 Säffle 
  
 Ulriceha 
  
 800 
  
 Östhamma 
  
 400 
  
 0 
  
 400 
  
 800 
  
 1200 
  
 1600 
  
 2000 
  
 2400 
  
 2800 
  
 3200 
  
 3600 
  
 4000 
  
 4400 
  
 4800 
  
 KR/INV 1990 
  
 80  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1999:97 
  
 IFO - ÖVRIGA MINDRE KOMMUNER 
  
 6000 
  
 5600 
  
 5200 
  
 4800 
  
 Skurup 
  
 4400 
  
 1997 
  
 4000 
  
 Höör 
  
 3600 
  
 3200 
  
 KR/INV 
  
 2800 
  
 Ljusnars 
  
 2400 
  
 Åmål 
  
 Strömsta 
  
 Hjo 
  
 2000 
  
 Jimenez 
  
 Kil 
  
 Skinnska 
  
 Åtvidabe 
  
 Vännäs 
  
 1600 
  
 Mullsj SöderköpSäter 
  
 SotenäsForshagaVadstena 
  
 Rättvik ÖrkelljuHammar 
  
 Leksand  
 Tjö n 
  
 VårgårdaÄlvsbyn 
  
 Roberts 
  
 1200 
  
 Snow 
  
 Askersun 
  
 800 
  
 Habo 
  
 400 
  
 0 
  
 400 
  
 800 
  
 1200 
  
 1600 
  
 2000 
  
 2400 
  
 2800 
  
 3200 
  
 3600 
  
 4000 
  
 4400 
  
 4800 
  
 KR/INV 1990 
  
 Källa  
 : Statskontoret. SCB och Socialstyrelsen. 
 Äldre- och handikappomsorg 
 Av diagram 3.7 kan slutas att alla kommungrupper utom förorter och glesbygdskommuner har märkbart likartade kostnader för äldreomsorgen såväl 1990 som 1997. Med hög precision går det att fånga upp en absolut majoritet kommuner i dessa sex kommungrupper samt storstä- derna i intervallet 3  
 000–5 
  000 kr/inv 1990 och 7  
 000–13 
  000 kr/inv 1997. Lägg till detta att takten i kostnads ökning för dessa kommun- grupper inte heller skiljer sig nämnvärt. 
 Det mönster som avtecknar sig för äldreomsorgen är att kostnaderna per invånare för förortskommunerna är lägre än för övriga grupper såväl 1990 som 1997. Dessa kommuner fångas upp i intervallet 1  
 000–3 
  00 kr/inv 1990 och 4  
 500–8 
  500 kr/inv 1997. Dessutom är takten med vilken äldreomsorgskostnaderna ökat den måttligaste. Grafiskt ligger förortskommunklustret sydväst om övriga kommungr upper. 
 Motpolen till förorterna representeras av glesbygdskommunerna som har landets dyraste äldreomsorg i förhållande till invånarantal. År 1990 låg dessa kommuner i intervallet 3  
 500–6 
  000 kr/inv medan motsvarande intervall för 1997 var 10  
 000–17 
  000 kr/inv. Grafiskt ligger detta kommunkluster nordost om övriga grupper. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 3  
 81 
  
 Diagram B.3  
 Äldre- och handikappomsorgskostnader för kommun- grupper i kr/inv. 
  
 ÄLDREOMSORG - FÖRORTER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 15000 
  
 14000 
  
 1997 
  
 13000 
  
 12000 
  
 11000 
  
 KR/INV 
  
 10000 
  
 Sundbybe 
  
 9000 
  
 Danderyd 
  
 Solna 
  
 8000 
  
 Liding 
  
 Mölndal 
  
 Kungälv 
  
 7000 
  
 ÖsteråkeUppland1 
  
 Partille 
  
 VallentuEker 
  
 LommaHärrydaKungsbacÖckerAle 
  
 Lerum 
  
 6000 
  
 SollentuKävlingeB rlöv 
  
 SigtunaHuddingeSvedalaNackaTäby 
  
 Värmd 
 Vellinge 
  
 Botkyrka 
 SalemHaninge 
 JärfällaVaxholm 
  
 5000 
  
 Tyres 
 StaffansUpplands 
  
 4000 
  
 Håbo 
  
 3000 
  
 2000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 
  
 KR/INV 1990 
  
 82 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1999:97 
  
 ÄLDREOMSORG - STÖRRE STÄDER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 15000 
  
 14000 
  
 Gällivar 
  
 13000 
  
 Boden 
  
 1997 
  
 HärnösanKristine 
  
 12000 
  
 Lindesbe 
  
 KirunaKarlsham 
  
 11000 
  
 MariestaFalköpinAvesta 
  
 KR/INV 
  
 VästerviMora 
 UddevallPiteå 
  
 Söderham 
  
 HerreraVänersbo 
 Ludvika  
 LidköpinNässj 
  
 10000 
  
 Landskro 
  
 Ystad 
  
 Taylor 
  
 HässlehoÄngelhol 
  
 Ronneby 
  
 9000 
  
 Motala 
 Skövde 
  
 BorlängeHö anäs Varberg 
  
 Eslöv 
  
 8000 
  
 NynäshamNyköping 
  
 Trellebo 
  
 7000 
  
 Strängnä 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 
  
 KR/INV 1990 
  
 ÄLDREOMSORG - MEDELSTORA STÄDER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 15000 
  
 14000 
  
 Gällivar 
  
 13000 
  
 Boden 
  
 1997 
  
 Härnösan 
 Kristine 
  
 12000 
  
 Lindesbe 
  
 Kirunarlsham 
  
 11000 
  
 MariestaFalköpinAvesta 
  
 KR/INV 
  
 VästerviMora 
  
 Söderham 
  
 VänersboLidköpinNässj 
 UddevallPiteå 
  
 Daniels Ludvika 
  
 Ystad 
  
 10000 
  
 MjölbyLandskro 
  
 AlingsåsFalkenbeOskarsha 
  
 HässlehoÄngelhol 
  
 Ronneby 
  
 9000 
  
 MotalaSkövde 
  
 Varberg 
  
 NyköpingBorlänHö 
 g 
 eanäs 
  
 Eslöv 
  
 8000 
  
 Nynäsham 
  
 Trellebo 
  
 7000 
  
 Strängnä 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 3 
  
 83 
  
 ÄLDREOMSORG - INDUSTRIKOMMUNER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 Munkfors 
  
 15000 
  
 14000 
  
 UppvidinLaxå 
  
 Hultsfre 
  
 Martinez 
  
 13000 
  
 Filipsta 
  
 1997 
  
 Hällefor 
  
 12000 
  
 Kungsör 
  
 Hylte 
  
 Eda 
  
 Smedjeba 
  
 Hofors 
  
 Nybro 
 Älvka le 
  
 11000 
  
 FagerstaStorforsGullspån 
  
 KR/INV 
  
 NorbergVag eryd 
  
 Osby 
  
 Emmaboda 
 Grums 
  
 Köping TranemoÖstra G 
  
 Mönsterå DegerforMarkarydFinspång 
  
 10000 
  
 Tibro 
  
 ArbogaVärnamoOlofstrTidaholm 
 Ljungby 
  
 Boxholm 
  
 Karlskog 
  
 Lessebo 
  
 Hallstah 
  
 Vetlanda 
  
 9000 
  
 Vingåker 
  
 Perstorp 
 SurahammGötene 
  
 Trollhät 
 Sandvike 
  
 Lilla Ed 
  
 8000 
  
 Bromölla 
  
 OxelösunÅstorp 
  
 Gislaved 
  
 7000 
  
 GnosjBjuv 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 
  
 KR/INV 1990 
  
 ÄLDREOMSORG - LANDSBYGDSKOMMUNER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 15000 
  
 14000 
  
 Årjäng 
 Nordmali 
  
 Högsby 
  
 Dals-Ed 
  
 Sunne 
  
 1997 
  
 13000 
  
 Grästorp 
  
 Ockelbo 
  
 Burke 
  
 12000 
  
 Mellerud 
 Torsås 
  
 Ovanåker 
  
 Herrljun 
  
 TingsrydSimrisha 
  
 TierpEssungaTöreboda 
  
 KindaTanum 
  
 11000 
  
 Färgelan 
  
 Webb 
  
 KR/INV 
  
 Nordanst 
  
 10000 
  
 Tomelill  
 SalaYdre 
 Vara 
  
 Heby GotlandÖdeshög 
  
 LaholmBorgholm 
  
 9000 
  
 Flores 
  
 SvalövHörby 
  
 Aneby 
  
 Mörbylån Sjöbo 
  
 8000 
  
 Bå 
 s 
 tad 
  
 7000 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 
  
 KR/INV 1990 
  
 84 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1999:97 
  
 ÄLDREOMSORG - GLESBYGDSKOMMUNER 
  
 20000 
  
 Åsele 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 Ånge 
  
 Överkali 
  
 16000 
  
 Dorotea 
  
 Sorsele 
  
 15000 
  
 Pajala Torsby 
  
 Arjeplog 
  
 14000 
  
 VilhelmiSollefteVansbroNorsj 
  
 Arvidsja 
  
 HärjedalBerg 
  
 13000 
  
 Övertorn 
  
 Bjurholm 
 Lj sdal 
  
 StorumanStrömsun 
  
 1997 
  
 Vindeln 
  
 Lycksele 
  
 12000 
  
 Malung 
  
 RagundaÄlvdalen 
  
 Orsa 
  
 11000 
  
 Jokkmokk 
  
 KR/INV 
  
 Malå 
  
 Krokom 
  
 Bräcke 
  
 10000 
  
 Åre 
  
 9000 
  
 8000 
  
 7000 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 
  
 KR/INV 1990 
  
 ÄLDREOMSORG - ÖVRIGA STÖRRE KOMMUNER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 Kramfors 
  
 15000 
  
 14000 
  
 1997 
  
 13000 
  
 Hagfors 
  
 Kalix 
  
 12000 
  
 LysekilSkara 
  
 HedemoraSäffle 
  
 Ulriceha 
  
 Bollnäs 
  
 11000 
  
 Arvika 
  
 Eksj 
  
 KR/INV 
  
 Flen  
 Bell 
  
 10000 
  
 Timrå 
 Sölvesbo 
  
 VimmerbyAlv sta 
  
 Hudiksva 
  
 Kumla 
  
 Norrtälj 
  
 Mark 
  
 9000 
  
 Älmhult 
  
 KlippanÖsthamma 
  
 Enköping 
  
 8000 
  
 7000 
  
 Stenungs 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 3 
  
 85 
  
 ÄLDREOMSORG - ÖVRIGA MINDRE KOMMUNER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 15000 
  
 Rättvik 
  
 14000 
  
 Älvsbyn 
  
 13000 
  
 1997 
  
 Snow 
  
 Sotenäs 
  
 12000 
  
 SävsjMunkedal 
  
 Ljusnars 
  
 Askersun 
  
 Haparand 
  
 Vännäs 
  
 11000 
  
 ÅmålLeksandGagnef 
  
 KR/INV 
  
 Karlsbor 
  
 Forshaga 
  
 Vårgårda 
  
 10000 
  
 ÅtvidabeVadstenaSäter 
  
 Benitez 
  
 ÖrkelljuHjo 
  
 Höör  
 Kil 
  
 OrustSkinnska 
  
 9000 
  
 SöderköpStrömsta 
  
 Mullsj 
  
 Tjörn 
  
 8000 
  
 Skurup 
  
 7000 
  
 6000 
  
 Habo 
  
 5000 
  
 4000 
  
 3000 
  
 2000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 
  
 KR/INV 1990 
  
 Källa  
 : Statskontoret. SCB och Socialstyrelsen. 
 Total Socialtjänst 
 Den slående iakttagelsen från diagram B.4 är att förorterna som grupp har de lägsta kostnaderna per invånare 7för den totala socialtjänsten 1990 och 1997, medan glesbygdskommunerna har de högsta. 
 De större städerna är den kommungrupp där kostnaderna är jämnast fördelade. I synnerhet är homogeniteten hög för 1997 då sk illnaden mellan den kommun som hade den högsta respektive lägsta kostnaden var 3 500 kr/inv. Omvänt är industrikommunerna den grupp där social- tjänstkostnaderna är mest utspridda 1997. 
 De "dyraste" kommunerna vad gäller den totala socialtjänsten 1997 är Åsele, Ånge, Kramfors och Högsby. I de tre första fallen beror det på höga äldreomsorgskostnader. Vad Högsby beträffar är framför allt kostnaden för flyktingmottagande hög relativt sett, men även äldreom- sorgen kostar mycket (13 000 kr/inv). 
  
 86  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1999:97 
  
 Diagram B.4  
 Socialtjänstens kostnader för kommungrupper i kr/inv. 
  
 SOCIALTJÄNST - FÖRORTER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 15000 
  
 1997 
  
 14000 
  
 13000 
  
 Sundbybe 
  
 12000 
  
 KR/INV 
  
 Solna 
  
 11000 
  
 Botkyrka 
  
 Mölndal 
  
 Uppland1 
  
 10000 
  
 Huddinge 
  
 Kungälv 
  
 Partille 
  
 LidingJärfälla 
  
 9000 
  
 DanderydHaninge 
  
 Österåke 
  
 Ale 
  
 EkerLomma 
  
 SigtunaValle 
  
 NackaHärrydaSollntu 
  
 Kungsbac 
 Kävling 
  
 e 
  
 8000 
  
 Öcker 
  
 SvedalaTyresLerum 
  
 Burlöv 
  
 SalemTäbyUpplands 
  
 Vaxholm 
  
 7000 
  
 Young 
  
 6000 
  
 5000 
  
 Håbo 
  
 4000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 11000 12000 13000 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 3 
  
 87 
  
 SOCIALTJÄNSTEN - STÖRRE STÄDER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 15000 
  
 1997 
  
 14000 
  
 Örnsköld 
 Sundsval 
  
 13000 
  
 BoråsEskilstu 
  
 Skelleft 
  
 Falun 
  
 Norrköpi 
  
 12000 
  
 Halmstad 
  
 KR/INV 
  
 KarlskroUppsalaÖrebro 
  
 Karlstad 
  
 11000 
  
 KristianSödertälKalmarJönköpin 
  
 Gävle 
  
 ÖstersunUmeåLuleåVäxjLinköpinHelsingb 
  
 Västerås 
  
 10000 
  
 Lund 
  
 9000 
  
 8000 
  
 7000 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 11000 12000 13000 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOCIALTJÄNSTEN - Padilla 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 Cook 
  
 15000 
  
 HärnösanBoden  
 Gällivar 
  
 1997 
  
 14000 
  
 LindesbeUddevall 
  
 13000 
  
 KarlshamVästervi  
 Avesta 
  
 Motala 
  
 Aguirre 
  
 Estes 
  
 MariestaFalköpinKiruna 
  
 12000 
  
 Mjölby 
  
 LidköpinNässj 
  
 KR/INV 
  
 FalkenbeMoraKatrinehVänersboLudvikaPiteå 
  
 Borlänge 
 Ronneby 
  
 ÄngelholLandskro 
  
 AlingsåsHässlehoYstad 
  
 11000 
  
 Höganäs 
  
 Eslöv 
  
 NynäshamSkövde 
  
 10000 
  
 Nyköping  
 Varberg 
  
 SträngnäTrellebo 
  
 9000 
  
 8000 
  
 7000 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 11000 12000 13000 
  
 KR/INV 1990 
  
 88  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1999:97 
  
 SOCIALTJÄNST - INDUSTRIKOMMUNER 
  
 KR/INV 1997 
 20000 
 19000 
 18000 
 17000 
 16000 
 15000 
 14000 
 13000 
 12000 
 11000 
 10000 
 9000 
 8000 
 7000 
 6000 
 5000 
 4000 
 Munkfors 
 Laxå 
 Filipsta 
 Uppvidin 
 Hultsfre  
  Bengtsfo 
  
 Hällefor 
  
 GullspånHofors 
  
 Nybro 
  
 Smedjeba 
  
 Fagersta 
  
 Eda 
  
 Kungsör 
  
 Grums 
 Köping 
  
 Markaryd Finspång 
  
 Älvkarle 
  
 Osby 
  
 Storfors 
  
 Stevens 
  
 ArbogaVärnamoTidaholmKarlskog 
  
 Tranemo 
  
 Degerfor 
  
 EmmabodaLjungby 
 Olofströ 
  
 Boxholm 
  
 Tibro 
 HallstahMönsterå 
  
 Stewart 
  
 Sandvike 
  
 Lessebo 
  
 Vetlanda 
  
 Vingåker 
  
 LillaPerstorpEd Surahamm 
  
 Oxelösun 
  
 Götene 
  
 Gislaved 
  
 Bjuv 
  
 Bromölla 
  
 Åstorp 
  
 Gnosjö 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 11000 12000 13000 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOCIALTJÄNSTEN - LANDSBYGDSKOMMUNER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 Nordmali 
  
 15000 
  
 Dals-Ed 
  
 Årjäng 
  
 GrästorpHögsby 
  
 14000 
  
 Herrljun Ockelbo  
 Sunne 
  
 1997 
  
 TorsåsSimrisha 
  
 Burke 
  
 13000 
  
 TomelillMellerud 
  
 Tingsryd OvanåkerTanum 
  
 SvenTierpSalaTörebodajun  
 KindaVara 
  
 Hörby 
  
 Nordanst 
  
 Gotland 
  
 Essunga 
  
 KR/INV 
  
 12000 
  
 Färgelan 
  
 Ödeshög 
  
 HebySvalövBorgholm 
  
 11000 
  
 Ydre 
  
 Murillo 
  
 Laholm 
  
 Aneby 
  
 10000 
  
 Mörbylån 
  
 Båstad 
  
 9000 
  
 8000 
  
 7000 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 11000 12000 13000 
  
 KR/INV 1990 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 3  
 89 
  
 KR/INV 1997 
  
 KR/INV 1997 
 SOCIALTJÄNSTEN - GLESBYGDSKOMMUNER 
  
 20000 
  
 Åsele 
  
 19000 
  
 Ånge 
  
 18000 
  
 17000 
  
 Dorotea Överkali 
  
 Arjeplog 
  
 Torsby 
  
 Sorsele 
  
 16000 
  
 Pajala 
  
 Sollefte 
  
 Vansbro 
  
 15000 
  
 Hensley 
  
 Norsj 
  
 Vindeln 
  
 Arvidsja  
 Strömsun 
  
 Övertorn 
  
 14000 
  
 LyckseleHärjedalBergLjusdal 
  
 Orsa 
  
 Älvdalen 
  
 Ragunda 
  
 Bjurholm 
  
 Storuman 
  
 13000 
  
 MalungJokkmokk 
  
 12000 
  
 Bräcke 
  
 Malå 
  
 Krokom 
  
 11000 
  
 Åre 
  
 10000 
  
 9000 
  
 8000 
  
 7000 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 11000 12000 13000 
  
 KR/INV 1990 
 SOCIALTJÄNSTEN - ÖVRIGA STÖRRE KOMMUNER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 Kramfors 
  
 17000 
  
 16000 
  
 15000 
  
 Hagfors 
  
 14000 
  
 Lysekil 
  
 Hedemora 
  
 Kalix 
  
 Skara 
  
 13000 
  
 Bollnäs 
  
 FlenSäffle 
  
 Eksj 
  
 Arvika 
  
 12000 
  
 Walker  
 Ulriceha 
 Tranås 
  
 Hudiksva 
  
 VimmerbyHallsberMarkSölvesbo 
  
 Enköping 
  
 11000 
  
 AlvestaKlippan 
  
 Kumla 
  
 Norrtälj 
  
 10000 
  
 Älmhult 
  
 Östhamma 
  
 9000 
  
 Stenungs 
  
 8000 
  
 7000 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 11000 12000 13000 
  
 KR/INV 1990 
  
 90 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 1999:97 
  
 SOCIALTJÄNSTEN - ÖVRIGA MINDRE KOMMUNER 
  
 20000 
  
 19000 
  
 18000 
  
 17000 
  
 16000 
  
 Rättvik 
  
 15000 
  
 Älvsbyn Ljusnars 
  
 14000 
  
 Nora 
  
 Sotenäs 
  
 1997 
  
 13000 
  
 Höör 
  
 MunkedalSävsjÅmål 
  
 Gagnef 
  
 SkurupAskersun 
 Vännäs 
  
 Haparand 
  
 Leksand 
  
 12000 
  
 Forshaga 
  
 Åtvidabe 
  
 KR/INV 
  
 KarlsborVadstenaSäterHjoVårgårda 
  
 Orust 
  
 Skinnska 
  
 ÖrkelljuStrömsta 
  
 11000 
  
 Hammar Kil 
  
 Söderköp 
  
 10000 
  
 Mullsj 
  
 Tjörn 
  
 9000 
  
 8000 
  
 7000 
  
 Habo 
  
 6000 
  
 5000 
  
 4000 
  
 0 
  
 1000 
  
 2000 
  
 3000 
  
 4000 
  
 5000 
  
 6000 
  
 7000 
  
 8000 
  
 9000 
  
 10000 11000 12000 13000 
  
 KR/INV 1990 
  
 Källa  
 : Statskontoret. SCB och Socialstyrelsen 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 4  
 91 
  
 Äldreomsorg – översiktlig bild av reglering och uppgifter m.m. 
  
 Lagar 
  
 Socialtjänstlag 
  
 SoL och HSL 
  
 Hälso- och sjuk- 
  
 (SoL) 
  
 vårdslag (HSL) 
  
 Politisk ledning 
  
 Socialnämnd 
  
 Socialnämnd 
  
 Personal 
  
 Förvaltningschef 
  
 – Ledning 
  
 Verksamhetschef 
  
 enl. HSL 
  
 Medic. ansvarig 
  
 sjuksköterska 
  
 Enhetschef 
  
 (MAS) 
  
 – Specialister 
  
 Hemtjänstassisent 
  
 (Läkare) 
  
 Biståndsbedömare 
  
 Sjuksköterska 
  
 Sjukgymnast 
  
 Arbetsterapeut 
  
 – Baspersonal 
  
 Undersköterska 
  
 Vårdbiträde 
  
 92  
 Bilaga 4 
  
 SOU 1999:97 
  
 Lagar 
  
 Socialtjänstlag 
  
 SoL och HSL 
  
 Hälso- och sjuk- 
  
 (SoL) 
  
 vårdslag (HSL) 
  
 Verksamhetens 
  
 Service 
  
 Omsorg  
 eller  
 Omvårdnad 
  
 Medicinska insatser 
  
 olika uppgifter 
  
 (SoL och HSL) 
  
 Städning 
  
 Personlig hygien  
  
 Matlagning 
  
 På/avklädning 
  
 Inköp m.m. 
  
 / 
 ber. på medic. tillstånd  
 / 
  
 Bäddning 
  
 / 
 utan el. med patient i säng  
 / 
  
 Matning 
  
 / 
 normal el. för patient m. 
  
 sväljsvårigh. el. sondmatn  
 . 
  
 / 
  
 Aktivering 
  
 Rehabilitering 
  
 Social rehab. 
  
 Medicinsk rehab. 
  
 Hjälpmedel 
  
 Omvårdnadshjälpmedel 
  
 Individuella hjälpmedel 
  
 Dagverksamhet 
  
 Gemenskap  aktivering 
  
 alternativt 
  
 Dagvård/dagsjukvård 
  
 Beslut om 
  
 Myndighetsbeslut om 
  
 Myndighetsbeslut om 
  
 Professionellt beslut 
  
 insatser 
  
 bistånd enl. SoL 
  
 bistånd 
  
 inom ramen för 
  
 alternativt 
  
 legitimation etc. 
  
 Professionellt beslut 
  
 Enskildes rätt 
  
 Överklaganden enl. 
  
 Överklaganden enl. SoL 
  
 Anmälan till Hälso- 
  
 SoL och 
  
 alternativt 
  
 och sjukvårdens 
  
 Förvaltningslag 
  
 Anm. HoS ansvarsnämnd 
  
 ansvarsnämnd  
  
  Patientnämnd 
  
 Patientnämnd 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 4  
 93 
  
 Lagar 
  
 Socialtjänstlag 
  
 SoL och HSL 
  
 Hälso- och sjuk- 
  
 (SoL) 
  
 vårdslag (HSL) 
  
 Tillsyn 
  
 Socialstyrelsen 
  
 Länsstyrelsen 
  
 Socialstyrelsen 
  
 (centralt)  
  
 alternativt 
  
 (regionala enheter) 
  
 Länsstyrelsen 
  
 Socialstyrelsen 
  
 (lokalt) 
  
 Professionens 
  
 7 § SoL, men i 
  
 Reglering i Lagen om 
  
 roll 
  
 princip oreglerad 
  
 yrkesverksamhet på 
  
 hälso- och 
  
 sjukvårdens område 
  
 Kvalitetsarbete 
  
 7 a § SoL 
  
 31 § HSL, samt 
  
 och allmänna råd 
  
 Föreskrifter och 
  
 från SoS 
  
 allmänna råd fr. SoS 
  
 Kulltur 
  
 Myndighetskultur 
  
 Professionell kultur 
  
 Avgifter 
  
 35 § SoL med 
  
 35 § SoL med 
  
 26 och 26a §§ HSL 
  
 förbehållsbelopp 
  
 förbehållsbelopp 
  
 med 
  
 för personlioga 
  
 alternativt 
  
 högkostnadsskydd 
  
 behov 
  
 26 och 26a §§ HSL med 
  
 högkostnadsskydd 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 5  
 95 
  
 Smith över kostnader för äldreförsörjningsstödet 
 I kapitel 14 i Socialtjänsutredningens slutbetänkande lämnas förslag till ett s.k. äldreförsörjningsstöd. I denna bilaga redovisas visst underlag vad gäller kostnaderna för äldreförsörjningsstödet. 
 De beräkningar som presenteras nedan bygger i samliga fall på nu kända förhållanden vad gäller flykting- och anhörigmigration, alltså in- och utvandring. 
 Nedan presenteras ett antal beräkningar över kostnader för äldreför- sörjningsstödet. Tanken är att ge en uppfattning om hur stora kostna- derna för äldreförsörjningsstödet blir såväl på kort som på lång sikt, utifrån ett antal beräkningsalternativ. Grundantagandet vid beräkning- arna är att alla får äldreförsörjningsstöd som enligt de ekonomiska data som används är berättigade till det. Det innebär exempelvis att även de får äldreförsörjningsstöd som är berättigade men som i utgångsläget inte har socialbidrag. Beräkningen för kort sikt utgår ifrån faktiska an- 
 talsuppgifter i ett befintligt register (SCBs  
 HINK-undersökning 
  1996). Det första beräkningsalternativet för lång sikt tar endast hänsyn till hur det bedömda inflödet av personer i systemet fram till 2010 påverkar kostnaderna. I beräkningsalternativ 2 redovisas olika scenarier för hur även sådana faktorer som disponibel inkomst och hyreskostnader kan tänkas påverka kostnaderna för systemet. Slutligen skattas administra- tionskostnaden för detta förslag. För att få en totalkostnad för äldre- försörjningsstödet ska administrationskostnaden läggas till de olika kostnadsalternativ som presenteras nedan. 
 Kort sikt 
 För den kortsikiga analysen har vi helt enkelt beräknat kostnader på individ- och hushållsnivå i den tänkta situationen att äldereförsörjnings- systemet hade införts 1998. Effekterna för staten i form av ökade kost- nader med antagandet att alla som är berättigade också skulle söka äldreförsörjningsstöd. 
  
 96  
 Bilaga 5 
  
 SOU 1999:97 
  
 För beräkningarna på kort sikt har en s.k. mikrosimuleringsmodell använts. Därmed har det varit möjligt att göra beräkningarna på individ- och hushållsnivå. En svaghet med beräkningarna är att antalet personer som berörs av systemet är få i det statistiska urval som har använts. Detta faktum medför att resultaten är osäkra. 
  
 Tabell 1  
 Beräkningsuppgifter för äldreförsörjningsstödet 1998. 
  
 Antal personer som berörs 1998 
  
 13 500 
  
 Summa nytt stöd (mkr) 
  
 685 
  
 Summa inkomstgap (mkr) 
  
 407 
  
 Summa nytt BTP (mkr) 
  
 103 
  
 Summa nytt SBTP (mkr) 
  
 175 
  
 Summa socialbidrag (mkr) 
  
 512 
  
 Summa nettokostnader (mkr) 
  
 173 
  
 De statliga bruttokostnaderna vid ett införande 1998 har således beräk- nats till knappt 700 miljoner kronor. Det året gick drygt 500 miljoner kronor i socialbidrag till individer i den aktuella personkretsen. 
 Sammantaget innebär förslaget en kortsiktig kostnadsökning för den offentliga sektorn på ca 200 miljoner kronor. 
 När det gäller den omedelbara administationskostnaden för äldre- stödet är den helt avhängig av vilket år stödet träder i kraft. Om äldre- stödet införs år 2000 vilket är samtidigt med sjösättandet av det nya pensionssystemet, innebär detta med säkerhet ett oerhört hårt tryck på Försäkringskassans datasystem. Det är inte helt otroligt att inkommande ansökningar om äldrestöd måste hanteras manuellt. Av detta skäl avstår vi från att göra en bedömning av den omedelbara administrations- kostnaden vad gäller äldreförsörjningsstödet. 
 Lång sikt 
 Beräkningsalternativ 1 
 Detta beräkningsalternativ tar hänsyn till hur antalet berörda personer i systemet påverkar kostnaderna. Genom att utgå från föreliggande kostnader och inkomstförhållanden för 1998 och hålla dessa konstanta under perioden  
 1998–2010, 
  blir kostnadsutvecklingen för systemet helt 
 betingad av antalet personer som omfattas av systemet. I den meningen kan detta beräkningsalternativ ses som en demografisk framskrivning. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 5  
 97 
  
 För att beräkna kostnaden för 2010 be höver vi det tänkbara antalet berörda personer år 2010. Först måste antalet berörda personer 1998 delas upp i personer födda i och utanför Sverige. 
  
 Antal svenska personer i systemet 1998: 
  
 4 300 
  
 Antal utländska personer i systemet 1998: 
  
 9 200 
  
 Vi behöver få en uppfattning om hur många utländska personer som kan tänkas ingå i systemet 2010. Vad vi vet är att det totala antalet utländska personer över 64 år var 132 864 år 1998. Motsvarande pr ognostiserad siffra för 2010 är 203 500 personer. Vi antar nu att andelen berörda utländska personer i systemet är konstant över tiden vilket ger: 
 Antaget antal utländska personer i systemet 2010: 14 100 (= 9 200 X 203 500 / 132 864) 
 Kompletterande uppgifter från SCB om äldrestödet berörda utländska invånares pensioner, ger stöd åt den enkla kalkylen ovan. 
 Vad gäller svenskarna är det däremot troligt att de kommer att bli färre i systemet fram till år 2010. Ett sådant antagande beror främst på en ökad infasning i det nya pensionssystemet samt att kvinnors delta- gande på arbetsmarknaden väntas öka. Vi antar därför grovt en halve- ring av antalet svenska personer i systemet år 2010. 
 Det grundläggande antagandet i detta beräkningsalternativ var att det genomsnittliga stödet per person och den genomsnittliga disponibla inkomsten per person är konstant under perioden  
 1998–2010. 
  Detta antagande implicerar att de redovisade beräknings uppgifterna i tabell 1 räknas upp med en faktor – som uttrycker utvecklingen av antalet berörda personer i systemet mellan 1998 och 2010 – för att få fram motsvarande uppgifter för 2010. Uppräkningsfaktorn blir 16 250 divi- derat med 13 500, dvs. 1,20, vilket ger: 
  
 Tabell 2  
 Beräkningsuppgifter för äldreförsörjningsstödet 2010. 
 Demografisk framskrivning. 
  
 Antal personer som berörs 2010 
  
 16 250 
  
 Summa nytt stöd (mkr) 
  
 825 
  
 Summa inkomstgap (mkr) 
  
 490 
  
 Summa nytt BTP (mkr) 
  
 125 
  
 Summa nytt SBTP (mkr) 
  
 210 
  
 Summa socialbidrag (mkr) 
  
 615 
  
 Summa nettokostnader (mkr) 
  
 210 
  
 98  
 Bilaga 5  
 SOU 1999:97 
 Det framgår att kostnaden för det nya stödet uppgår till 825 m iljoner kronor i löpande priser vilket ska ställas mot den prognostiserade kostnaden för socialbidrag 2010 på 615 m iljoner kronor som hade fallit ut om stödet inte hade införts. Därav nettokostnaden på 210 miljoner kronor (=  
 825–615). 
  
 Slutsatsen av beräkningsalternativ 1 är att totalkostnaden för äldre- försörjningsstödet ökar med 140 miljoner kronor mellan 1998 och 2010. 
 Beräkningsalternativ 2 
 Låt oss nu släppa på antagandet om konstanta snittkostnader och snitt- inkomster per person och i stället utifrån kvalitativa resonemang söka bedöma utvecklingen av faktorer som får effekt på kostnaden för sys- temet, faktorer såsom disponibel inkomst, skälig levnadsnivå och kost- nader för BTP och SBTP. 
 Vi vet att totalkostnaden för äldreförsörjningsstödet är summan av de tre posterna summa inkomstgap, summa nytt BTP och summa nytt SBTP. Av tabell 1 på föregående sida framgår att inkomstgapet svarar för 60 procent av totalkostnaden för stödet. Det är därför av särskild vikt 
 att göra realistiska bedömningar över utvecklingen av inkomstgapets beståndsdelar. 
 Inkomstgapet, som är specifikt för varje enskilt hushåll, är skillnaden mellan en konstruerad s.k. skälig levnadsnivå och individens disponibla inkomst rensad för eventuella socialbidrag och BTP. Skälig levnadsnivå antas här vara 1,22 gånger basbeloppet för ensamstående och 1,01 gånger basbeloppet för personer som lever sammanboende. Disponibel inkomst definieras som vanligt som bruttoinkomst minus skatt plus bidrag. 
 Av de 13 500 personer som omfattas av äldrestödet är ca 13 000 ensamstående. Av detta följer att en nivå i kronor kan uppskattas för Skälig levnadsnivå enligt: 
 (13 000 X 1,22 X 36 400) + (500 X 1,01 X 36400) = 595 mkr där 36 400 är prisbasbeloppet. 
 I och med att inkomstgapet är 407 miljoner kronor faller den disponibla inkomsten rensad för socialbidrag och BTP ut automatiskt på 188 miljoner kronor. 
 Hur kan då dessa båda faktorer tänkas utvecklas fram till år 2010? Skälig levnadsnivå är kopplad till basbeloppet enligt ovan som i sin 
 tur är kopplad till konsumentprisindex (KPI). Givet dessa kopplingar och givet att riksbanken uppfyller sitt inflationsmål fram till 2010 är det 
 SOU 1999:97  
 Bilaga 5  
 99 
 rimligt att anta att Skälig levnadsnivå utvecklas med 2 procent per år fram till 2010 i löpande priser. Under alla omständigheter blir nivån konstant i fasta priser. 
 Utvecklingen av den disponibla inkomsten är avhängig av hur makroekonomin utvecklas. De viktigaste kortsiktiga faktorerna i det avseendet är sysselsättning, lön, skatter och transfereringsinkomster medan nivån och fördelningen av hushållens sparande spelar roll på lite längre sikt. Vi antar här två scenarier för den disponibla inkomsten; ett med oförändrad sysselsättning och arbetslöshet och ett med ökande sysselsättning och minskning av arbetslösheten ner till 3 procent under perioden  
 1998–2010. 
  Det förra scenariot ger en ökning av den dispo- nibla inkomsten på 2,5 procent per år medan det senare ger en ökning på 5 procent per år. Som referenspunkt kan nämnas att motsvarande faktiska ökning mellan 1989 och 1996 var 4 procent. 
 För ett givet sysselsättningsscenario inställer sig en tredje fråga, nämligen hur utvecklingen av den disponibla inkomsten fördelas. Är fördelningen helt jämn gäller utvecklingstakten utan vidare för gruppen som berörs av äldreförsörjningsstödet. Är fördelningen däremot ojämn betyder det att förändringen av den disponibla inkomsten för denna grupp avviker från takten för riket. Vi laborerar här med ett scenario med jämn fördelning och ett med ojämn fördelning där ökningen av den disponibla inkomsten för gr uppen är högre än rikssnittet. Vi antar att denna ökning är d ubbelt så stor som ökningen för riket, dvs. 5 procent respektive 10 procent i de bägge sysselsättningsscenarierna. 
 Dessa antaganden stöds av  
 HINK-beräkningar 
  över äldre invandrares utveckling av medelinkomst mellan 1989 och 1996. Enligt dessa beräkningar ökar medelinkomsten klart snabbast i den lägsta decilen av äldre invandrare (dvs., den tiondel av samtliga äldre invandrare med lägst inkomster) samtidigt som de högsta decilerna uppvisar vikande medelinkomster. De äldre invandrare som berörs av äldreförsörjnings- stödet finns av naturliga skäl i de allra lägsta inkomstdecilerna. 
 För att få en totalbild av de framtida kostnaderna för äldreförsörj- ningsstödet måste utvecklingen av BTP- och  
 SBTP-systemet 
  bedömas. Dessa system är öronmärkta för boendekostnader varför en bedömning av dessa systems kostnader är betingad av utvecklingen av hyreskost- naderna. Det faktum att hyressättningen ofta är föremål för politiska ingrepp försvårar en prediktion av hyreskostnaderna. Det kan dock konstateras att hyreskostnaderna har varit höga relativt andra boende- kostnader under  
 1990-talet 
  av två skäl. Dels den kraftiga hyreskost- nadsökningen i spåren av skattereformen, dels har de senaste årens låga räntor i huvudsak gynnat andra boendeformer än hyresrätter. Det är därför inte helt orimligt att tänka sig lägre relativa hyreskostnader framgent. Därför antar vi att kostnaderna för de bägge systemen följer 
  
 100  
 Bilaga 5 
  
 SOU 1999:97 
  
 den allmänna prisutvecklingen som vi har antagit bli 2 procent i löpande priser fram till 2010 och således oförändrade i fasta priser. 
 Vi är nu redo att presentera fyra kostnadsscenarier för äldreförsörj- ningsstödet år 2010. 
 Scenario 1. Oförändrad sysselsättning och jämn fördelning av disponibel inkomst. 
 Detta scenario innebär fram till 2010 att: 
 Skälig levnadsnivå ökar 2 procent per år i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. 
 Disponibel inkomst ökar 2,5 procent per år i löpande priser och ökar med 0,5 procent realt. 
 BTP- och  
 SBTP-systemen 
  ökar 2 procent per år i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. 
 För att räkna fram inkomstgapet för 2010 utgår vi från Skälig levnads- nivå 1998 på 595 m iljoner kronor som är realt oförändrad fram till 2010. Vi utgår sedan från disponibel i nkomst 1998 på 188 m iljoner kronor och multiplicerar med 0,5 procent i 12 år vilket ger en disponibel inkomst 2010 på 200 m iljoner kronor. Inkomstgapet är differensen av dessa nivåkostnader, dvs. 395 miljoner kronor. BTP- och Yoder kostnaderna för 1998 blir realt oförändrade fram till 2010, dvs. 103 respektive 175 miljoner kronor. Slutligen måste hänsyn tas till den prognostiserade ökningen av antalet berörda personer in i äldreförsörj- ningsstödet enligt beräkningsalternativ 1. Detta görs genom att multi- plicera de tre delkostnaderna med uppräkningsfaktorn 1,20 vilket ger följande tabell. 
  
 Tabell 3  
 Beräkningsuppgifter för äldrestödet 2010. Scenario 1. 
  
 1998 års priser. 
  
 Antal personer som berörs 2010 
  
 16 250 
  
 Summa nytt stöd (mkr) 
  
 808 
  
 Summa inkomstgap (mkr) 
  
 474 
  
 Summa nytt BTP (mkr) 
  
 124 
  
 Summa nytt SBTP (mkr) 
  
 210 
  
 Kostnadsökningen för äldreförsörjningsstödet mellan 
  
 1998 och 2010 i 
  
 fasta priser är 123 miljoner kronor. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 5  
 101 
  
 Scenario 2. Ökad sysselsättning och jämn fördelning av disponibel inkomst. 
 Detta scenario innebär fram till 2010 att: 
 Skälig levnadsnivå ökar 2 procent per år i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. 
 Disponibel inkomst ökar 5,0 procent per år i löpande priser och ökar med 3,0 procent realt. 
 BTP- och  
 SBTP-systemen 
  ökar 2 procent per år i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. 
 För att räkna fram inkomstgapet för 2010 utgår vi från Skälig levnads- nivå 1998 på 595 m iljoner kronor som är realt oförändrad fram till 2010. Vi utgår sedan från disponibel i nkomst 1998 på 188 m iljoner kronor och multiplicerar med 3,0 procent i 12 år vilket ger en disponibel inkomst 2010 på 268 m iljoner kronor. Inkomstgapet är differensen av dessa nivåkostnader, dvs. 327 miljoner kronor. BTP- och Yoder kostnaderna för 1998 blir realt oförändrade fram till 2010, dvs. 103 res- pektive 175 miljoner kronor. Slutligen måste hänsyn tas till den prog- nostiserade ökningen av antalet berörda personer in i äldreförsörjnings- stödet enligt beräkningsalternativ 1. Detta görs genom att multiplicera de tre delkostnaderna med uppräkningsfaktorn 1,20 vilket ger följande tabell. 
  
 Tabell 4  
 Beräkningsuppgifter för äldrestödet 2010. Scenario 2. 
  
 1998 års priser. 
  
 Antal personer som berörs 2010 
  
 16 250 
  
 Summa nytt stöd (mkr) 
  
 726 
  
 Summa inkomstgap (mkr) 
  
 392 
  
 Summa nytt BTP (mkr) 
  
 124 
  
 Summa nytt SBTP (mkr) 
  
 210 
  
 Kostnadsökningen för äldreförsörjningsstödet mellan 
  
 1998 och 2010 i 
  
 fasta priser är 41 miljoner kronor. 
  
 102  
 Bilaga 5 
  
 SOU 1999:97 
  
 Scenario 3. Oförändrad sysselsättning och ojämn fördelning av disponibel inkomst. 
 Detta scenario innebär fram till 2010 att: 
 Skälig levnadsnivå ökar 2 procent per år i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. 
 Disponibel inkomst ökar 5,0 procent per år i löpande priser och ökar med 3,0 procent realt. 
 BTP- och  
 SBTP-systemen 
  ökar 2 procent per år i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. 
 För att räkna fram inkomstgapet för 2010 utgår vi från Skälig levnads- nivå 1998 på 595 m iljoner kronor som är realt oförändrad fram till 2010. Vi utgår sedan från disponibel i nkomst 1998 på 188 m iljoner kronor och multiplicerar med 3,0 procent i 12 år vilket ger en disponibel inkomst 2010 på 268 m iljoner kronor. Inkomstgapet är differensen av dessa nivåkostnader, dvs. 327 miljoner kronor. BTP- och Yoder kostnaderna för 1998 blir realt oförändrade fram till 2010, dvs. 103 res- pektive 175 miljoner kronor. Slutligen måste hänsyn tas till den prog- nostiserade ökningen av antalet berörda personer in i äldreförsörjnings- stödet enligt beräkningsalternativ 1. Detta görs genom att multiplicera de tre delkostnaderna med uppräkningsfaktorn 1,20 vilket ger följande tabell. 
  
 Tabell 5  
 Beräkningsuppgifter för äldrestödet 2010. Scenario 3. 
  
 1998 års priser. 
  
 Antal personer som berörs 2010 
  
 16 250 
  
 Summa nytt stöd (mkr) 
  
 726 
  
 Summa inkomstgap (mkr) 
  
 392 
  
 Summa nytt BTP (mkr) 
  
 124 
  
 Summa nytt SBTP (mkr) 
  
 210 
  
 Kostnadsökningen för äldreförsörjningsstödet mellan 
  
 1998 och 2010 i 
  
 fasta priser är 41 miljoner kronor, dvs. precis som i scenario 2. 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 5  
 103 
  
 Scenario 4. Ökad sysselsättning och ojämn fördelning av disponibel inkomst. 
 Detta scenario innebär fram till 2010 att: 
 Skälig levnadsnivå ökar 2 procent per år i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. 
 Disponibel inkomst ökar 10,0 procent per år i löpande priser och ökar med 7,8 procent realt. 
 BTP- och  
 SBTP-systemen 
  ökar 2 procent per år i löpande priser och är oförändrad i fasta priser. 
 För att räkna fram inkomstgapet för 2010 utgår vi från Skälig levnads- nivå 1998 på 595 m iljoner kronor som är realt oförändrad fram till 2010. Vi utgår sedan från disponibel i nkomst 1998 på 188 m iljoner kronor och multiplicerar med 3,0 procent i 12 år vilket ger en disponibel inkomst 2010 på 463 m iljoner kronor. Inkomstgapet är differensen av dessa nivåkostnader, dvs. 132 miljoner kronor. BTP- och Yoder kostnaderna för 1998 blir realt oförändrade fram till 2010, dvs. 103 respektive 175 miljoner kronor. Slutligen måste hänsyn tas till den prognostiserade ökningen av antalet berörda personer in i äldreförsörj- ningsstödet enligt beräkningsalternativ 1. Detta görs genom att multip- licera de tre delkostnaderna med uppräkningsfaktorn 1,20 vilket ger följande tabell. 
  
 Tabell 6  
 Beräkningsuppgifter för äldrestödet 2010. Scenario 4. 
 1998 års priser. 
  
 Antal personer som berörs 2010 
  
 16 250 
  
 Summa nytt stöd (mkr) 
  
 492 
  
 Summa inkomstgap (mkr) 
  
 158 
  
 Summa nytt BTP (mkr) 
  
 124 
  
 Summa nytt SBTP (mkr) 
  
 210 
  
 Scenario 4 innebär en minskning av kostnaderna för äldreförsörjnings- stödet mellan 1998 och 2010 i fasta priser på 193 m iljoner kronor. Det är givetvis den snabba antagna ökningen av den disponibla inkomsten för den berörda gruppen av äldre invandrare som ligger bakom detta resultat. 
  
 104  
 Bilaga 5 
  
 SOU 1999:97 
  
 Slutsatser av beräkningsalternativ 2 
 I reala termer beror kostnadsförändringen av det föreslagna äldreför- sörjningsstödet mellan 1998 och 2010 på i huvudsak tre saker: 
  
 1. 
  
 Hur många nya äldre invandrare som kommer in i systemet. 
  
 2. 
  
 Utvecklingen av disponibelinkomsten för den grupp av i huvudsak äldre invandrare som berörs av systemet. 
  
 3. 
  
 Den reala utvecklingen av hyreskostnaderna (som täcks av BTP- och  
  
 SBTP-systemet) 
  för de personer som berörs av systemet. 
 Administrationskostnader 
 Att göra en bedömning av hur stora administrationskostnaderna blir år 2010 kräver två saker, nämligen uppgifter på styc kkostnad per beslut (kr), antal beslut eller mer konkret relationen mellan antal beslut och de pensionärer som berörs av äldrestödet (dvs. som är underkastade beslu- ten). 
 1. Styckkostnad per beslut (kr) 
 I och med att äldreförsörjningsstödet kommer att administreras av För- säkringskassan (FK) och inte av socialtjänsten i varje kommun, är den naturliga utgångspunkten att söka hitta en långsiktig styckkostnad per beslut från något system som redan administreras av FK snarare än att söka identifiera styckkostnader inom socialtjänsten. Vi har valt det redan förevarande systemet bostadstillägg till pensionärer (BTP) i vilket styckkostnaden per beslut uppgår till 570 kr onor år 1996 och 559 kronor år 1997. Då 1996 och 1997 var "lugna" år för Försäkringskassan är det rimligt att tänka sig dessa styckkostnader som långsiktiga. Därför utgår vi från en långsiktig styckkostnad per beslut på 565 kronor i bedöm- ningen av administrationskostnaden år 2010. 
 2. Antal beslut 
 Eftersom antalet berörda personer i systemet år 2010 har uppskattats till 16 250, är det av vikt att bedöma hur relationen mellan antal beslut och antal personer som omfattas av äldrestödet år 2010 kommer att se ut. När en person väl har kommit in i äldrestödet kommer den personen vara kvar i systemet fram till döden såvida det inte sker någon rejäl eko- nomisk förbättring för personen i fråga (vilket personen i så fall är skyl- 
  
 SOU 1999:97 
  
 Bilaga 5  
 105 
  
 dig att meddela FK). Konkret fattar Försäkringskassan årligen beslut med automatik om att personen ska vara kvar i systemet. Det är därför helt rimligt att tänka sig en 1:1 relation mellan antal beslut och antal per- soner i systemet när systemet väl har funnits ett antal år. Antal beslut antas därför bli 16 250 år 2010. 
 3. Uppskattad administrationskostnad år 2010 
 Styckkostnad per beslut (kr) X Antal beslut = 565 kr X 16250 = 9,2 mkr 
 I 1998 års priser blir den uppskattade administrationskostnaden år 2010 7,3 miljoner kronor.