Bokpriskommissionens fjärde delrapport 
 Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV 
 Delrapport från Bokpriskommissionen 
 Stockholm 2004 
 SOU 2004:9 
 SOU och Ds kan köpas från Short kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Short Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets för- valtningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm 
 Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. 
 Broschyren kan beställas hos: Information Rosenbad Regeringskansliet 
 103 33 Stockholm 
 Fax:  
 08–405 
  42 95 Telefon:  
 08–405 
  47 29 
 www.regeringen.se/propositioner/sou/pdf/remiss.pdf 
 Tryckt av Richards Tryckeri AB 
 Stockholm 2004 
 ISBN  
 91-38-22074-1 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet och chefen för Kulturdepartementet 
 Regeringen beslutade den 10 januari 2002 att tillkalla en kommission med uppgift att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m.m. efter den 1 januari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. Kommissionen skall verka för att åtgärden får fullt och bestående ge- nomslag i det pris som konsumenten betalar för böcker, tidskrifter m.m. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. 
 Genom beslut den 28 november 2002 har rege- ringen ändrat direktivet för Kommissionen vad avser tidpunkterna för redovisning av uppdraget. Kommis- sionen skall enligt detta beslut slutligt redovisa sitt upp- drag i en rapport senast den 28 februari 2005. Del- rapporter skall regelbundet lämnas under uppdragets löptid. Aktuella tider för avlämning är den 31 augusti 2003, den 31 januari 2004 resp. den 31 augusti 2004. 
 Genom beslut den 10 januari 2002 förordnade chefen för Kulturdepartementet, statsrådet Obrien, numera kommunrådet Hess som ordförande i kommissionen. Som övriga leda- möter förordnades samma dag direktören Dillon, numera chefredaktören Moore, redak- tören Scott, kommunalnämndsordföranden Hernandez, direktören Brown, con- troller  
 Williams, andre vice ordföranden Leon, journalisten Byrd och bibliotekschef Robinson. Som sakkunniga förordnades skattedirektören Rush, enhetschefen Evans, avdelningschefen Alvarado och programchefen Weaver son. 
 Genom beslut den 17 januari 2002 förordnades förläggaren Cruz som ledamot i kommis- sionen. 
 Genom beslut den 26 juni 2002 förordnades pol.mag. Gomez som ledamot i kommissio- nen. 
 Genom beslut den 24 september 2002 entledigades journalisten Byrd från sitt uppdrag som ledamot. 
 Samma dag entledigades enhetschefen Mclaughlin Perez och förordnades enhetschefen Howell som sakkunnig. 
 Genom beslut den 5 februari 2002 förordnades som experter hovrättsassessor, numera kanslirådet Cooke samt departementssekreterarna Roth och Ortiz. 
 Roth entledigades genom beslut den 9 oktober 2002 och departementssekreteraren Johnson Vejsiu förordnades samma dag som expert. 
 Genom beslut den 4 mars 2003 entledigades an- dre vice ordföranden Leon och redaktören Scott från deras uppdrag att vara ledamöter i kommissionen. Som nya ledamöter förordnades kanslisten Hooper och författaren Pacheco. 
 Samma dag entledigades enhetschefen Taylor son och förordnades enhetschefen Hughes som sakkunnig. 
 Genom beslut den 4 mars 2003 förlängdes förordnandena för ordförande och samtliga ledamö- ter, sakkunniga och experter t.o.m. den 28 februari 2005. 
 Genom beslut den 11 mars 2003 förordnades kulturansvariga Durham att vara ledamot av kommissionen. 
 Genom beslut den 17 december 2003 entledigades författaren Pacheco från uppdraget att vara le- damot. Som ny ledamot förordnades samma dag översättaren Johnson. 
 Numera generaldirektören Zimmerman var kom- missionens sekreterare under tiden 10  
 januari–31 
  mars 2002. Som huvudsekreterare fr.o.m. den 6 maj 2002 förordnades departementsrådet Rodriguez. Lucas Ormazábal är kommissionens assistent. Kommissionen har engagerat journalisten Warner3 
  
 strand för att biträda som redaktör och ansvarig för layout. 
 Kommissionen har tagit namnet Day sionen. 
 Kommissionen har tidigare överlämnat tre del- rapporter, Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter  
 I–III, 
  den 2 juli 2002, den 31 januari 2003 respektive den 29 augusti 2003. Härmed över- 
 lämnas den fjärde delrapporten, vilken även kommer att finnas tillgänglig på www.sou.gov.se/bok. 
 Gemensam reservation har avgivits av ledamöterna Dillon,  
 Williams och Skinner Stans- vik. 
 Stockholm i januari 2004 
  
 Hess 
  
 Hooper 
  
 Dillon 
  
 Moore 
  
 Durham 
  
 Hernandez 
  
 Brown 
  
 Gomez 
  
 Williams 
  
 Robinson 
  
 Johnson 
  
 Cruz 
  
 /Hans Sand 
  
 4 
 Innehåll 
  
 Förord .......................................................... 
  
 6 
  
 SCB:s redovisning ........................................ 
  
 15 
  
 Kommissionens slutsatser ............................. 
  
 33 
  
 Musikförlagen och momsen .......................... 
  
 46 
  
 Läsfrämjande är ett lagarbete ....................... 
  
 51 
  
 Tidskrifterna och momsen ............................ 
  
 58 
  
 Summers 
  
 Jackson 
  
 Foto: 
  
 Reservation ................................................... 
  
 63 
  
 Kommittédirektivet ....................................... 
  
 64 
  
 Illustrationer: Fibben Powers: Murphy  
 (där ej annat anges) 
  
 Omslag: Summers 
 Teknisk produktion: Harrington 
 Redaktör: Cox 
 5 
 Förord och sammanfattning 
  
 S 
 änkningen av mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m. från 25 procent till 6 procent gjordes den 1 januari 2002. 
 I denna fjärde delrapport från Bokpris- kommissionen redovisar vi hur momssänk- 
 ningen faktiskt har verkat under perioden 2002– 2003. Kommissionen har ett treårigt uppdrag. Endast ytterligare en delrapport återstår innan Kommissio- nen skall slutredovisa sitt uppdrag. Det skall ske se- nast den 28 februari 2005. 
 I våra tre tidigare delrapporter, som överlämnades till kulturministern den 2 juli 2002, den 31 januari 2003 respektive den 29 augusti 2003 redovisade vi huvudmomenten i de uppdrag som vi har givits, hur arbetet har lagts upp och vilka resultat som har upp- nåtts. Det finns anledning att också nu kortfattat sam- manfatta uppdragen och redovisa hur vi under det senaste halvåret har arbetat med att lösa våra uppgif- ter. 
 För det första skall Kommissionen  
 följa och granska prisutvecklingen  
 på böcker, tidskrifter och övriga va- ror som omfattas av skattesänkningen. Den skall också verka för att åtgärden med sänkt mervärdes- skatt skall få fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenten betalar. 
 För det andra skall Kommissionen bidra till  
 kon- sumentinformationen om den sänkta mervärdesskatten  
 på böcker och tidskrifter m.m. liksom om den fortlö- pande prisutvecklingen på dessa varor. 
 För det tredje skall Kommissionen  
 verka för att läsandet ökar i alla grupper och redovisa vilka effekter som har uppnåtts genom sänkningen av mervärdesskat- ten. 
  
 Slutligen ingår i uppdraget att vid behov lämna för- slag till åtgärder som kan motiveras av vår gransk- ning. 
 För en bredare redovisning av hur vi under de för- sta ett och ett halvt åren arbetade med dessa frågor hänvisar vi till förorden i de tre första delrapporterna. 
 I detta sammanhang berör vi i första hand hur verk- samheten har lagts upp under hösten 2003. 
 Följa och granska prisutvecklingen 
 Halvtidsresultatet av vårt granskningsuppdrag, dvs. utvecklingen under perioden januari 2002 till juni 2003, framgår av den tredje delrapporten. En sam- manfattning av detta resultat ges också i slutet av detta förord. 
 Med föreliggande rapport kan vi redovisa prisut- vecklingen under de två första åren efter sänkningen av mervärdesskatten på böcker, tidskrifter m.m. 
 Underlaget till Kommissionens rapporter utgörs av Statistiska centralbyråns (SCB) prismätningar. På uppdrag av regeringen fullgör sålunda SCB uppgiften att mäta och analysera prisutvecklingen och förser därmed Kommissionen med ett relevant underlag. Formellt redovisas SCB:s rapport till Kommissionen och Kulturdepartementet samtidigt som föreliggande Kommissionsrapport överlämnas. Kommissionen har dock under arbetets gång kunnat repliera på ett preli- minärt arbetsmaterial som SCB har ställt till Kom- missionens förfogande. 
 En redovisning av vilka mätmetoder som har till- lämpats i det senaste underlaget och hur de påverkar säkerheten i våra bedömningar tas upp under avsnit- tet Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser. Den utvärdering av arbetet som Kommissionen regelmässigt genomför efter varje avslutad delrapport visar att kontakterna mellan Kommissionen och SCB är täta. Vissa ledamöter i Kommissionen ingår såle- 
 des i olika referensgrupper inom SCB, och regel- bundna samråd äger rum mellan Kommissionens se- kretariat och SCB. SCB har för övrigt också en re- presentant som sakkunnig i Kommissionen. 
 Under vårt arbete i Kommissionen har förekom- mit röster som i vissa frågor har satt frågetecken för resultat som SCB har presenterat i sina underlag till Kommissionen. Det har bl.a. i ett tidigare skede gällt 
 6 
 Förord och sammanfattning 
  
 utfallet på bokklubbsområdet och senast utnyttjandet 
  
 prismätningar har SCB, efter ett särskilt regeringsbe- 
  
 av den databas som används för urvalet av de olika 
  
 slut, sedan juni 2002 uppdraget att mäta prisutveck- 
  
 ingående litteraturkategorierna. Bokbran- 
  
 lingen på kurslitteratur inom universitet, hög- 
  
 schens invändningar i fråga om databasen 
  
 skolor och kommunal vuxenut- 
  
 markerades bl.a. i ett särskilt pressmed- 
  
 Det 
  
 skall vara 
  
 billigt 
  
 bildning. De första resultaten av 
  
 att 
  
 delande som distribuerades i samband 
  
 läsa 
  
 dessa mätningar redovisas i det 
  
 med redovisningen av den tredje del- 
  
 senaste underlaget från SCB. 
  
 rapporten. 
  
 RAPPORT 
  
 Det gör det möjligt för Bok- 
  
 Dessa frågor har observerats och 
  
 priskommissionen att för första 
  
 diskuterats både i ett särskilt semina- 
  
 gången redovisa sina iakttagelser 
  
 rium som SCB arrangerade under 
  
 och slutsatser vad gäller prisut- 
  
 september 2003 och i den senaste 
  
 4 
  
 vecklingen på kurslitteraturen. Som 
  
 utvärderingen inom Kommissionen. 
  
 ett led i arbetet med detta nya om- 
  
 Därvid har betonats att situationen 
  
 råde har bl.a. Kommissionens ord- 
  
 Från 
  
 BokpriskommissionenHösten 
  
 inte skulle uppfattas som uttryck 
  
 förande under hösten 2003 gjort ett 
  
 2003 
  
 för en förtroendeklyfta mellan 
  
 studiebesök på AB Studentlitteratur i 
  
 branschen och SCB, utan snarare 
  
 Lund. 
  
 som en ambition att utveckla arbe- 
  
 Regeringens uppdrag till SCB omfat- 
  
 tet genom konstruktiv kritik. 
  
 tar böcker, tidskrifter och kurslittera- 
  
 En annan fråga som har behandlats i Kommissio- 
  
 tur. Bokpriskommissionens uppdrag är 
  
 nens utvärderingsarbete är hur Kommissionen skall 
  
 dock något bredare. Beslutet att sänka mervärdes- 
  
 förhålla sig till andra prismätningar som har genom- 
  
 skatten omfattade också bl.a. noter och kartor samt 
  
 förts inom boksektorn. Frågan har berörts i såväl den 
  
 vissa program och kataloger m.m. För dessa områ- 
  
 andra som den tredje delrapporten. Kommissionens 
  
 den kan Kommissionen alltså inte påräkna något sta- 
  
 slutsats är att man inte vidare kommer att beröra 
  
 tistiskt underlag från SCB. Vi måste gå andra vägar 
  
 dessa alternativa mätningar i sina rapporter eftersom 
  
 för att kunna presentera någon form av slutsatser för 
  
 ev. kommentarer förutsätter särskilda insikter i 
  
 dessa sektorer. 
  
 statistikmetoder m.m. Kommissionen som sådan kan 
  
 Redan i vår tredje delrapport kunde vi redovisa 
  
 inte anses ha sådana specialistkunskaper inom 
  
 genomslaget av momssänkningen för en av de vita 
  
 statistikområdet. SCB kan, om man finner anledning 
  
 fläckarna. Det gällde kulturtidskrifterna, som visser- 
  
 till det, i särskild ordning kommentera alternativa 
  
 ligen formellt ingår i granskningen av tidskriftsom- 
  
 prismätningsresultat. Det betyder att Kommissionen 
  
 rådet, men som har så små upplagor att de i prakti- 
  
 också i sitt framtida arbete kommer att göra sina 
  
 Hampton inte omfattas av SCB:s prismätningar inom detta 
  
 iakttagelser och dra sina slutsatser på grundval av det 
  
 område. Här engagerade vi journalisten Gallegos 
  
 underlag som SCB tillhandahåller. 
  
 Jones som redovisade sina iakttagelser i en arti- 
  
 Låt oss nu ta upp frågan om vilka områden som 
  
 kel som publicerades i vår tredje delrapport. 
  
 underlaget omfattar. 
  
 På liknande sätt har vi till denna rapport engagerat 
  
 De tidigare underlagen har baserats på prismät- 
  
 journalisten Cox, tillika redaktör för 
  
 ningar av böcker och tidskrifter. Parallellt med dessa 
  
 Kommissionens rapporter, att granska notområdet 
  
 7 
 Förord och sammanfattning 
 och redovisa resultatet i en artikel. Hans artikel åter- finns senare i denna rapport. 
 I det fortsatta arbetet kommer vi att se över möj- ligheterna att täcka också andra, tidigare oredovisa- de, delar av vårt uppdrag. 
 Konsumentinformationen om den sänkta mervärdesskatten 
 Som nämnts skall Bokpriskommissionen enligt sina direktiv bidra till konsumentinformationen om den sänkta mervärdesskatten på böcker och tidskrifter m.m, liksom om den löpande prisutvecklingen av dessa varor. 
 Kommissionen diskuterade denna uppgift redan under det första verksamhetsåret men drog då slutsat- sen att allmänhetens kunskaper om momssänkningen så kort tid efter själva beslutet sannolikt kunde för- väntas vara relativt goda. Denna uppfattning stöddes också av statistik som SCB tog fram. 
 Nu har två år gått sedan beslutet togs och man kan fråga sig om kunskapen om momssänkningen fortfa- rande är lika levande – och om det finns anledning att verkligen efterlysa en sådan medvetenhet hos all- mänheten. Det kan hävdas att det inte är särskilt me- ningsfullt att fortlöpande hålla kunskapen levande om momssänkningsbeslutet. Det viktiga är väl – har det hävdats – att man håller ett öga på själva effekten av momssänkningen, dvs. att böcker och tidskrifter fort- satt är billiga. 
 Bokpriskommissionen vill uttrycka en viss förstå- else för denna synpunkt samtidigt som vi menar att det ännu är för tidigt att i konsumentinformationen om bok- och tidskriftssektorerna släppa den omstän- digheten att prisutvecklingen i stor utsträckning san- nolikt är en frukt av beslutet att sänka mervärdes- skatten på dessa produkter. Vi tror att detta moment i informationen bidrar till att hålla tillbaka tendenser till prisökningar. Bok- och tidskriftsbranscherna är uppmärksamma på att det fortfarande finns en med- 
 vetenhet hos konsumenterna om bakgrunden till pris- utvecklingen. Konsumenterna skulle – om det visade sig att större prisökningar blev aktuella – kunna peka på att branscherna inte infriar de löften som man gav i anslutning till momssänkningsbeslutet, nämligen att hela vinsten av sänkningen skulle komma konsumen- terna tillgodo. 
 Samtidigt är vi förstås medvetna om att kunskapen om momssänkningen hos allmänheten på sikt kom- mer att klinga av. Då blir det mer en tydligare foku- sering på prisutvecklingen i sig. Men vi anser alltså att den period där allmänhetens prisgranskning åt- minstone delvis replierar på kunskapen om moms- sänkningen bidrar till att skapa konsumenter som i det långa loppet är mer medvetna om priser, prisut- veckling och prisskillnader inom bok- och tidskrifts- sektorerna. 
 Låt oss från dessa utgångspunkter beskriva hur Bokpriskommissionen under det senaste halvåret har arbetat med ambitionen att upprätthålla konsument- informationen om den sänkta mervärdesskatten. 
 Vi anser att ett moment i kunskapsspridningen ut- görs av Kommissionens delrapporter. Den utform- ning som vi har valt att ge dem tycks ändamålsenlig och har givit rapporterna en uppmärksamhet utöver vad som normalt följer av ett utredningsbetänkande. Upplagan av varje rapport är beräknad till 2000 ex. Ca hälften av dessa har distribuerats genom Kommis- sionens försorg och utan kostnad för mottagaren till bokhandlarna, folk- och länsbibliotek, universitets- och forskningsbibliotek, bokförlag, tidskriftssektorn, konsumentvägledare, folkbildningsförbund m.fl. Mediernas intresse för frågan är fortfarande påtagligt även om det inte nått samma nivå som efter den för- sta rapporten. Det är förstås också ett uttryck för att bok- och tidskriftsbranscherna uppvisat så goda resul- tat att medierna inte har funnit anledning till särskil- da påpekanden. 
 Det välvilliga mottagandet av rapporterna måste 
 8 
 nog också tillskrivas de tematiska artiklarna av fristå- ende författare, som syftar till att belysa sakområdet från olika utgångspunkter. Vi fortsätter nu också den traditionen genom att i denna rapport inkludera tre artiklar: 
 Som nämnts vill vi gärna belysa momssänkningens effekter inom ännu oredovisade delar av vårt upp- drag. Journalisten Cox tar i en artikel upp konsekvenserna på notområdet. Harris redo- visar i en annan artikel ett antal röster från det semi- narium som Bokpriskommissionen genomförde i de- cember 2003 på temat Tidskrifterna och moms- sänkningen. Seminariet tas upp lite senare i detta för- ord. I en tredje artikel redovisar projektsamordnaren Kim läsfrämjandeprojektet En bok åt alla. Det handlar om hur bokhandlarna i landet aktivt verkar för att utveckla barns och ungdomars läsning. Vi återkommer senare till detta projekt. 
 Det förtjänar att betonas att artikelbidragen av- speglar författarnas synpunkter i frågorna. De syftar till att ge relief åt de områden som vi har att bevaka och bidra till debatt om dessa. 
 Rapporten fungerar alltså väl och vi avser därför att fortsätta på den inslagna linjen. 
 En annan form för informationsspridning och de- batt prövade vi hösten 2002 genom det seminarium om momssänkningen och bokläsningen som vi ord- nade på Kungliga Biblioteket (KB). I december 2003 genomförde vi ett nytt seminarium, också denna gång i KB:s lokaler. Temat för seminariet var Tidskrifterna och momssänkningen. I seminariet deltog personer från tidskriftsbranschen, förlags- och bokhandels- branscherna, bibliotek m.fl. Inbjudna talare och paneldebattörer diskuterade utifrån fyra centrala te- man: 
  
 – 
  
 vad betyder priset för läsandet av tidskrifter? 
  
 – 
  
 vad betyder tidskrifterna för läsandets omfattning och bredd i Sverige? 
  
 Förord och sammanfattning 
  
 – 
  
 vad betyder tidskrifterna i ett genusperspektiv och som instrument för språkförståelse och kunskap om Sverige och svenska seder för invandrarkvin- nor? 
  
 – 
  
 hur förhåller sig tidskriftsbranschen idag till momssänkningen? 
  
 Seminariet antog inte något gemensamt slutdoku- ment, så några generella slutsatser går det inte att dra. Som nämnts har dock Cox i sin artikel från seminariet noterat och tagit fasta på en del röster i debatten. 
 Som vi nämnde i den tredje delrapporten fick vi inte gehör från Bok  Bibliotek i Göteborg för att få med Bokpriskommissionens frågor bland seminarie- programmen. Kommissionens huvudsekreterare del- tog dock i mässan hösten 2003 i studiesyfte. Vi över- väger att åter aktualisera ett seminariedeltagande in- för mässan 2004. 
 I vår förra delrapport redovisade vi också ett ini- tiativ som Bokpriskommissionen tog under våren 2003 i form av förfrågningar till bok- och tidskrifts- branscherna. Initiativet utgick från iakttagelsen att dessa branscher redovisat beredskap att själva svara för att informationen om momssänkningen hölls le- vande. I rapporten förmedlade vi uppgifter från de olika branscherna om pågående och planerade aktivi- teter i det avseendet. Vi uttryckte vår tillfredsställelse över den redovisade beredskapen och anmälde vår ambition att följa utvecklingen på området för att återkomma i senare rapporter. 
 Mot denna bakgrund kan det finnas anledning att omnämna vissa initiativ som har tagits av förlags- och bokhandlarbranscherna under hösten 2003. 
 I september presenterade Svenska Bokhandlare- föreningen och Svenska Förläggareföreningen en ge- mensam rapport över bokbranschens utveckling Norman de senaste 30 åren, bl.a. vad gäller moms- sänkningen. Rapporten rönte visst medieintresse i 
 9 
 Förord och sammanfattning 
 samband med offentliggörandet. Man har från branschernas sida förklarat att man planerar olika ak- tiviteter för att diskutera och belysa materialet. 
 Branscherna har också tillsammans med statistik- framställare under hösten redovisat alternativa pris- mätningar som har kommenterats i medierna. Kom- missionen har tidigare i detta förord redovisat hur man avser att förhålla sig till dessa prismätningar. 
 Som tidigare har nämnts är det i ett längre per- spektiv naturligt att själva momssänkningen kommer i bakgrunden och att konsumentinformationen foku- seras direkt på priserna, hur de utvecklas och hur konsumenterna kan jämföra priser för att kunna köpa så billiga böcker och tidskrifter som möjligt. Kommissionen får anledning att närmare återkomma till dessa frågor i sina återstående rapporter men vill gärna redan nu fästa läsarnas intresse på de möjlighe- ter som Internet idag representerar. Vi har noterat att det finns ett antal möjligheter på nätet att få fram in- formation med prisjämförelser för beställningar hos olika försäljningsställen och att de konsumenter som har möjlighet att koppla upp sig har stora chanser att verkligen kunna hitta de billigaste böckerna. Vi tycker att det är angeläget att konsumenterna blir medvetna om dessa möjligheter eftersom de utgör en väg för att långsiktigt skapa förutsättningar för till- gång till billiga böcker. 
 Verka för att läsandet skall öka och breddas och redovisa effekterna av momssänkningen 
 Bokpriskommissionens kultur- och litteraturpolitiska utmaning ligger i uppdraget att verka för att läsandet skall öka och breddas, och att kunna redovisa effek- terna i dessa avseenden av momssänkningen. 
 I våra två första rapporter redovisade vi material som allmänt belyser lässituationen i Sverige. I vår förra rapport kunde vi för första gången presentera ett material som gav vissa indikationer på moms- 
 sänkningens läseffekter. Det var  
 SOM-institutets 
  un- dersökning om bok- och tidskriftsläsandets utveckling under åren  
 1986–2002 
  som också tog upp frågan om momssänkningens inverkan. 
  
 SOM-studien 
  antydde att momssänkningen har lett till att människor som redan var bokköpare och läsare köper och läser något mer efter momssänk- ningen, men att bokläsandet generellt inte har bred- dats till nya grupper. 
 Eftersom all erfarenhet talar för att kulturvane- förändringar – och därmed också förändringar i läs- vanorna – är långsiktiga processer som sannolikt för- utsätter längre tidsperioder för att ge säkert avläsbara resultat måste  
 SOM-institutets 
  resultat uppfattas som mycket preliminära och bara som en första indika- tion på momsinstrumentets litteraturpolitiska effekt. Den uppfattningen har också bekräftats av docenten Mason, Nordicom, och professor Houston,  
 SOM-institutet, 
  båda vid Göteborgs univer- sitet och författare till den artikel om kulturvane- förändringar som återgavs i Kommissionens förra rapport. Thomas och Garcia deltog i ett av Kom- missionens möten under hösten 2003. De anmälde därvid att nya data om lässituationen kunde påräknas under våren 2004 och alltså ingå i SCB:s underlag till Kommissionen till sommaren 2004. När det gäller frågan om vilken tid som skulle behövas för att stati- stiken skulle kunna ge någorlunda säkra besked om momssänkningens läseffekt betonade man dock att det sannolikt inte gick att få fram sådana besked för- rän i slutet av detta årtionde. 
 Kommissionen kommer alltså att återkomma till momssänkningens effekter på läsningen i sin femte rapport, men vill med det ovan sagda markera vilka förhoppningar man kan ha på bärigheten i iakttagel- serna. 
 Som vi tidigare har berättat har Kommissionen också engagerat forskningen i fråga om moms- sänkningens litteraturpolitiska konsekvenser. Sålunda 
 10 
 har Kommissionen under våren 2003 träffat en över- enskommelse med företagsekonomiska institutionen vid Stockholms universitet angående forskningsin- satser inom området momssänkningen och dess kon- sekvenser för läsningen, för att komplettera den bild som statistiken kan ge. Kommissionen är fortlöpande i kontakt med projektet, som redovisar sitt arbete kontinuerligt i form av skriftlig rapportering till Kom- missionens möten. Vi räknar med att erhålla en slut- redovisning under hösten 2004. Denna redovisning utgör ett underlag till Kommissionens slutrapport i februari 2005. 
 Som nämnts är Kommissionens litteraturpolitiska uppdrag inte begränsat till en redovisning av moms- sänkningens eventuella konsekvenser för läsningen. 
 Uppdraget innebär också att vi aktivt – med moms- sänkningen som instrument – skall verka för ökad och breddad läsning. 
 I fullgörandet av den delen av uppdraget har vi gått fram efter ett par linjer. 
 Förord och sammanfattning 
 Vi har bedömt, att i ett långsiktigt perspektiv utgör bok- och tidskriftsbranschernas eget engagemang i läsfrämjandet den bästa garanten för ett fortsatt ar- bete med att nå nya läsargrupper. Därför tog Kom- missionen redan under våren 2003 upp frågan med branschorganisationerna om vad som görs och plane- ras i form av läsfrämjande. I svaren från respektive organisation redovisades olika synpunkter och pro- jekt i ämnet. 
 Ett av dessa projekt, En bok åt alla, finner Bok- priskommissionens anledning att notera särskilt. Det är Stiftelsen Boken i Sverige som driver en verksam- het som innebär att Sveriges bokhandlare, stiftelsens huvudmän, stödjer ett läsprogram för barn och unga, i samarbete med bibliotek och skolor över hela lan- det. Projektet, som vi har bett projektsamordnaren Kim att redovisa i en artikel i denna rapport, representerar enligt Kommissionens uppfatt- ning ett spännande och förhoppningsvis framgångs- rikt läsfrämjande samarbete mellan producentsidan, 
 11 
 Förord och sammanfattning 
 bokhandeln, och konsumenterna, skoleleverna. Det berör alltså en läsargrupp som vi gärna vill fokusera särskilt på. 
 Som Kommissionen har redovisat i tidigare rap- porter uppmärksammas frågan om grupper med sär- skilt svag läsprofil på flera håll. Bl.a. arbetar flera för- bund inom LO med frågan om hur man skall kunna påverka läsningen hos män med arbetarbakgrund. Vi hoppas på underlag inför kommande rapporter om hur momssänkningen hålls levande bland förbundens medlemmar och hur den har påverkat inköpen och läsningen. 
 Branschansvaret för läsfrämjandeinsatserna kom också att beröras i det tidigare nämnda tidskrifts- seminariet i december 2003. 
 Sammanfattning av iakttagelserna efter halva granskningstiden (perioden 2001 till sommaren 2003) 
 Tyngdpunkten i Bokpriskommissionens fjärde del- rapport ligger givetvis i redovisningen av momssänk- ningens effekter till årsskiftet 2003/2004. För att ge en relief åt den redovisningen och också ge en bild av hur genomslaget har utvecklats över tiden vill vi översiktligt erinra om de iakttagelser som vi kunde göra ett och ett halvt år efter momssänkningen och som presenterades i Kommissionens tredje delrap- port. 
 Iakttagelserna och slutsatserna bekräftade i stort den bild som vi hade redovisat i tidigare rapporter. 
 På bokområdet var vår bedömning, att även om resultatet för området som helhet sannolikt inte helt motsvarade momssänkningen, kunde det inte uteslu- tas att momssänkningen generellt sett hade fått fullt genomslag i det pris som konsumenterna har betalat för böcker i bokhandeln eller genom bokklubbarna var för sig. 
 Under den period som mätningarna också omfattat böcker som sålts via s.k. nätbokhandlar, varuhus, 
 dagligvarubutiker och kiosker pekade underlaget på att prisutvecklingen för dessa böcker hade legat under den allmänna prisutvecklingen. 
 Det var svårt att dra några klara slutsatser om hur momssänkningen hade fungerat för de skilda littera- turkategorierna. Klart var dock att genomslaget på facklitteraturen var sämre än för de övriga katego- rierna. 
 Tidskrifterna hade, liksom i tidigare rapporter, ge- nerellt sett inte uppnått prisreduceringsmålet. Det fattades ett antal procentenheter. Vi konstaterade ändå att inom denna grupp var resultaten för familje- och damtidningar liksom för tidskrifter inom områ- dena idrott, motion och friluftsliv bättre än för andra. Det var för dessa tidskrifter inte osannolikt att pris- reduceringen fullt ut faktiskt avspeglade moms- sänkningen. Samtidigt såg vi att genomslaget för tid- skrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto samt för serietidningar var klart sämre. 
 Resultat vad gäller momssänkningens effekter på läsningens omfattning och bredd presenterades. Resultaten måste uppfattas som mycket preliminära och bara som en första indikation på momsinstru- mentets litteraturpolitiska effekt. De antydde att momssänkningen hade lett till att människor som re- dan tidigare var bokköpare och läsare köpte och läste något mer efter momssänkningen, men att bokläsan- det generellt inte hade breddats till nya grupper. 
 Sammanfattning av iakttagelserna för utvecklingen under åren 2002 och 2003 
 När det gäller den allmänlitteratur  
 (skön-, 
  barn- och facklitteratur) som sålts över bokhandeln och bok- klubbarna motsvarar prissänkningarna inte fullt ut genomslaget av momssänkningen. Det fattas minst någon procentenhet. Det sammantagna resultatet är huvudsakligen baserat på utfallet inom bokhandeln. Utfallet för bokklubbarna kan ligga mycket nära idealresultatet. 
 12 
 Förord och sammanfattning 
 Trenden det senaste året bekräftar iakttagelsen. Priserna i bokhandeln överstiger den allmänna prisut- vecklingen, bokklubbspriserna ligger under. 
 Bokhandelsresultatet tycks i huvudsak bero på pris- utvecklingen i fråga om facklitteraturen. Skön- och barnlitteraturen uppvisar siffror som väl eller nära kan motsvara momsgenomslaget. 
 Priserna på den allmänlitteratur som sålts i varu- hus, dagligvarubutiker och kiosker har ökat mer än den allmänna prisutvecklingen i samhället. Från det mönstret avviker nätbokhandelns bokförsäljning. Här har priserna under det senaste året till och med sänkts. 
 Priserna på kurslitteraturen inom universitet, hög- skolor och kommunal vuxenutbildning har sannolikt under det senaste året i stort följt den allmänna pris- utvecklingen. Bokhandelspriserna på universitets- och högskolelitteratur kan dock ha stigit något mindre. Det är inte möjligt att göra bedömningar om vilken betydelse momssänkningen har fått på detta område. 
 Momssänkningen på tidskriftsområdet har inte fullt ut slagit igenom. Bilden från förra analystillfället kvarstår i stort. Det fattas ett antal procentenheter. Resultaten för familje- och damtidningar liksom för tidskrifter inom områdena idrott, motion och frilufts- liv är liksom tidigare bättre än för andra tidskrifter och i fråga om familje- och damtidningar kan det vara mycket nära fullt genomslag av moms- sänkningen. Resultatet för datortidskrifter, tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto, serie- tidningar och motortidningar är fortfarande klart sämre. Vår tidigare bedömning rörande utvecklingen av priserna i fråga om datortidskrifterna visade sig tyvärr baserade på ett underlag som SCB nu har änd- rat. 
 Vi konstaterar att försäljningen av böcker och tid- skrifter fortsatt ligger på en hög nivå även om den kraftiga ökningen året efter beslutet att sänka mom- sen nu har klingat av. 
 Momssänkningens effekter på läsningens omfatt- ning och bredd, som vi för första gången presente- rade uppgifter om i förra rapporten, saknar vi denna gång underlag att kommentera ytterligare. Vi hoppas kunna återkomma i frågan i nästa rapport. 
 13 
 SCB:S REDOVISNING 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 SCB:s rapport till Bokpriskommissionen, Effek- ter av sänkt mervärdesskatt på böcker och tid- skrifter, återges delvis i det följande. Den full- ständiga redovisningen finns på SCB:s webb- plats www.scb.se. 
  
 T 
 vå år efter momssänkningen, i denna fjärde rapport, presenteras SCB:s resultat över prisutvecklingen på böcker (allmän- litteratur) och tidskrifter mellan år 2001 och 2003. Prisutvecklingen för kurslitte- 
 ratur vid universitet/högskolor och komvuxgymnasier presenteras nu för första gången mellan år 2002 och 2003. Vidare presenteras omsättningsutvecklingen för  
 bok-, 
  pappers- och tidskriftshandeln mellan 1997 och oktober 2003. Nya data kring bibliotek och utlåning finns medtagna i denna rapport, uppgifter som SCB samlar in för Statens kulturråds räkning. Från föregå- ende rapport finns också uppgifter med om svenska folkets inköp och läsande av böcker och tidskrifter samt våra attityder till läsandet. 
 Framtida rapporteringar kommer att ske i augusti 2004 samt i februari 2005. I nästa rapport i augusti 2004 redovisas resultaten från fortsatta prismät- ningar på böcker (allmänlitteratur) och tidskrifter liksom omsättningsutvecklingen för  
 bok-, 
  pappers- och tidningshandeln. Därutöver presenteras i augusti nya data från  
 SOM-institutet 
  och NORDICOM 
 om läsande. I februari 2005 kommer den ekono- miska utvecklingen i branschen att redovisas. För- utom den fortsatta prisutvecklingen för böcker (allmänlitteratur) och tidskrifter kommer då även prisutvecklingen för kurslitteratur vid universitet/ högskolor och komvuxgymnasier att redovisas för år  
 2002–2004. 
  
 Samtliga rapporter finns tillgängliga på SCB:s webbplats  
 www.scb.se/bokmoms 
  
 Sammanfattande kommentarer 
 Momssänkningens inverkan på prisutvecklingen 
 Prisutvecklingen för böcker och tidskrifter bör ställas i relation till momssänkningen, och även till allmän prisutveckling för varor och tjänster mellan de tids- perioder som jämförelserna avser. SCB redovisar här hur en sådan analys bör göras. 
 Mervärdesskatten på böcker och tidskrifter sänk- tes den 1 januari 2002 från 25 till 6 procent. Allt an- nat lika innebär detta en sänkning av prisnivån med 15,2 procent  
 (1–1,06/1,25). 
  
 För perioden 2001 till oktober 2003 så förväntas en momssänkning på 15,2 procent leda till en sänk- ning av priserna med  
 1,022 
 1 
 *1,019 
 2 
 *(1–0,152) 
  = 0,883. Detta motsvarar en sänkning med  
 (1–0,883), 
  det vill säga 11,7 procent. Vi kallar detta för den  
 inflationsjusterade momssänkningen (IJM) 
 . En pris- sänkning på den nivån är vad man kan förvänta sig för perioden 2001 till 2003, om bok- och tidskrifts- branschernas aktörer har en genomsnittlig kostnads- ökning, som motsvarar KPI generellt samt en oför- ändrad marginal per såld bok. 
 Prisutvecklingen för böcker och tidskrifter 
 Böcker 
 SCB har följt prisutvecklingen för böcker, allmän- litteratur, mellan 2001 och 2003. Följande resultat kan redovisas: 
  
 1. 
  
 Priserna på böcker har generellt sjunkit med 8,9 ± 1,8 procent. 
  
 2. 
  
 Priserna på böcker i bokhandel har sjunkit med 8,2 ± 2,4 procent. 
  
 3. 
  
 Priserna på böcker i bokklubbar har sjunkit med 9,7 ± 1,8 procent. 
  
 1  
 KPI medeltal  
 januari–december 
  2002 jämfört med KPI medeltal  
 januari–december 
  2001. 
  
 2  
 KPI medeltal  
 januari–december 
  2003 jämfört med KPI medeltal  
 januari–december 
  2002. 
 15 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Den inflationsjusterade momssänkningen under denna period motsvarar 11,7 procent vilket innebär att bok- priserna i genomsnitt inte sjunkit fullt ut i nivå med momssänkningen. Det bör noteras att osäkerhetstalen för prisförändringarna  
 2002–2003 
  minskat i förhål- lande till föregående rapport i och med att det ingår fler prisobservationer. Bokhandelns priser har sjunkit mindre än bokklubbarnas, främst beroende på att priserna på fackböcker i bokhandeln stigit under det senaste året,  
 2002–2003. 
  För bokklubbarna är det istället barnböcker som sjunkit minst i pris. Den bok- genre som för samtliga försäljningskanaler sammanta- get sjunkit mest i pris, är skönlitteratur, medan fack- böcker sjunkit minst. 
 Nätbokhandeln har, under den senaste mätperi- oden, oktober  
 2002–oktober 
  2003, en prisutveckling som avviker från övriga försäljningskanalers. I nät- bokhandeln har priserna sjunkit med 1,6±2,4 procent och ligger klart under  
 KPI-förändringen 
  på +1,5 pro- cent medan priserna i bokhandeln, varuhus och dag- ligvarubutiker ökat mer än  
 KPI-förändringen 
  under denna period. 
 SCB har följt prisutvecklingen för kurslitteratur inom kommunala vuxengymnasier (komvux) samt universitet och högskolor under perioden augusti 2002 – augusti 2003. Prisutvecklingen under denna period kan jämföras med den allmänna prisutveck- lingen  
 (KPI-förändringen) 
  under samma period, som är +2,0 procent. Följande resultat kan redovisas: 
  
 1. 
  
 Priserna på komvuxlitteratur i bokhandeln har sti- git med 4,0 ± 2,1 procent. 
  
 2. 
  
 Priserna på universitets- och högskolelitteratur i bokhandeln har stigit med 1,2 ± 2,1 procent. 
  
 3. 
  
 Priserna på komvuxlitteratur i nätbokhandeln har stigit med 2,3 ± 0,8 procent. 
  
 4. 
  
 Priserna på universitets- och högskolelitteratur i nätbokhandeln har stigit med 4,8 ± 4,2 procent. 
  
 Om hänsyn tas till osäkerhetstalen, så har ingen av 
 de kurslitteraturkategorier som presenteras ovan, säkert ökat mer i pris än den allmänna prisutveck- lingen. 
 Tidskrifter 
 SCB har följt prisutvecklingen för tidskrifter mellan oktober 2001 och oktober 2003. Följande resultat kan redovisas: 
 Priserna på momssänkta tidskrifter, lösnummer och abonnemang, har sjunkit med 8,1 ± 0,9 procent. 
 Den inflationsjusterade momssänkningen under denna period motsvarar en prissänkning med 12,1 procent, vilket innebär att de momssänkta tidskrif- terna generellt inte genomfört prissänkningar i nivå med momssänkningen. 
 Omsättningsutveckling för böcker och tidskrifter inom detaljhandeln 
 Omsättningen inom  
 bok-, 
  pappers- och tidnings- handeln (branschgrupp enligt Svensk näringsgrensin- delning, SNI 5247) ökade under 2002 jämfört med tidigare år men har sjunkit under 2003 jämfört med 2002. Observera att omsättningen inkluderar, för- utom böcker och tidskrifter, även försäljning av pap- per och dagstidningar med mera. Omsättningen var 15 procent högre 2002 jämfört med 2001. Januari– oktober 2003 jämfört med samma period 2002 visar dock en minskning med 3,0 procent. Trots ned- gången från 2002 uppvisar 2003 en ökning jämfört med alla tre åren  
 1999–2001. 
  Nedbrutet på månader, ökade omsättningen i januari och februari 2003 jäm- fört med 2002. Sedan har omsättningsutvecklingen uppvisat negativa utvecklingstal för resterande måna- der. 
 Läsandet i Sverige 
 I den här rapporten redovisas nya uppgifter om bibliotek och utlåning av böcker med mera. Dessa uppgifter är hämtade ur undersökningen  
 Folkbiblio- 
  
 16 
  
 teken 2002  
 som SCB gör på uppdrag av Statens kul- turråd. 
 De kommunala folkbibliotekens inköp av nya böcker ökade med tre procent under 2002 medan bibliotekens prenumerationer på tidningar 
 3  
 och tid- skrifter minskade något jämfört med föregående år. Från 1988 och fram till  
 1992–93 
  minskade antalet nyförvärv av böcker. Därefter låg de på den lägsta ni- vån sedan 1976 fram till 1998 då nyförvärven började öka 
 . 
  
 Bokutlåningen sjönk år 2002 och har minskat år- ligen sedan 1996. De två senaste åren har bokut- låningen minskat med ungefär 3 procent per år. De böcker som lånas mest är alltjämt barnböcker vilka står för 42 procent av utlåningen. Utlåningen av AV- medier i form av talböcker, kassettböcker grammo- fonskivor,  
 CD-skivor 
  och liknande har ökat under den senaste  
 10-årsperioden. 
  
 SCB:s uppdrag 
 Riksdagen biföll den 12 december 2001 regeringens proposition om sänkt skattesats vid omsättning av böcker, tidskrifter med mera 
 4  
 från 25 till 6 procent. Sänkningen trädde i kraft den 1 januari 2002. Rege- ringen anförde också i den propositionen vikten av att en sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter. 
 Regeringen tillsatte en kommission för bokpris- frågor (Bokpriskommissionen) med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen för de varor som om- fattas av den sänkta mervärdesskatten. I kommis- sionens uppdrag ingår även att redovisa de littera- 
  
 3  
 Med tidningar avses här typ dagstidningar som utkommer minst två dagar per vecka. 
  
 4  
 Sänkt skattesats tillämpas för omsättning av böcker, broschyrer, häften och liknande alster, tidningar och tidskrifter, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, noter och kartor. 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 turpolitiska effekterna av den sänkta mervärdes- skatten. 
 SCB har fått i uppdrag att förse kommissionen med relevant underlag i enlighet med SCB:s offert av den 21 december 2001 med förändring den 25 juni 2002 samt offerten avseende prismätningar på kurs- litteratur av den 16 maj 2002. Uppdraget innebär i huvudsak att mäta priser på allmänlitteratur och tid- skrifter under perioden  
 2001–2004 
  och priser på kurslitteratur  
 2002–2004. 
  Med de möjligheter som statistiken ger kommer SCB att följa ekonomisk ut- veckling för tillverkare, distributörer och återförsäl- jare av böcker och tidskrifter.  
 NORDICOM-Sverige 
  levererar årligen underlag till SCB om läsandet av böcker och tidskrifter. SCB ställer ett mindre antal frågor kring läsande i SCB:s omnibussundersökningar och i  
 SOM-institutets 
  opinionsundersökningar. 
 I rapporterna från SCB finns också information om läsandet från andra relevanta undersökningar. Rap- portering till Kulturdepartementet och kommissionen för bokprisfrågor sker totalt sex gånger, i augusti och januari år  
 2002–2005 
  (sista rapporten i februari 2005). Prismätningarna på kurslitteratur rapporteras även till Utbildningsdepartementet i januari 2004 och februari 2005. 
 Prisutveckling på böcker och tidskrifter 
 SCB:s uppgift är att följa prisutvecklingen på böcker, både allmänlitteratur och kurslitteratur, samt tid- skrifter mellan åren 2001 och 2004. För allmänlitte- raturen görs detta mellan 2002 och 2004 genom prismätningar i bokhandlar, varuhus, dagligvaru- butiker och kiosker samt på nätbokhandelns sajter och i bokklubbarnas medlemstidningar. Prisobserva- tionerna görs två gånger per år, i april och oktober. För de retroaktiva prisjämförelserna mellan 2001 och 2002 har SCB använt bokhandelskedjornas butikskataloger och bokklubbarnas medlemstid- ningar. För kurslitteraturen görs prismätningar i 
 17 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 augusti år 2002 till 2004 i bokhandlar samt på nät- bokhandelns sajter. 
 Vid fastställande av metodik och praktiskt tillväga- gångssätt har olika referensgrupper och fokusgrupper med deltagare från bokbranschen medverkat. Syn- punkter inhämtas också löpande från olika bransch- företrädare. I denna rapport presenteras pris- förändringen på allmänlitteratur, kurslitteratur och tidskrifter. För allmänlitteratur och tidskrifter presen- teras dels prisförändringen från 2001 till och med 2003, och dels prisförändringen under den senaste mätperioden, oktober 2002 till oktober 2003. För kurslitteratur presenteras prisförändringen från au- gusti 2002 till augusti 2003. 
 Prisutveckling för böcker, allmänlitteratur  
 2001–2003 
  
 Bokpriserna har i genomsnitt inte sänkts fullt ut i nivå med den inflationsjusterade momssänkningen.  
 Samman- taget 
  
 5  
  
 har bokpriserna sjunkit från 2001 till och med 2003 med 8,9 ± 1,8 procent. Denna sänkning bör ställas i relation till momssänkningen samt även till den allmänna prisutvecklingen under tidsperioden. SCB har räknat fram ett mått för jämförelse med momssänkningen och inflationen,  
 inflationsjusterad momssänkning  
 (IJM). IJM under den aktuella perio- den 2001 till 2003 motsvarar en sänkning med 11,7 procent, vilket innebär att målet med moms- sänkningen totalt sett inte nås fullt ut. För samtliga försäljningskanaler sammantagna, har priserna på skönlitteratur sjunkit mest, med 12,2 ± 2,6 procent. Priserna på facklitteratur däremot har sjunkit minst, med 5,5 ± 3,1 procent, vilket är mindre än IJM. 
  
 Resultaten av prismätningarna på allmänlitteratur för samtliga återförsäljare åskådliggörs nedan i  
 tabell 
  
 5  
 Bokhandelns, nätbokhandelns, varuhusens/dagligvarubutikernas/ kioskernas samt bokklubbarnas priser sammanräknade. 
  
 2.1–2.2. 
  
 De resultat som redovisas är dels siffror för prisutvecklingen i konsumentled under hela perioden 2001 till 2003 samt uppdelat på perioderna 2001 till 2002 respektive 2002 till 2003. Förlagsprisutveck- lingen under det senaste året presenteras också för de titlar som prismäts i bokhandel och nätbokhandel. Här kan man jämföra prisutvecklingen hos förlagen med konsumentprisutvecklingen hos bokhandel och nätbokhandel tack vare att urvalen är identiska, se  
 tabell  
  
 2.3–2.4 
 . 
  
 Resultat – böcker, allmänlitteratur år 2001– 2003 
 Hela perioden  
 2001–2003 
  
 För att följa den totala prisutvecklingen på böcker från 2001 till och med 2003 räknas den senaste pe- riodens resultat samman med tidigare resultat från 2001 till 2002. I den sammantagna totala prisför- ändringen för hela perioden  
 2001–2003 
  är samtliga försäljningskanaler inräknade. Prisförändringen för bokhandel respektive bokklubb redovisas också sepa- rat. 
  
 För  
 böcker i samtliga försäljningskanaler sammanvägt  
 har det totalt under hela perioden  
  
 2001–2003, 
  
  skett en prissänkning med 8,9 ± 1,8 procent. I denna siffra är även prismätningar på allmänlitteratur  
  
 2002–2003 
  
  i nätbokhandlar samt varuhus/dagligvarubutik/kiosk inräknade. Den inflationsjusterade momssänkningen, IJM, under perioden uppgår till 11,7 procent, vilket innebär att bokpriserna totalt sett inte sänkts fullt ut till förväntad nivå. Den sammanvägda prissänkningen på skönlitteratur, med 12,2 ± 2,6 procent, och den sammanvägda prissänkningen på barnlitteratur med 9,3 ± 3,8 procent kan, med hänsyn tagen till osäker- hetstalen, vara i nivå med IJM. Facklitteraturen har dock en mindre sänkning med 5,5 ± 3,1 procent och ligger helt klart under IJM. 
  
 För  
 böcker i bokhandeln  
 har det under hela perio- den  
 2001–2003 
  skett en prissänkning med 8,2 ± 2,4 
 18 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Tabell 2.1 Prisutveckling för böcker i bokhandel respektive bokklubb samt för samtliga försäljningskanaler totalt 2001– 2003. Procentuell förändring samt osäkerhetstal 
 6 
 . 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 Totalt 
 7 
  
 IJM/KPI- 
  
 förändring 
 8 
  
 Bokhandel 01/02 
  
 –15,5 
  ± 1,5 
  
 –14,4 
  ± 2,2 
  
 –11,3 
  ± 1,6 
  
 –13,3 
  ± 1,0 
  
 –13,4 
  
 Bokhandel 
 9  
 02/03 
  
 +3,1 ± 3,2 
  
 +4,6 ± 4,5 
  
 +8,6 ± 3,7 
  
 +5,9 ± 2,2 
  
 +1,9 
  
 Bokhandel 01/03 
  
 –12,9 
  ± 3,5 
  
 –10,4 
  ± 5,0 
  
 –3,6 
  ± 4,0 
  
 –8,2 
  ± 2,4 
  
 –11,7 
  
 Bokklubbar 01/02 
  
 –12,4 
  ± 1,6 
  
 –6,6 
  ± 3,1 
  
 –9,7 
  ± 2,9 
  
 –10,6 
  ± 1,1 
  
 –13,4 
  
 Bokklubbar 
 9  
 02/03 
  
 +2,2 ± 1,9 
  
 +0,3 ± 2,0 
  
 +0,2 ± 2,7 
  
 +1,0 ± 1,4 
  
 +1,9 
  
 Bokklubbar 01/03 
  
 –10,5 
  ± 2,5 
  
 –6,3 
  ± 3,7 
  
 –9,6 
  ± 4,0 
  
 –9,7 
  ± 1,8 
  
 –11,7 
  
 Samtliga 
  
 försäljnings- 
  
 kanaler 01/03 
 10 
  
 –12,2 
  ± 2,6 
  
 –9,3 
  ± 3,8 
  
 –5,5 
  ± 3,1 
  
 –8,9 
  ± 1,8 
  
 –11,7 
  
 Källa: SCB 
  
 6 
  
 Osäkerhetstal är ett uttryck för den variabilitet i resultaten som uppstår på grund av urval. 
  
 7 
  
 SCB har i denna rapport använt sig av nya genrevikter vilket påverkar resultatet i denna kolumn. 
  
 8 
  
 KPI-förändring 
  + 1,9 i tabellen motsvarar KPI medeltal för  
 januari–december 
  2003 jämfört med KPI medeltal för  
 januari–december 
  2002. 
  
 9 
  
 Avser här helår 2002/2003 till skillnad från redovisningen i tabell 2.2 som avser oktober  
 2002-oktober 
  2003. 
  
 10  
 I denna post ingår även nätbokhandeln samt varuhus/dagligvarubutik/kiosk från och med 2002 och framåt. Bokhandel och bokklubb in- 
  
 går från 2001 och framåt. 
  
 procent. Totalt sett har alltså priserna i bokhandeln inte sjunkit i nivå med den inflationsjusterade moms- sänkningen. Priserna på facklitteratur har sjunkit med 3,6 ± 4,0 procent. Under det senaste året har facklitteratur ökat i pris med 8,6 ± 3,7 procent. Dessa prisförändringar för facklitteratur är den främ- sta förklaringen till att böcker i bokhandeln inte nått prisförändringsmålet (IJM). Priserna på skönlitteratur 
 har  
 2001–2003 
  sänkts med 12,9 ± 3,5 procent. Pris- sänkningen på barnlitteratur var 10,4 ± 5,0 procent. Se  
 tabell 2.1 
 . 
  
 Bokklubbarna  
 har det senaste året, för samtliga gen- rer, haft en prisökning i nivå med, eller lägre än, den allmänna prisutvecklingen. Se  
 tabell 2.1  
 ovan. 
 11  
 Bokklubbarna har så gott som ingen prisökning alls på fackbokssidan under det senaste året, och har därför 
  
 11  
 I bokpriskommissionens direktiv framgår att staten har som mål att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur samt att öka till- gången till och intresset för litteratur i alla grupper. SCB har bland annat därför valt att väga alla titlar lika. Det innebär att alla titlar inom respektive litteraturgenre och bokklubb har samma tyngd/betydelse i beräkningen oavsett om de svarar för en stor eller liten del av bokklubb- ens omsättning. Några bokklubbar har framfört önskemål om att böckerna i deras medlemstidningar skall viktas efter ekonomisk betydelse, eftersom huvudboken utgör den största delen av bokklubbarnas försäljning. Denna synpunkt har beaktats såtillvida att vi här presenterar resultatet av en alternativ beräkning där huvudboken har beaktats separat och där hänsyn tagits till den del av omsättningen som huvudboken utgör samt dess genre. Enligt denna beräkning har priserna sammantaget över  
 skön-, 
  barn- och facklitteratur sjunkit med 11,7 procent un- der perioden  
 2001–2003 
  (skönlitteratur:  
 –14,6 
  procent, barnlitteratur:  
 –0,8 
  procent och facklitteratur:  
 –9,7 
  procent). Osäkerhetstalen för dessa alternativa resultat är högst så stora som de i huvudberäkningen  
 (se tabell 2.1). 
  
 19 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 totalt sett en något större prissänkning generellt (9,7 ± 1,8 procent) än bokhandeln under hela perioden  
 2001–2003. 
  Jämfört med IJM är också bokklubbarnas totala prissänkning mindre än prisförändringsmålet. Liksom för bokhandeln är för bokklubbarna pris- sänkningen på skönlitteratur den största, med 10,5 ± 2,5 procent. I bokklubbarna är det priserna på barn- litteratur som sjunkit minst, med 6,3 ± 3,7 procent. 
 Den senaste mätperioden oktober 2002 – oktober 2003 
 I tabellen nedan presenteras resultaten av pris- mätningarna för den senaste mätperioden oktober 2002 – oktober 2003, uppdelade på försäljnings- ställen och litteraturgenrer. 
 Under den senaste mätperioden, hösten 2002 till hösten 2003, har det skett en prisökning på böcker i bokhandeln med 4,9 ± 2,9 procent, samt i varuhusen och dagligvarubutikerna med 5,0 ± 2,5 procent. Denna prisökning bör sättas i relation till den all- männa prisutvecklingen, som under samma period är 1,5 procent, vilket innebär att prisökningarna i bok- handeln samt i varuhusen och dagligvarubutikerna ligger över den allmänna prisutvecklingen även med hänsyn till osäkerhetstalen. 
 Noterbart här är att nätbokhandelns prisutveckling avviker från den generella prisutvecklingen, med en prissänkning på 1,6 ± 2,4 procent under samma pe- riod, vilket är klart under  
 KPI-förändringen. 
  Prismätningen för nätbokhandeln bygger på samma titelurval som för bokhandeln. 
 Uppdelat på genrer i bokhandeln så har fackböcker en prisökning med 8,1 ± 5,1 procent. Priserna på skönlitteratur i bokhandeln har ökat med 1,0 ± 3,8 procent. I varuhusen och dagligvarubutikerna är det skönlitteraturen som uppmäter den största pris- ökningen med 6,1 ± 2,8 procent, medan pris- ökningen för fack- och barnlitteratur här är något mindre. Nätbokhandeln har den största prissänk- ningen för skönlitteratur med 7,0 ± 2,7 procent. 
 Jämförelse mellan förlags- och konsumentpriser  
 2002–2003 
  
 SCB har som ett komplement till prisutvecklingen i konsumentled för böcker även beräknat utvecklingen av förlagens priser  
 (f-priser, 
  exklusive moms) mellan 2002 och 2003. I  
 tabell 2.3 och 2.4  
 redovisas en jäm- förelse mellan  
 f-priser 
  och konsumentpriser i bokhan- deln och nätbokhandeln. Denna jämförelse bygger på samma titelurval och  
 f-priserna 
  har beräknats utifrån 
 Tabell 2.2 Prisutveckling på böcker den senaste mätperioden; oktober  
 2002–oktober 
  2003. Procentuell förändring samt osäkerhetstal. 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 Totalt 
  
 KPI- förändring 
 12 
  
 Bokhandel 
  
 +1,0 ± 3,8 
  
 +4,8 ± 6,1 
  
 +8,1 ± 5,1 
  
 +4,9 ± 2,9 
  
 +1,5 
  
 Nätbokhandel 
  
 –7,0 
  ± 2,7 
  
 –3,3 
  ± 3,9 
  
 +0,9 ± 4,5 
  
 –1,6 
  ± 2,4 
  
 +1,5 
  
 Varuhus/Dagligvaru- 
  
 butik/Kiosk 
 13 
  
 +6,1 ± 2,8 
  
 +3,3 ± 6,0 
  
 +3,7 ± 7,3 
  
 +5,0 ± 2,5 
  
 +1,5 
  
 Källa: SCB 
  
 12 
  
 KPI-förändringen 
  
  för bokhandel, nätbokhandel och varuhus/dagligvarubutik motsvarar KPI medeltal för juli till oktober 2003 jämfört med KPI medeltal för juli till oktober 2002. 
  
 13 
  
 Barn- och facklitteratur i denna kategori visar endast prisutveckling för varuhusförsäljning, då sortimentet i dagligvarubutik/kiosk enbart består av skönlitteratur (pocketböcker). 
  
 20 
 uppgifter i BTJ Seelig AB:s titelregister. SCB pris- mäter böcker vid två tidpunkter, april och oktober.  
 F-prisnivåerna 
  från oktober 2002 jämförs därför med dem från oktober 2003 och prisnivåerna från april 2002 med dem från april 2003. Nedan presenteras resultatet för höst respektive vår. 
 Tabell 2.3 Jämförelse mellan oktober  
 2002–oktober 
  2003 av förlagspriser och priser i konsumentled i bokhandel och nätbokhandel. 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 Samtliga 
  
 Förlagen  
 (F-priser) 
  
 +1,6 
  
 +5,5 
  
 +6,9 
  
 +4,7 
  
 Bokhandeln 
  
 +1,0 
  
 +4,8 
  
 +8,1 
  
 +4,9 
  
 Nätbokhandeln 
  
 –7,0 
  
 –3,3 
  
 +0,9 
  
 –1,6 
  
 Källa: SCB 
 Av tabellen ovan framgår att bokhandelns prisökningar överlag i stort sett följt förlagens prisökningar under perioden oktober  
 2002–oktober 
  2003, medan nät- bokhandlarna uppvisar prissänkningar under samma period. Skillnaderna mellan försäljningskanalerna har en förhållandevis liten urvalsosäkerhet, då de bygger på samma titelurval sinsemellan 
 14 
 . 
 Tabell 2.4 Jämförelse mellan april  
 2002–april 
  2003 av förlagspriser och priser i konsumentled i bokhandel och nätbokhandel. 
  
 Skön 
  
 Barn 
  
 Fack 
  
 Samtliga 
  
 Förlagen  
 (F-priser) 
  
 +3,0 
  
 +3,6 
  
 +6,9 
  
 +4,6 
  
 Bokhandeln 
  
 +6,6 
  
 +4,3 
  
 +9,6 
  
 +7,4 
  
 Nätbokhandeln 
  
 –0,7 
  
 +0,5 
  
 +5,7 
  
 +2,6 
  
 Källa: SCB 
  
 14  
 Osäkerhetstalen blir små vid en direkt jämförelse mellan de mått på prisutvecklingen som redovisas i tabell 2.3 eftersom titelurvalen i dessa är gemensamma. 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Av tabellen framgår att bokhandelns prisökningar under perioden april  
 2002–april 
  2003 var större än förlagens prisökningar medan nätbokhandelns var mindre. 
 Sammanfattar man utvecklingen under båda perio- derna, se  
 tabell  
  
 2.3–2.4 
 , 
  är det tydligt att bokhandelns priser på fackböcker har ökat mer än  
 f-priserna. 
  I nätbokhandeln har priserna sänkts, framför allt för skönlitteratur. 
 Portopriser för bokklubbar och nätbokhandlar 
 Som en bakgrund till prisförändringarna för bok- klubbar och nätbokhandlar redovisas här den gene- rella portoprisutvecklingen, som är en väsentlig del av dessa försäljningskanalers kostnadsbild. Enskilda fö- retag kan ha särskilda avtal eller överenskommelser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från den här redovisade. 
 Enligt samtal med företrädare i branschen är van- liga förekommande bokförsändelser sorterade respek- tive osorterade brev 800 gram och brev/paket 1,25 kg med flera. SCB har därför jämfört priserna för dessa försändelsetyper enligt Postens officiella pris- lista för företag och sammanställt prisförändringarna i diagrammet nedan för åren  
 1998–2003. 
  Postens portopriser följer i stort sett samma prisutveckling oavsett viktklass vilket gör att vi valt att redovisa den ena av viktklasserna i diagrammen. 
 Prisförändringen för osorterade brev är i stort den- samma som  
 KPI-förändringen 
  under åren 1998– 2003. Under perioden har portopriserna för osorte- rade brev ökat med knappt åtta procent medan KPI har ökat med drygt åtta procent. 
 Portot för de brev som sorteras före inlämning har blivit något billigare sedan år 1998. Brevförsändel- serna har sjunkit två procent i pris medan KPI ökat med drygt åtta procent. 
 Perioden efter att momssänkningen på böcker och tidskrifter trädde i kraft, mellan år 2001 och 2003, 
 21 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
  
 Diagram 2.2 Osorterad brevsändning, riks, A- resp  
 B-post, 
  
 0,8 kg i jämförelse med  
 KPI-utveckligen 
  i Sverige år 1998– 
  
 2003 
  
 Källa:Posten, SCB 
  
 Diagram 2.3 Sorterad brevsändning, riks, A- respektive B- 
  
 post, 1,25 kg i jämförelse med  
 KPI-utvecklingen 
  i Sverige år 
  
 1998–2003 
  
 Källa: Posten, SCB 
 har de officiella portopriserna för såväl osorterad som sorterad brevsändning stigit med cirka fyra procent, vilket är lika med  
 KPI-förändringen. 
  
 Tillvägagångssätt – allmänlitteratur år 2002– 2004 
 Hur urvalet tas fram och prisförändringar beräknas finns närmare beskrivet i den tekniska rapporten för samtliga prismätta försäljningskanaler. 
 Bokhandel 
 Prismätning av totalt 1 000 boktitlar per tillfälle ge- nomförs i april och oktober  
 2002–2004 
  i 51 bok- handlar tillhörande fyra bokhandelskedjor och ett an- tal fristående butiker. I genomsnitt prismäter SCB cirka 150 titlar per butik vid varje tillfälle. För varje prismätningsomgång tas nya titlar fram. Titlarna är valda ur BTJ Seelig AB:s titelregister och med utgiv- ningstidpunkt under innevarande och föregående år. 
 Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser för ett år jämförs med medelpriser för året innan. Medelpriser för grupper (kvalitetsklasser) av böcker jämförs med varandra. Inom grupperna ska böckerna vara så homogena som möjligt. 
 Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpris för titlar inom bokhandelskedja. 
  
 2. 
  
 Medelpris för titlar över alla bokhandlar. 
  
 3. 
  
 Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser). Klassning har gjorts efter genre, bandtyp och bo- kens vikt mätt i gram. Dessutom har fackböcker klassats efter trade/professional, det vill säga efter huruvida boken har en huvudsaklig  
  
 nöjes-/fritids- 
  inriktad eller  
 yrkes-/studieinriktad 
  användning. 
  
 4. 
  
 Medelpris för genre. 
  
 5. 
  
 Prisutveckling för böcker i bokhandel. (Prisföränd- ring över genrer i bokhandeln viktas samman med hjälp av omsättningsuppgifter inhämtade från före- tag i branschen.) 
  
 22 
  
 6. 
  
 Sammanvägning mellan första och andra halvårets prisförändring, med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). 
  
 Nätbokhandlar 
 Prismätningar hos nätbokhandlar genomförs på samma urval av titlar som i bokhandeln. De nätbok- handlar som prismäts har alla egenskapen att vara Sverigebaserade och välsorterade, det vill säga de saluför titlar utgivna av svenska förlag samt av alla kategorier. 
 Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpriser för titlar. I medelpriset ingår även fraktkostnaden. 
  
 2. 
  
 Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser). 
  
 3. 
  
 Medelpris för genre. 
  
 4. 
  
 Prisutveckling för böcker via nätbokhandlar (Pris- förändring för böcker totalt hos nätbokhandlar vik- tas samman med hjälp av nätbokhandlarnas om- sättning). 
  
 5. 
  
 Sammanvägning mellan första och andra halvåret med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). 
  
 Varuhus 
 Titeluppsättning och pris varierar inte mellan försäljningsställena inom en och samma varuhus- kedja. Därför har det varit möjligt att begränsa anta- let undersökta försäljningsställen till en per kedja. Totalt prismäter SCB böcker hos tre varuhuskedjor. Urvalet av titlar för prismätning är dragna utifrån den population av titlar som respektive varuhuskedja salu- för. Antalet prismätta titlar är cirka 300 per varuhus- kedja, det vill säga 900 totalt, varav cirka  
 500–600 
  återfinns vid butiksbesök. 
 Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpris för grupper av böcker (kvalitetsklasser). 
  
 2. 
  
 Medelpris för genre. 
  
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
  
 3. 
  
 Prisutveckling för böcker i varuhus (prisförändring över genrer har viktats samman med hjälp av anta- let observerade titlar inom respektive genre). 
  
 4. 
  
 Sammanvägning mellan första och andra halvåret med hjälp av omsättningsuppgifter för respektive period (rean borträknad). 
  
 Dagligvarubutik/kiosk 
 Vid prismätning i dagligvarubutik och kiosk har samtliga titlar som observerats hos aktuella försäljningsställen prismätts. Alla förekommande tit- lar är pocketböcker. Prismätningen har genomförts hos två företagskedjor med enhetlig prissättning över alla försäljningsställen. Därmed är det möjligt att be- gränsa prismätningen till två försäljningsställen totalt. Antalet prisobservationer totalt är cirka 200. 
 Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpris för grupper av böcker (uppdelade på antal sidor) inom kedja. 
  
 2. 
  
 Medelpris för alla grupper tillsammans inom kedja. 
  
 3. 
  
 Prisutveckling för kedja totalt. 
  
 4. 
  
 Total prisutveckling (sammanvägning görs med hjälp av kedjornas totala omsättning för böcker i kronor). 
  
 5. 
  
 Sammanvägning av första och andra halvåret har gjorts med lika vikt. 
  
 Bokklubbar 
 I prismätningen för bokklubbar ingår de 13 största bokklubbarna i Sverige. Prisjämförelse görs mellan titlar i bokklubbarnas medlemstidningar. 
 Pris som är förknippat med villkor eller motpresta- tion utesluts (till exempel pris som gäller när man har varit medlem en viss tid eller redan gjort ett visst an- tal inköp). 
 Prisutvecklingen beräknas genom att medelpriser för ett år jämförs med medelpriser året innan. 
 23 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 Böcker inom samma bokklubb jämförs med varan- dra. Böcker med samma genre, bandtyp, sidantal och illustrationer enligt färg och bild delas in i grupper (kvalitetsklasser) 
 .  
 Gruppindelningen syftar till att få så homogena grupper som möjligt för prisjämförelser mellan åren. Denna gruppindelning har i samråd med representanter från några av bokklubbarna modifie- rats. 
 I varje bokklubb beräknas medelpriser för respek- tive grupp och tidsperiod (helår eller  
 januari–april 
  beroende på SCB:s redovisningstillfälle till Bokpris- kommissionen). I medelpriset ingår även bokklub- bens expeditionsavgift. Expeditionsavgiften divideras med det antal böcker som medlemmarna i genom- snitt köper per beställningstillfälle. 
 Gruppernas medelpriser vägs samman till medel- priser per genre för varje bokklubb. Med hjälp av medelpriserna beräknas prisförändringar för respek- tive bokklubb per genre. 
 Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Medelpriser per grupp i varje bokklubb. 
  
 2. 
  
 Medelpriser per genre i varje bokklubb. 
  
 3. 
  
 Prisförändring per genre i varje bokklubb mellan år/period (till exempel 2001 och 2002). 
  
 4. 
  
 Prisförändring per genre i bokklubbar sammanta- get, sammanvägt med ledning av antalet observe- rade titlar för respektive genre. 
  
 5. 
  
 Prisförändring totalt för bokklubbar. 
  
 Prisutveckling för kurslitteratur 2002– 2003 
 SCB har på tre orter i Sverige prismätt den kurslitte- ratur som ingår i undervisningen vid utvalda utbildningar på respektive ort. Prismätningarna om- fattar litteratur på utvalda utbildningar hos totalt fyra svenska kommunala vuxengymnasier (komvux) samt vid tolv institutioner på tre svenska högskolor och universitet. Prismätningarna har skett i augusti 2002 
 och augusti 2003 genom prisobservationer i de buti- ker som finns representerade på orterna och som SCB fått uppgift om att studenterna köper litteratur hos. Prisobservationer inhämtas även för samtliga titlar hos några av de största svenska nätbokhand- larna. 
 Resultat – kurslitteratur augusti  
 2002–augusti 
  2003 
 Prisutvecklingen som presenteras nedan är för perio- den augusti 2002 till augusti 2003, alltså i sin helhet efter det att momsen redan sänkts. (SCB fick upp- draget att mäta priser på kurslitteratur i juni 2002.) De direkta effekterna av momssänkningen vid års- skiftet  
 2001–2002 
  på prisnivåerna går inte att utläsa ur dessa siffror. SCB kompletterar därför med en redovisning av förlagsprisutvecklingen från novem- ber 2001. Prisutvecklingen för kurslitteratur jämförs med  
 KPI-utvecklingen 
  i  
 tabell 2.5  
 och förlagsprisut- vecklingen jämförs med  
 KPI-utvecklingen 
  i  
 tabell 2.6 
 . 
 SCB presenterar prisutvecklingen för kurslitteratur uppdelad på komvuxlitteratur (som uteslutande är ut- given av svenska förlag) samt på svensk respektive utländsk universitets- och högskolelitteratur. 
 Priserna på litteratur för kommunal vuxenutbild- ning (komvux) i bokhandeln har ökat med 4,0 ± 2,1 procent under mätperioden (augusti 2002 – augusti 2003). Med hänsyn till osäkerhetstalet kan det inte uteslutas att denna prisökning är i nivå med den all- männa prisutvecklingen  
 (KPI-förändringen) 
  som är +1,9 procent. I nätbokhandeln har priserna på komvuxlitteratur ökat mindre under samma period, med 2,3 ± 0,8 procent, vilket kan sägas vara i linje med den allmänna inflationen. 
 I nätbokhandeln, har priserna på svensk universi- tets- och högskolelitteratur stigit signifikant mer än den allmänna prisutvecklingen. För universitets- och högskolelitteratur totalt i nätbokhandeln har priserna 
 24 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
  
 Tabell 2.5 Prisutveckling för kurslitteratur augusti  
 2002–augusti 
  2003. 
  
 Komvux- 
  
 Svensk 
  
 Utländsk 
  
 Universitets- 
  
 litteratur 
  
 universitets- 
  
 universitets- 
  
 och högskole- 
  
 och högskole- 
  
 och högskole- 
  
 litteratur totalt 
  
 litteratur 
  
 litteratur 
  
 Bokhandel 
  
 +4,0 ± 2,1 
  
 +2,9 ± 1,5 
  
 –1,9 
  ± 5,4 
  
 +1,2 ± 2,1 
  
 Nätbokhandel 
  
 +2,3 ± 0,8 
  
 +3,4 ± 1,4 
  
 * 
 1 5 
  
 +4,8 ± 4,2 
  
 KPI-förändring 
 16 
  
 1,9 
  
 1,9 
  
 1,9 
  
 1,9 
  
 Källa: SCB. 
  
 15 
  
 SCB väljer att inte publicera något resultat för prisutvecklingen på utländsk högskolelitteratur i nätbokhandeln då denna prisutveckling är för osäker att redovisa. 
  
 16 
  
 KPI-förändringen 
  
  avser  
 januari-december 
  2003 i förhållande till  
 januari-december 
  2002. 
 ökat med 4,8 ± 4,2 procent, i bokhandeln har pri- serna ökat med 1,2 ± 2,1 procent. Nätbokhandelns priser för universitets- och högskolelitteratur totalt har ökat mer än i bokhandeln, men i båda fallen gäl- ler att skattningarna inte signifikant skiljer sig från  
 KPI-förändringen 
  på 1,9 procent. 
 Skillnaden i prisförändring i bokhandeln mellan svensk och utländsk högskolelitteratur (+2,9 jämfört med  
 -1,9 
  Roberts 4,8 procentenheter) är relativt stor men inte statistiskt signifikant. Prisutvecklingen för utländsk kurslitteratur påverkas av den svenska kro- nans utveckling i förhållande till utländsk valuta. Den svenska kronan har sedan momssänkningen trädde i kraft stärkts i förhållande till det brittiska pundet och till  
 USA-dollarn. 
  Jämfört med euron har kronan varit ungefär oförändrad. 
 Förlagsprisutveckling för kurslitteratur novem- ber 2001– november 2003 
 För det titelurval som använts under 2002 har SCB beräknat utvecklingen av förlagspriserna enligt BTJ Seelig AB:s titelregister. Resultatet framgår av  
 tabell 2.6 
 . Det bör understrykas att det titelurval som an- vänts här är mer begränsat än det som ligger till grund 
 för prismätningarna på kurslitteratur i konsumentled enligt ovan så tillvida att vi i  
 tabell 2.6  
 endast betrak- tar identiska titlar  
 (ISBN-nummer). 
  Identiska titlar har vid en jämförelse över tid alltid en viss aktuali- tetsförsämring. Även den betraktade tidsperioden för förlagspriserna på kurslitteratur (som är november– november) skiljer sig från mätperioden för konsu- mentpriserna på kurslitteratur (vilken är  
 augusti–au- 
  gusti). 
 Antalet observerade titlar anges efter prisutveck- lingen inom parentes i tabellen. 
 Utvecklingen från november 2001 till november 2002 liksom utvecklingen för november 2002 till no- vember 2003 visar att förlagspriserna för komvux- litteratur ökat signifikant mer än den allmänna prisut- vecklingen i Sverige  
 (KPI-förändringen) 
  medan för- lagsprisökningen för svensk högskolelitteratur inte med säkerhet är högre än KPI. 
 När prisutvecklingen för kurslitteratur i konsument- led år  
 2002–2003 
  (avser perioden  
 augusti–augusti), 
  se  
 tabell 2.5 
 , jämförs med förlagsprisutvecklingen för kurslitteratur  
 (november–november) 
  kan konstateras att bokhandelns och förlagens prishöjningar förefaller vara överensstämmande. För perioden  
 2001–2002 
  
 25 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
  
 Tabell 2.6 Förlagsprisutveckling för kurslitteratur november  
 2001–november 
  2003 
  
 Komvuxlitteratur 
  
 Svensk högskolelitteratur 
  
 KPI-förändring 
 17 
  
 nov  
 01–nov 
  02 
  
 +4,2 
  
 ± 0,6 (73) 
  
 +2,8 
  
 ± 1,1 (97) 
  
 +2,2 
  
 nov  
 02–nov 
  03 
  
 +4,2 
  
 ± 0,6 (82) 
  
 +1,9 
  
 ± 0,9 (87) 
  
 +1,9 
  
 nov  
 01–nov 
  03 
  
 +8,6 
  
 ± 0,8 
  
 +4,7 
  
 ± 1,4 
  
 +4,1 
  
 Källa: SCB. 
  
 17  
  
 KPI-förändring 
  motsvarar KPI medeltal för  
 januari–december 
  2002 jämfört med KPI medeltal för  
 januari–december 
  2001 samt KPI medeltal för  
 januari–december 
  2003 jämfört med KPI medeltal för  
 januari–december 
  2002. 
 saknas information om prisutvecklingen för kurslitte- ratur i konsumentled. Därför kan inte förlags- och konsumentprisutveckling för kurslitteratur jämföras mellan dessa år. 
 Den svenska kronans värde i förhållande till utländska valutor 
 Prisutvecklingen på utländsk högskolelitteratur påver- kas bland annat av den svenska kronans försvagning/ förstärkning mot de vanligaste valutorna som ut- ländsk kurslitteratur köps in i. I diagrammet nedan presenteras valutautvecklingen mellan januari 2000 och augusti 2003 månadsvis för svenska kronor, euro, brittiska pund och  
 US-dollar. 
  
 Som diagrammet visar försvagades kronan mot de tre valutorna pundet, euron och dollarn under 2000 och fram till mitten av 2001. Därefter har kronan stärkts mot det brittiska pundet och  
 US-dollarn 
  under 2002 och fram till augusti 2003. Euron har stärkts något mot kronan men är förhållandevis oförändrad. 
 Tillvägagångssätt – kurslitteratur  
 2002–2003 
  
 SCB prismäter kurslitteratur med en annan metod än den som används för prismätningarna på allmän- litteratur. I prismätningarna på kurslitteratur följer SCB prisutvecklingen för en och samma titel över tid, och jämför olika titlar endast då nya upplagor 
 Diagram 2.4 GBP, Eurons och  
 US-dollarns 
  utveckling i förhållande till svenska kronan (SEK) 
  
 SEK 
  
 16 kr 
  
 14 kr 
  
 12 kr 
  
 10 kr 
  
 8 kr 
  
 6 kr 
  
 Euro 
  
 4 kr 
  
 GBP 
  
 2 kr 
  
 USD 
  
 0 kr 
  
 Adams 
  
 maj 
  
 sep 
  
 Adams 
  
 maj 
  
 sept 
  
 Adams 
  
 maj 
  
 sept 
  
 Adams 
  
 maj 
  
 sept 
  
 00 
  
 00 
  
 00 
  
 01 
  
 01 
  
 01 
  
 02 
  
 02 
  
 02 
  
 03 
  
 03 
  
 03 
  
 Källa: Riksbankens valutakurser månadsgenomsnitt. 
 utkommer samt då bokbyten sker vid institutionerna och komvuxgymnasierna i urvalet. Nedan följer en kort sammanfattning av metoden samt en motivering till varför SCB valt just denna metod. För den som vill fördjupa sig i metodfrågorna finns en mer detalje- rad beskrivning i den tekniska rapporten,  
 avsnitt 5.1.1  
 under rubriken kurslitteratur. 
 Utgångspunkten för den metod som valts har varit att SCB vill följa prisutvecklingen på kurslitteratur som är aktuell och används i undervisningen vid uni- 
 26 
 versitet, högskolor och kommunala vuxengymnasier runt om i landet. En huvudtanke vid prisjämförelser- na är att de skall avse titlar av samma kvalitet för stu- denterna, med avseende på kunskapsområde och ak- tualitet. 
 SCB följer prisutvecklingen på titlar som förekom- mer på litteraturlistor från tolv olika institutioner vid tre olika högskolor/universitet runt om i landet samt fyra kommunala vuxengymnasier. Institutionerna i urvalet är subjektivt utvalda med tanke på att de ska representera olika typer av institutioner, stora som små, och både mer teoretiskt inriktade samt yrkes- förberedande utbildningar. Vid komvuxskolorna pris- mäts litteratur för gymnasial vuxenutbildning, alltså inte grundskolelitteratur. De tre orter SCB prismäter kurslitteratur på finns i olika delar av landet och är av varierande storlek, detta för att få en så bred repre- sentation som möjligt av studieorter. Kriteriet för att en titel ska ses som aktuell är att den förekommer i undervisningen vid högskolorna och komvuxgymna- sierna. Detta innebär att SCB i de flesta fall följer prisutvecklingen på identiska böcker från år till år. Emellertid sker en viss naturlig kvalitetsförsämring på identiska böcker då dessa förlorar i aktualitet över tid. För att kompensera för denna aktualitets- försämring är SCB angelägen om att fånga upp pris- utvecklingen även i fall då en titel ersätts eller kom- mer i ny upplaga. Den modernisering och aktualitets- förbättring som sker i samband med utgivning av en ny titel/upplaga får alltså kompensera för den aktualitetsförsämring som sker bland de oförändrade böckerna. 
 Prisutveckling för tidskrifter  
 2001–2003 
  
 Prisutvecklingen avser en sammanvägning av lös- nummerpriser och abonnemangspriser. Avvikelserna mellan lösnummerprisernas och abonnemangspriser- nas genomsnittliga utveckling redovisas inte här. Kategoriseringen av tidskrifterna grundas på en in- 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 delning av Tidningsstatistik AB men är modifierad av SCB så att en viss tidskrift endast ingår i en kate- gori. 
 Resultat för tidskrifter oktober 2001– oktober 2003 
 Prisförändringen för tidskrifter, totalt 111 stycken varav 106 är momssänkta, presenteras i  
 tabell 2.7. 
  
 De momssänkta tidskrifterna har generellt inte ge- nomfört prissänkningar i nivå med momssänkningen. Tidskrifter har under perioden oktober 2001– okto- ber 2003 i genomsnitt sjunkit i pris med 8,1 ± 0,9 procent. Den inflationsjusterade momssänkningen (IJM) beräknas under samma period till 12,1 pro- cent. Datortidskrifter och tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto visar upp de minsta prissänkningarna. Familje- och damtidningar samt tidskrifter för idrott, motion och friluftsliv har de största prissänkningarna. 
 Det senaste året (mellan oktober 2002 och oktober 2003) har priserna på tidskrifter stigit med i genom- snitt 2,5 ± 0,5 procent samtidigt som konsumentpri- serna generellt (KPI) i Sverige under samma period har stigit med 1,3 procent. Serietidningar, motor- och datortidskrifter samt tidskrifter inom motor res- pektive ekonomi, teknik, hobby och foto har stigit mest i pris. Familje- och damtidningar har liksom tidigare de minsta prisökningarna, 1,4 ± 0,4 procent. 
 Tidskriftspriserna har sedan momssänkningen trädde i kraft, ökat mer än dagstidningspriserna. Dagstidningar, som redan innan 2002 hade en momssats på 6 procent, ökade i pris med 5,7 procent mellan oktober 2001 och oktober 2003. Vid en jäm- förelse mellan dagstidningars prisökning på 5,7 pro- cent och tidskrifternas prissänkning på 8,1 ± 0,9 under samma period, måste hänsyn tas till moms- sänkningen för tidskrifter på 15,2 procent. Justerat för denna momssänkning motsvarar tidskrifternas prissänkning på 8,1 ± 0,9 procent en prisökning på 
 27 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
  
 Tabell 2.7 Tidskrifternas prisutveckling 
 18  
 oktober  
 2001–oktober 
  2003, efter kategori 
  
 Tidskriftskategori 
  
 Prisförändring 
  
 Prisförändring 
  
 Prisförändring 
  
 okt  
 01–okt 
  02 
  
 okt  
 02–okt 
  03 
  
 okt  
 01–okt 
  03 
  
 Familje- och damtidningar 
  
 –11,9 
  ± 1,1 
  
 + 1,4 ± 0,4 
  
 –10,7 
  ± 1,2 
  
 Hem, bostad, trädgård 
  
 –9,6 
  ± 0,7 
  
 + 2,6 ± 0,4 
  
 –7,3 
  ± 0,8 
  
 Ekonomi, teknik, hobby, foto 
  
 –6,9 
  ± 1,1 
  
 + 4,6 ± 1,9 
  
 –2,6 
  ± 2,2  
 1 9 
  
 Idrott, motion, friluftsliv 
  
 –11,2 
  ± 0,8 
  
 + 2,3 ± 0,6 
  
 –9,2 
  ± 1,0  
 1 9 
  
 Datortidskrifter 
  
 – 6,6 ± 0,9 
  
 + 4,5 ± 0,8 
  
 –2,4 
  ± 1,2  
 1 9 
  
 Motor 
  
 –10,0 
  ± 0,8 
  
 + 4,7 ± 0,6 
  
 –5,8 
  ± 1,0  
 1 9 
  
 Serietidningar 
  
 –9,4 
  ± 0,7 
  
 + 4,7 ± 1,0 
  
 –5,1 
  ± 1,2 
  
 Övriga tidskrifter 
  
 –8,6 
  ± 0,7 
  
 + 1,9 ± 0,7 
  
 – 6,9 ± 1,0 
  
 Totalt momssänkta tidskrifter 
 20 
  
 –10,3 
  ± 0,7 
  
 + 2,5 ± 0,5 
  
 –8,1 
  ± 0,9 
  
 Ej momssänkta tidskrifter 
  
 + 4,4 ± 0,8 
  
 –1,1 
  ± 2,0 
  
 + 3,3 ± 2,2 
  
 Dagstidningar enligt KPI 
  
 + 3,4 
  
 + 2,2 
  
 + 5,7 
  
 IJM /  
 KPI-förändring 
 21 
  
 –13,2 
  
 + 1,3 
  
 –12,1 
  
 Källa: SCB 
  
 18 
  
 Osäkerhetstalen beräknas i denna rapport med en ny förbättrad metod. Detta gäller även osäkerhetstalen för prisförändringar mellan 2001 och 2002. 
  
 19 
  
 Observera att justeringar har gjorts den 12 december 2003 i rapport 3, se SCB:s webbplats www.scb.se/bokmoms. 
  
 20 
  
 På grund av att ett flertal tidskrifter, framför allt kulturtidskrifter och medlemstidskrifter, utges av ideella föreningar och därför antingen har 6 procents momssats eller inte är momspliktiga berörs de inte av momssänkningen. Tidskrifter med liten omsättning ingår ej i urvalet. 
  
 21 
  
 KPI-förändring 
  
  avser perioden oktober 2002 till oktober 2003. 
 8,4 procent 
 22  
 under perioden. Denna prisökning är jämförbar med dagstidningarnas prisökning på 5,7 procent under samma period. 
 Portoprisutveckling tidskrifter 
 Som en bakgrund till prisförändringarna för tidskrif- ter redovisas här den generella portoprisutvecklingen, som är en väsentlig del av tidskrifternas kostnadsbild. Enskilda företag kan ha särskilda avtal eller överens- 
  
 22  
 Momssänkningen är 15,2 procent, vilket motsvarar en prisnivå på  
 (100–15,2) 
  Roberts 84,8 procent efter sänkningen. Den observe- rade prissänkningen för tidskrifter är 8,1 procent, vilket motsvarar en prisnivå på  
 (100–8,1) 
  Roberts 91,9 procent. Skillnaden mellan dessa prisnivåer; 84,8 och 91,9 procent, motsvarar en prishöjning med  
 (91,9-84,8)/84,8–0,084 
  eller 8,4 procent. 
 kommelser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från den här redovisade. 
 Tidskrifter med utgivning varje vecka skickas med  
 A-post 
  och tidskrifter som har månadsvis utgivning skickas med  
 B-post, 
  enligt uppgift från Sveriges Tid- skrifter. 
 Posttidningar Riks 
 Konsumentpriserna i Sverige (KPI) har ökat med åtta procent under perioden  
 1998–2003. 
  Portopriserna för tidskrifter som skickas med  
 A-post 
  har samma period ökat med sju procent medan  
 B-postförsändel- 
  serna sjunkit i pris med sju procent. 
 Sedan momssäkningen på tidskrifter trädde i kraft, år  
 2001–2003, 
  har portopriserna för tidskrifts- 
 28 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
  
 Diagram 2.5 Prisutvecklingen för posttidningssändningar, 
  
 A- respektive  
 B-post 
  i jämförelse med  
 KPI-utvecklingen 
  åren 
  
 1998–2003 
  
 Index 
  
 110 
  
 105 
  
 KPI 
  
 100 
  
 A-post 
  
 95 
  
 B-post 
  
 90 
  
 85 
  
 80 
  
 75 
  
 70 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 Källa: Posten, SCB 
 försändelser ökat mer än KPI. Priserna på  
 A-postför- 
  sändelser har sedan år 2001 stigit med 14 procent och  
 B-postförsändelser 
  med sju procent medan KPI ökat med fyra procent. 
 Tillvägagångssätt – tidskrifter 
 111 tidskrifter ingår i beräkningarna. Urvalet är gjort så att de som är omsättningsmässigt störst inkluderas. 
 Såväl lösnummer- som abonnemangspris (distribu- tionssätt) beaktas var för sig. Vid alla genomsnitts- beräkningar används uppgifter om tidskriftens försäljningsintäkter, som i de flesta fall hämtas från Tidningsstatistik AB. 
 Prisförändringarna räknas fram på följande sätt: 
  
 1. 
  
 Prisförändringen beräknas för varje distributions- sätt och tidskrift var för sig 
  
 2. 
  
 Genomsnittlig förändring beräknas för samtliga tidskrifter för ett visst distributionssätt. 
  
 3. 
  
 Genomsnittlig prisförändring beräknas för båda distributionssätten tillsammans. 
  
 Ekonomisk utveckling i bok- och tidskrifts- branschen 
 Som ett komplement till prisutvecklingen för böcker och tidskrifter ska SCB, med de möjligheter statisti- Hampton ger, följa ekonomisk utveckling för företag som framställer, distribuerar och säljer böcker och tid- skrifter. 
 Läsandets utveckling 
 Sedan SCB:s föregående redovisningstillfälle har nya uppgifter erhållits från Statens kulturråd för folkbib- lioteken och skolbiblioteken. 
 Undersökningen avseende folkbiblioteken visar en minskad utlåning av böcker mellan 2001 och 2002. År 2002 uppgick utlåningen av böcker till 66,1 miljo- ner lån, motsvarande 7,4 lån per invånare. Det är femte året i rad som en minskad utlåning redovisas. Under åren  
 1994–1996 
  ökade utlåningen av  
 AV-me- 
  dier (talböcker, kassettböcker, grammofonskivor,  
 CD-skivor 
  och liknande) med 1 miljon årligen. Un- der senare år har dock ökningstakten minskat till drygt en halv miljon om året. År 2002 uppgick utlån- ingen av  
 AV-medier 
  till knappt 11 miljoner lån mot- svarande 1,2 lån per invånare. Om man slår samman lån av böcker och lån av  
 AV-medier 
  så har utlåningen minskat för andra året i rad. Det finns inte någon närmare analys av sambandet mellan minskad utlå- ning och läsande. 
 I undersökningen avseende skolbiblioteken mäts inte utlåning utan i stället elevernas tillgång till ett bemannat skolbibliotek. Den senaste mätningen för 2002 visar att tillgängligheten förbättrats betydligt mellan 1999 och 2002 för vissa elever men försäm- rats för andra. För elever i grundskolan har tillgäng- ligheten förbättrats medan den försämrats något för elever i gymnasieskolan. Tillgängligheten till bibliotek för barn vid friskolor är sämre än för barn som går i kommunala skolor. 
 29 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 I nästa rapport som publiceras i augusti 2004 kommer uppgifter från  
 SOM-institutets 
  undersök- ning år 2003 att redovisas. Där ställs bland annat frå- gor om förändrade inköp och läsning av böcker och tidskrifter. Nya uppgifter från år 2001 rörande läsva- nor hos barn i åldrarna  
 10–18 
  år kommer prelimi- närt också att kunna redovisas genom undersök- ningen  
 Barn-LNU 
  som görs av SCB på uppdrag av Institutet för social forskning (SOFI). 
 Sammanfattande kommentarer om läsande från tidigare rapporter 
 Det finns som nämnts i tidigare rapporter i denna serie statistikkällor som redovisar ett ökat läsande och/eller ökade bokinköp. I  
 SOM-undersökningarna 
  2002 och 2003 (kommer att redovisas under 2004) ställer SCB för Bokpriskommissionens räkning ett antal frågor. Uppgifterna från undersökningen 2002 redovisas i rapporten  
 Läs och bläddra – Resultat kring bok- och tidskriftsläsning från  
  
 SOM-undersökningen 
  
 1986–2002 
  
 som finns att hämta i sin helhet på www.scb.se/bokmoms. Några sammanfattande resul- tat redovisas nedan. 
  
 SOM-undersökningen 
  2002 – bokläsande 
 Andelen bokläsare bland Sveriges befolkning år 2002 jämfört med föregående år är oförändrad. Generellt sett har inte bokläsandet breddats till nya grupper. Däremot har läsandet ökat så tillvida att de som tidi- gare läste sporadiskt nu har övergått till att läsa mera än förut (läser ofta). År 1988 var det 30 procent som läste ofta och 58 procent som angav att de läste spo- radiskt. År 2002 var det i stället 39 procent som läste ofta och 47 procent som läste sporadiskt. Den främ- sta ökningen av bokläsningen har skett under senare år, det vill säga från 2000 till och med 2002. 
 Storläsarna hittar man bland kvinnor, högutbildade, boende i storstad samt i åldrarna  
 15–19 
  år och 40– 49 år. 
 Ungefär samma andel  
 icke-läsare 
  har redovisats sedan slutet av  
 1980-talet. 
  Flest av dem som aldrig läser några böcker återfinns bland de äldre (25 pro- cent,  
 70–85 
  år 2002). År 2002 var det 14 procent av befolkningen  
 (15–85 
  år) som redovisade att de aldrig läst något, vare sig en bok eller en tidskrift under det gångna året. Värt att notera är att gruppen  
 icke-läsare 
  bland dem som klassificerat sig som arbetare har minskat år 2002. Andelen kvinnor som tidigare klassats som  
 icke-läsare 
  har också mins- kat något. 
 I  
 SOM-undersökningen 
  2002 är det i stort sett ingen som svarat, att det är att kasta bort sin tid, att läsa böcker. De allra flesta instämmer i att det är synd att människor inte läser fler böcker. Det är också ytterst få, som sagt att det är tråkigt att läsa böcker. 69 procent höll med om påståendet Om böcker vore billigare skulle folk köpa mycket fler böcker men endast 28 procent sade sig ha blivit mer intresserade av att köpa böcker på grund av moms- sänkningen. Störst andel, som anser att momssänk- ningen gjort dem mer intresserade av att köpa böcker, finns bland personer som ökat sina inköp och som samtidigt läser ofta. 20 procent av männen och 35 procent av kvinnorna anser att momssänkningen har gjort dem mer intresserade av att köpa böcker. Det var 49 procent som ansåg att momssänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i Sverige. Minst positiv attityd till bokläsning återfinns bland de yngre mellan  
 15–29 
  år samt bland de äldsta mellan  
 80–85 
  år. 
 Den allra vanligaste typen av bok som läses är ro- manen. Romaner och deckare/ thrillers tillhör de bokgenrer som de personer, som ökat sina inköp, köpt flest av under 2002. 
  
 SOM-undersökningen 
  2002 – tidskriftsläsande 
 År 2002 läste hälften av Sveriges befolkning ofta nå- gon  
 vecko-/månadstidning. 
  Utöver det var det dess- 
 30 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 utom 27 procent som ofta läste  
 special-/facktidskrif- 
  ter. Det vanligaste sättet att få tillgång till  
 vecko-/ 
  månadstidning är genom att prenumerera, vilket nästan hälften gör av de som sagt att de läst någon  
 vecko-/månadstidning 
  eller tidskrift under den se- naste månaden. 
 De allra flesta, totalt 73 procent, anser inte att de- ras tidskriftsläsningsvanor förändrats under det se- 
 naste året. De läser varken mer eller mindre än de tidigare gjort. Kvinnor läser mer veckotidningar än män. År 2000 var det 50 procent av kvinnorna och 33 procent av männen som ofta läste veckotidningar. Sedan 1988 och fram till 2000 har andelen kvinnor som aldrig läser någon veckotidning legat runt 8 pro- cent. Samtidigt har andelen män som aldrig läser nå- gon veckotidning ökat från 12 till 19 procent. För 
 31 
 Prisutvecklingen på böcker och tidskrifter 
 både män och kvinnor har den största förändringen skett från 1998 till 2000 då andelen sporadiska läsare minskade i båda grupperna. 
 Det är de yngsta och de äldsta som läser mest veckotidningar. Högst andel som ofta läser veckotid- ningar finns dels bland de som är 15 till 19 år och dels bland de över 60 år (54 procent i båda grup- perna år 2000). 
 Attityder till bokläsande enligt  
 SOM-undersök- 
  ningen år 2002 
 I Sverige är man generellt positiv till bokläsning 
 Attityden till bokläsning är i stort sett odelat positiv: Det var år 2002 ytterst få som instämde i påståenden som Det är tråkigt att läsa böcker (6 procent) och Att läsa böcker är att kasta bort sin tid (4 procent). Samtidigt tyckte 72 procent att det är synd att män- niskor inte läser mer böcker och 84 procent att det alltid ger en viss behållning. 69 procent höll med om påståendet Om böcker vore billigare skulle folk köpa mycket fler böcker men endast 28 procent sade sig ha blivit mer intresserade av att köpa böcker på grund av momssänkningen. Det var dock 49 pro- cent som ansåg att momssänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i Sverige. 
 Kvinnor mest positiva 
 Skillnaden i attityder till bokläsning mellan män och kvinnor är att det råder en positivare inställning hos kvinnor. Män och kvinnor tycker likadant, men an- delen som instämmer i positiva attityder till bok- läsning är ungefär 10 procentenheter högre bland kvinnor. Likadant är det när det gäller påståenden som är negativa till bokläsning. Drygt 10 procenten- heter fler kvinnor än män tar avstånd från dessa på- ståenden. 20 procent av männen och 35 procent av kvinnorna anser att momssänkningen har gjort dem mer intresserade av att köpa böcker. Bland kvinnorna är det 56 procent, som håller med om att moms- 
 sänkningen var en effektiv åtgärd för att stimulera bokläsandet i Sverige. Bland männen är det 42 pro- cent som instämmer medan 19 procent säger sig inte ha någon uppfattning i denna fråga. 
 Yngre och äldre minst positiva 
 Minst positiv attityd till bokläsning återfinns bland de yngre mellan  
 15–29 
  år samt bland de äldsta mellan  
 80–85 
  år. 14 procent i åldrarna  
 20–29 
  år och 10 pro- cent i åldrarna  
 15–19 
  år anser att det är tråkigt att läsa böcker och 9 procent av de äldsta anser att bok- läsning bara är att kasta bort sin tid. 
 Störst andel av arbetare och egna företagare som inte har någon uppfattning om momssänkningen 
 Den tydligast märkbara skillnaden mellan dem som klassificerat sig som arbetare, tjänstemän respektive egna företagare syns då man ser till de attitydfrågor som direkt rör momsen. Där är det runt 20 procent av arbetare och egna företagare som säger sig inte ha någon uppfattning vare sig om momssänkningen har gjort dem mer benägna att köpa böcker eller om den har stimulerat läsandet bland befolkningen. Motsva- rande siffror för tjänstemän och akademiker är avse- värt lägre. 
 32 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
  
 I 
 våra tre tidigare rapporter, överlämnade till kul- turministern den 2 juli 2002, den 31 januari res- pektive den 29 augusti 2003, har vi fortlöpande redovisat och analyserat prisutvecklingen m.m. efter beslutet att fr.o.m. den 1 januari 2002 sänka 
 mervärdesskatten på böcker, tidskrifter m.m. från 25 procent till 6 procent. I närmast föregående rap- port, den tredje, kunde Bokpriskommissionen, med sitt treåriga mandat, redovisa ett halvtidsresultat av vår granskningsuppgift. Slutsatserna i detta halvtids- resultat sammanfattas i förordet till föreliggande rap- port. 
 I denna vår fjärde rapport kan vi överblicka hur priserna har utvecklats under de två år som nu har förflutit sedan momssänkningen genomfördes. Som tidigare grundar sig våra iakttagelser och slutsatser på det underlag som Statistiska centralbyrån (SCB) har ställt till förfogande. 
 Vi kan konstatera att SCB:s prismätningar blir allt- mer omfattande och skapar möjligheter att analysera allt fler moment i utvecklingen av berörda sektorer. Följande kan sägas om situationen inom boksektorn: 
 I de första rapporterna fokuserades intresset på de böcker som såldes i  
 bokhandeln  
 och över  
 bokklubbar- na 
 . Sedan förra rapporten har dessa försäljnings- kanaler kompletterats med uppgifter om den försälj- ning som sker via s.k.  
 nätbokhandlar  
 och genom  
 va- ruhus 
 ,  
 dagligvarubutiker  
 och  
 kiosker 
 . Mätperioderna för de olika försäljningskanalerna varierar och skapar olika förutsättningar för att granska genomslaget av momssänkningen. Vi återkommer till dessa frågor senare. 
 Även i fråga om antalet genrer har prismätningarna vidgats. Den s.k.  
 allmänlitteraturen 
 , dvs. skön- barn- och facklitteraturen, kompletteras i föreliggande un- derlag med  
 kurslitteraturen  
 inom universitet, högsko- lor och kommunal vuxenutbildning. Våra iakttagelser och slutsatser rörande prisutvecklingen på sistnämnda område kommer dock inte att direkt beröra genom- 
 slaget av momssänkningen eftersom prismätningarna på området startade först i juni 2002 efter ett särskilt regeringsuppdrag. Fokus ligger här på hur priserna på kurslitteraturen står sig i förhållande till den all- männa prisutvecklingen. 
 Till den komplexa analyssituationen kan också fö- ras den omständigheten att underlaget ger möjlighet till iakttagelser av utvecklingen i  
 olika tidsperspektiv 
 . 
 För den allmänlitteratur som säljs genom bokhandel eller bokklubbar kan alltså utvecklingen studeras allti- från tiden före momssänkningen till och med hösten 2003, dock med olika mätmetoder. Vi återkommer till detta under nästa avsnitt. Prisobservationerna för motsvarande litteratur som säljs genom nätbok- handlar, varuhus, dagligvarubutiker och kiosker om- fattar perioden från april 2002 och kan alltså inte di- rekt relateras till momssänkningen. Som nämnts gäl- ler i princip detsamma för kurslitteraturen. 
 Förutom möjligheten att följa prisutvecklingen för hela granskningsperioden skapar underlaget också förutsättningar för att titta på  
 utvecklingen under vissa perioder 
 . Bokpriskommissionen kommer att utnyttja denna möjlighet huvudsakligen för att belysa vilka prisutvecklingstrender som branscherna uppvisar. 
 På  
 tidskriftsområdet  
 är läget något enklare.  
 Urvalet  
 av tidskrifter är oförändrat liksom  
 försäljnings- kanalerna 
 . Liksom för bokhandels- och bokklubbsom- rådena ger underlaget möjlighet att analysera utveck- lingen under såväl hela perioden, dvs. oktober 2001 
 – oktober 2003, sedan momssänkningsbeslutet som delar av denna period. Vi avser att i första hand ut- nyttja uppgifterna för det senaste årets utveckling för att studera trenden inom tidskriftsområdet. 
 Prisutvecklingen inom både bok- och tidskrifts- sektorerna kan vara beroende av faktorer som förla- gen har svårt att själva påverka.  
 Portokostnaderna  
 spelar förstås en roll för det pris som bokklubbar och tidskriftsförlag tar ut.  
 Kronans internationella värde  
 kan påverka inköpen av litteratur, t.ex. den 
 33 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
  
 utländska kurslitteraturen. SCB har i sitt underlag till 
  
 Prisobservationerna för böcker hos  
 nätbokhandlar, 
  
 Kommissionen redovisat vissa uppgifter om utveck- 
  
 varuhus, dagligvarubutiker  
 och  
 kiosker  
 omfattar alltså 
  
 lingen inom dessa sektorer. I underlaget görs också 
  
 iakttagelser från april 2002 och framåt. Mätmetoder- 
  
 vissa jämförelser av de s.k. förlagsprisernas utveck- 
  
 na anges i SCB:s underlag. 
  
 ling  
 (F-priserna, 
  dvs. det pris förlagen åsätter sina 
  
 Till skillnad mot allmänlitteraturen följer SCB pris- 
  
 böcker och som används till återförsäljare) och pris- 
  
 utvecklingen på  
 kurslitteraturen  
 för en och samma 
  
 utvecklingen på dagspressområdet. Kommissionen 
  
 titel över tid och jämför olika titlar endast då nya 
  
 kommer att i förekommande fall knyta an 
  
 upplagor utkommer samt då bokbyten sker vid insti- 
  
 till dessa uppgifter i anslutning till analy- 
  
 tutionerna och komvuxgymnasierna i 
  
 sen av berörda områden. 
  
 Det 
  
 skall 
  
 urvalet. Utgångspunkten är att 
  
 vara 
  
 man vill följa prisutvecklingen 
  
 Mätmetoder 
  
 billigt att 
  
 läsa 
  
 på kurslitteratur som är aktuell 
  
 Vissa grundläggande uppgifter om de 
  
 RAPPORT 
  
 och används i undervisningen vid 
  
 prismätningar som har tillämpats i före- 
  
 universitet, högskolor och 
  
 liggande underlag har kommenterats i 
  
 komvuxgymnasier runt om i lan- 
  
 det förra avsnittet. Följande komplet- 
  
 det. Prismätningarna görs årligen i 
  
 terande preciseringar kan göras. 
  
 augusti från år 2002 till år 2004 i 
  
 Prismätningarna på de böcker som 
  
 bokhandlar och på nätbokhandelns 
  
 säljs via  
 bokhandeln  
 grundade sig in- 
  
 4  
 sajter. 
  
 ledningsvis på de konsumentinrik- 
  
 Från 
  
 BokpriskommissionenHösten 
  
 På  
 tidskriftssidan  
 görs noteringarna 
  
 tade katalogerna som ett urval av 
  
 2003 
  
 nu liksom tidigare genom observationer 
  
 Sveriges bokhandlar använder. Se- 
  
 i butik eller information från Internet. 
  
 dan april 2002 utförs mer omfat- 
  
 Det är en metod som kommer att tilläm- 
  
 tande prismätningar i butik. Resul- 
  
 pas också i framtida mätningar. Mät- 
  
 tatet av dessa mätningar jämförs för perioden 
  
 perioden i föreliggande underlag är okto- 
  
 som helhet med de katalogbaserade resultaten från 
  
 ber 2001 till oktober 2003 med möjlighet att också göra 
  
 2001. Trendbeskrivningen utgår från de pris- 
  
 avstämning av utvecklingen under bl.a. oktober 2002 till 
  
 observationer i butik som har gjorts i butik under 
  
 oktober 2003, dvs. den senaste trenden. Vad gäller grun- 
  
 2002 och 2003. SCB har i sin rapport till Kommis- 
  
 derna för urvalet av tidskrifter och metoderna för att 
  
 sionen, som delvis återges i ett särskilt avsnitt i vår 
  
 beräkna prisändringar m.m. hänvisas till relevant avsnitt 
  
 rapport och som återfinns i sin helhet på SCB:s 
  
 i SCB:s underlag. 
  
 hemsida Simpson, redovisat hur man har gått till 
  
 Säkerheten i våra bedömningar 
  
 väga för att välja ut bokhandlar och boktitlar m.m. 
  
 Vi hänvisar till denna redovisning. 
  
 I våra tre tidigare rapporter har vi i samband med att 
  
 Prisutvecklingen på böcker som säljs genom  
 bok- 
  
 vi har redovisat våra iakttagelser och slutsatser också 
  
 klubbar  
 mäts nu liksom tidigare genom observationer 
  
 kommenterat med vilken grad av säkerhet vi har kun- 
  
 i klubbarnas medlemstidningar. Det är en metod som 
  
 nat presentera våra resultat. Det har varit ett resone- 
  
 kommer att tillämpas också i framtida mätningar. 
  
 mang som har utgått från de s.k. osäkerhetstalen i 
  
 Metoden redovisas utförligt i SCB:s underlag. 
  
 underlaget. Osäkerhetstalen, som är ett uttryck för 
  
 34 
 den variation i resultaten som uppstår på grund av urvalet, har varierat över tiden och varit olika stora för boksektorn resp. tidskriftssektorn samt varierat för de olika litteraturkategorierna m.m. 
 Med utgångspunkt i säkerhetsresonemanget har sedan Bokpriskommissionens resultat presenterats i termer av det är sannolikt, det är inte osan- nolikt, det kan inte uteslutas etc. Läsaren av våra rapporter kan möjligen ställa sig frågan om inte osäkerhetsaspekten har blivit alltför framträdande i våra texter och om det inte skulle vara möjligt att uppnå en högre grad av precision i våra slutsatser. 
 Låt oss därför med utgångspunkt i det sagda illus- trera den problematik som Bokpriskommissionen står inför när vi skall försöka precisera våra slutsatser om utvecklingen. Det kan enklast ske genom att ta ett exempel från en av sektorerna i förra rapporten, nämligen prisutvecklingen på de böcker som säljs över bokhandeln. 
 Vi kunde i förra rapporten konstatera att för att priset på böcker vid utgången av april 2003 skulle ansetts ha sänkts till den nivå som momssänkningen motiverade skulle de uppvisa ett sänkt pris med 11 procent. SCB:s underlag utvisade att sänkningen för de böcker som sålts över bokhandeln uppgick till – 7,4 ± 3,5 procent. Osäkerhetstalet uppgick alltså i detta fall till ±3,5 procent. 
 Det är i ett statistiskt sammanhang inget uppseen- deväckande med det redovisade osäkerhetstalet eller dess storlek. I alla statistiska urvalsundersökningar finns en felmarginal som beror på urvalets storlek och det underliggande materialets variation. Problemet uppstår när felmarginalen är så stor som i det angivna exemplet att tolkningen av utfallet kan leda till vitt skilda resultat. 
 I strikt saklig mening innebar siffrorna i SCB:s un- derlag att priset på böcker som sålts över bokhandel under den aktuella perioden hade sänkts med  
 maxi- malt 10,9 procent  
 eller  
 minimalt 3,9 procent.  
 Att be- 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 skriva det i dessa termer hade alltså varit att ge en absolut saklighet åt mätningsresultatet. 
 Med hänsyn till den uppgift som Bokpris- kommissionen har givits skulle en redovisning av re- sultatet i dessa termer dock inte uppfattas som me- ningsfull. Här måste Kommissionen gå ett steg längre. Kommissionen gör därför en tolkning av si- tuationen, baserad på de kunskaper om branscherna, marknaden m.m. som finns i Kommissionen. En sammanvägning av resultatet i det statistiska underla- get och dessa kunskaper leder Kommissionen fram till den slutsats som vi presenterade i förra rapporten, nämligen att vi inte helt kan utesluta att resultatet av- speglar ett fullt genomslag av momssänkningen. 
 Kommissionen har funnit det angeläget att på detta sätt belysa frågan om med vilken säkerhet vi redovi- sar våra iakttagelser och slutsatser. Det är av bety- delse också inför granskningen av de resultat som vi kommer att presentera i kommande delrapporter och i vår slutrapport. 
 Låt oss nu övergå till att kommentera hur förutsätt- ningarna ser ut vad gäller säkerheten i våra bedöm- ningar i föreliggande rapport. Följande kan konstate- ras. 
 Som SCB har påpekat i sitt underlag till Kommis- sionen har osäkerhetstalen minskat i förhållande till föregående rapport i och med att det ingår fler pris- observationer. Likväl finns det förstås en grad av osäkerhet, baserad på tidigare nämnda omständighe- ter, som måste beaktas i analysen. Utfallssiffrorna är dock denna gång tydligare än i förra rapporten vil- ket gör att osäkerhetstalet normalt inte påverkar huvudslutsatsen. Vi återkommer till detta i anslut- ning till våra iakttagelser och slutsatser av underla- get. 
 Vissa förutsättningar 
 Innan vi går in på våra iakttagelser och slutsatser i denna rapport är det som tidigare angeläget att be- 
 35 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 tona att dessa slutsatser och iakttagelser avser ge- nomsnittet dels generellt för böcker respektive tid- skrifter, dels för de olika granskade kategorierna inom respektive grupp. Det betyder att det kan fin- nas böcker, tidskrifter och aktörer inom de olika ka- tegorierna med resultat som är både bättre och sämre än genomsnittet. Det är dock inte möjligt för oss att uttala oss om utfallet på andra nivåer eller med högre detaljeringsgrad än dem som redovisas i underlaget. 
 IAKTTAGELSER 
 Som angivits i tidigare rapporter har vi vid gransk- ningen av SCB:s underlag haft som utgångspunkt att en sänkning av momsen på böcker och tidskrifter från 25 procent till 6 procent borde ge utrymme för en sänkning av prisnivån generellt med  
 15,2 procent  
 under förutsättning att alla övriga omständigheter som påverkar prisnivån är lika. 
 Nu liksom tidigare måste vi dock betona att det vid bedömningen av om prissänkningen på böcker och tidskrifter verkligen uppnår denna nivå är nöd- vändigt att väga in också andra faktorer. 
 Om man alltså tar hänsyn till den allmänna prisut- vecklingen under den aktuella mätperioden, dvs.  
 2001–2003 
  för böcker och oktober  
 2001–oktober 
  2003 för tidskrifter, måste den förväntade prissänk- ningen justeras. För att en bok vid utgången av 2003 skall anses ha sänkts till den nivå som momssänk- ningen motiverar skall den uppvisa ett sänkt pris med  
 11,7 procent 
 . Motsvarande siffra för tidskrifterna är  
 12,1 procent 
 . För närmare beskrivning av beräknings- gången hänvisas till SCB:s rapport. 
 De 11,7 respektive 12,1 procenten utgör alltså måttstockarna för jämförelserna av prissänkningar- na inom bok- respektive tidskriftssektorerna. 
 När det gäller kurslitteraturens område är det, som tidigare påpekats, inte aktuellt att direkt avläsa momssänkningens effekt på prisutvecklingen. Det 
 beror på att mätningarna enligt avtal startade först i augusti 2002 och att det alltså inte finns något jämfö- relsematerial från perioden före momssänkningsbe- slutet. I stället kommer iakttagelserna att vara kopp- lade till en jämförelse med den allmänna prisutveck- lingen under den undersökta perioden, dvs. augusti 2002 till augusti 2003. Frågan blir alltså på detta om- råde om prisutvecklingen på kurslitteraturen ligger under, över eller jämsides med den allmänna prisut- vecklingen i landet. 
 Låt oss i det följande, med beaktande av de an- givna utgångspunkterna och inledningsvis med fokus på resultatet för hela mätperioden, göra iakttagelser vad gäller utvecklingen inom bokområdet. 
 Iakttagelser om prisutvecklingen inom allmänlitteraturen under perioden 2001– 2003 
 Sammantaget har böcker från samtliga försäljnings- kanaler minskat i pris med 8,9 ± 1,8 procent. 
 Om man separerar bokhandelns och bokklubbar- nas böcker finner vi att böcker sålda över  
 bokhan- deln  
 har prissänkts med 8,2 ± 2,4 procent medan  
 bokklubbarnas  
 sänkning ligger på 9,7 ± 1,8 procent. 
 Om vi tittar på de olika bokkategorierna inom dessa grupper finner vi dock betydande skillnader i momssänkningens genomslag. 
  
 Inom  
  
 bokhandeln  
  
 har  
 skönlitteraturen  
 sänkts med 12,9 ± 3,5 procent och  
 barnlitteraturen  
 med 10,4 ± 5 procent. Sänkningen för  
 facklitteraturen  
 ligger på en lägre nivå, 3,6 ± 4 procent. Osäkerhetstalen är ge- nomgående relativt höga. 
  
 Även på  
 bokklubbsområdet  
 är differenserna stora mellan de olika kategorierna.  
 Skön 
 - och  
 facklitteratu- ren  
 uppvisar de mest markanta sänkningarna, 10,5 ± 2,5 procent respektive 9,6 ± 4 procent. För  
 barn- litteraturen  
 är sänkningen mindre, 6,3 ± 3,7 procent. Osäkerhetstalen är något mindre än för bokhandels- området. 
 36 
 Iakttagelser om prisutvecklingen inom allmänlitteraturen under det senaste året 
 Underlaget gör det möjligt att avläsa trenden för det senaste året, dvs. mellan åren 2002 och 2003. Under den perioden har den allmänna prisutvecklingen ökat med 2,0 procent. Hur har prisökningen under samma tid varit inom allmänlitteraturen? Vi noterar att prisökningarna inom  
 bokhandeln  
 under denna tid har varit 5,9 ± 2,2 procent och inom  
 bokklubbarna  
 1,0 ± 1,4 procent. 
 För nätbokhandeln, varuhus, dagligvarubutiker och kiosker är mätperioden oktober 2002 till oktober 2003. Den allmänna prisutvecklingen ökade under denna period med 1,5 procent. Böcker som såldes i  
 varuhus, dagligvarubutiker  
 och  
 kiosker  
 ökade under samma period i pris med 5,0 ± 2,5 procent medan priserna  
 i nätbokhandeln  
  
 minskade  
 med 1,6 ± 2,4 procent. 
 Uppdelat på genrer uppvisar de olika försäljnings- kanalerna olika mönster. 
 Inom  
 bokhandeln  
 är det  
 facklitteraturen  
 som uppvi- sar de största prisökningarna. Prisutvecklingen i fråga om  
 skönlitteraturen  
 har varit dämpad inom  
 bokhan- deln  
 medan  
 nätvaruhandeln  
 faktiskt uppvisar en  
 kraf- tig minskning  
 av priserna. För  
 barnlitteraturen  
 är osäkerhetstalen genomgående så stora att det är svårt att avläsa några säkra trender. 
 Iakttagelser rörande prisutvecklingen för kurslitteratur under perioden augusti 2002 
 – augusti 2003 
 SCB:s prismätningar av kurslitteraturen omfattar pe- rioden augusti 2002 – augusti 2003. Som måttstock vid bedömningen av prisutvecklingen används den allmänna prisutvecklingen under motsvarande period. Den uppgår till +2 procent. 
 I underlaget är kurslitteraturen uppdelad i tre kate- gorier: den litteratur som används i den kommunala 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 vuxenutbildningen/  
 komvuxlitteraturen  
 och  
 svensk  
 res- pektive  
 utländsk universitets- och högskolelitteratur 
 . För varje kategori anges prisutvecklingen för den littera- tur som försäljs dels genom  
 bokhande 
 l, dels via  
 nät- bokhandeln 
 . Följande iakttagelser kan göras: 
  
 – 
  
 priserna på  
 komvuxlitteratur  
 i  
  
 bokhandeln  
  
 har sti- git med 4,0 ± 2,1 procent 
  
 – 
  
 priserna på  
 universitets- och högskolelitteratur  
 i  
  
 bok- handeln  
  
 har stigit med 1,2 ± 2,1 procent 
  
 – 
  
 priserna på  
 komvuxlitteratur  
 i  
  
 nätbokhandeln  
  
 har stigit med 2,3 ± 0,8 procent 
  
 – 
  
 priserna på  
 universitets- och hög 
 s 
 kolelitteratur  
 i  
  
 nät- bokhandeln  
  
 har stigit med 4,8 ± 4,2 procent 
  
 Övriga iakttagelser rörande utvecklingen för kurslitteratur 
 Som nämnts finns det inga mätningar av priserna i butik eller nätbokhandel för perioden före moms- sänkningsbeslutet. Det går därför inte att göra några iakttagelser om momssänkningens faktiska genomslag på kurslitteraturen. I underlaget redovisas förlagspris- utvecklingen för kurslitteratur november 2001 – no- vember 2003 jämförd med den allmänna prisutveck- lingen under motsvarande period. Det betyder att momsen inte ingår i underlaget. Urvalet är relativt begränsat och omfattar endast identiska titlar. Även andra omständigheter pekar på att redovisningen måste tolkas med försiktighet. Med dessa förbehåll kan konstateras att förlagspriserna för  
 komvuxlittera- turen  
 under den aktuella perioden ökat med 8,6 ± 0,8 procent medan förlagsprisökningen för  
 svensk univer- sitets- och högskolelitteratur  
 uppgår till 4,7 ± 1,4 pro- cent. Den allmänna prisutvecklingen för perioden har beräknats till +4,2 procent. 
 Övriga iakttagelser rörande utvecklingen inom boksektorn 
 I SCB:s underlag görs jämförelser mellan  
 förlagens  
 priser (se tidigare kommentar rörande de s.k.  
 F-pri- 
  
 37 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 serna) och priserna i  
 bokhandeln  
 och  
 nätbokhandeln 
 . Bokhandelns prisökningar följer i princip förlagens under perioden oktober 2002 till oktober 2003. Det rör sig om prisökningar i storleksordningen  
 4,7–4,9 
  procent. Nätbokhandeln uppvisar under samma pe- riod prissänkningar i storleksordningen 1,6 procent med tyngdpunkten på sänkningar inom skönlitteratu- ren. 
  
 Portokostnaderna  
 spelar stor roll för prisbilden sär- skilt för bokklubbarna, nätbokhandlarna, förlag med direktförsäljning och för tidskriftsprenumerationer- na. Sistnämnda område tar vi upp senare. SCB:s slutsats av portoprisernas utveckling och betydelse för boksektorn för perioden efter momssänkningen är att portopriserna i stort har gått upp med pro- centtal som motsvarar den allmänna kostnadsutveck- lingen. Det bör noteras att enskilda företag kan ha särskilda avtal eller överenskommelser som gör att deras portoprisutveckling avviker från detta möns- ter. 
 En fråga som kan spela roll för prisbilden för inköpen av utländsk litteratur är vilket värde som den svenska valutan har internationellt. I vår gransk- ning har den frågan aktualitet när det gäller utveck- lingen av priserna på den utländska universitets- och högskolelitteraturen. Under den aktuella perioden – 2001 till 2003 – har kronan stärkts mot framför allt dollarn men också mot det brittiska pundet. I förhål- lande till euron har kronan varit förhållandevis oför- ändrad. 
 Efter denna genomgång av utvecklingen inom bok- sektorn övergår vi till att notera vad som har skett inom tidskriftssektorn. Vi börjar med iakttagelser rörande utvecklingen under hela mätperioden, dvs. oktober 2001 – oktober 2003 för att därefter granska trenderna under det senaste året. Vi gör också vissa iakttagelser om faktorer utöver momsen som bran- schen har svårt att själva styra, men som kan ha på- verkat prisutvecklingen inom sektorn. 
 Iakttagelser om prisutvecklingen inom tid- skriftssektorn oktober  
 2001–oktober 
  2003 
 Som nämnts skulle ett fullständigt genomslag av momssänkningen på tidskriftsområdet kunna avläsas i prissänkningar om minst 12,1 procent. Den avläs- ningsbara faktiska sänkningen uppgår för tidskrifts- sektorn som helhet till 8,1 ± 0,9 procent. I jämförelse med boksektorn är osäkerhetstalen relativt låga. 
 Liksom inom bokområdet är genomslaget av momssänkningen för de olika  
 tidskriftskategorierna  
 mycket varierande. 
 Familje- och damtidningar  
 och tidskrifter inom om- rådena  
 idrott, motion och friluftsliv  
 uppvisar prissänk- ningar om 10,7 ± 1,2 procent respektive 9,2 ± 1,0 procent. Klart under genomsnittet för tidskriftsom- rådet finner vi  
 datortidskrifter  
  
 (–2,4 
  
  ± 1,2 procent) och tidskrifter inom  
 ekonomi, teknik, hobby och foto 
  
 (–2,6 
  ± 2,2 procent). På den nedre halvan kan vi också notera  
 serie 
 - och  
 motortidningar 
 . 
 Iakttagelser om prisutvecklingen inom tidskriftssektorn under det senaste året 
 Underlaget tar upp prisutvecklingen på tidskriftssidan också under mätperioden oktober 2002 – oktober 2003. Under den perioden har den allmänna prisut- vecklingen ökat med 1,3 procent. 
 Närmast denna siffra ligger  
 familje- och damtidningarna  
 (+ 1,4 ± 0,4 procent) medan betydligt större ökningar kan avläsas för  
 motortidningar  
 (+ 4,7 
 ± 0,6 procent),  
 serietidningar  
 (+ 4,7 ± 1,0 procent) och tidningar om  
 ekonomi, teknik, hobby  
 och  
 foto 
  
 (+ 4,6 ± 1,9 procent). Även datortidskrifterna åter- finns på denna ökningsnivå. 
 Övriga iakttagelser rörande utvecklingen inom tidskriftssektorn 
 Som nämnts kan portokostnaderna spela stor roll för prisbilden inom vissa sektorer. Här är förstås produ- 
 38 
 centernas kostnader för distribution av tidskrifter av särskilt intresse. I underlaget kan vi konstatera att portopriserna för tidskriftsförsändelser under åren 2001 – 2003 har ökat klart mer än den allmänna prisutvecklingen. Medan den senare har ökat med 4 procent har portopriserna ökat med 7 – 14 procent beroende på försändelsetyp. Som nämnts kan enskil- da företag ha särskilda avtal eller överenskommelser som gör att deras portoprisutveckling skiljer sig från de angivna siffrorna. 
 Som en relief till kostnadsutvecklingen inom tidskriftssektorn har SCB redovisat prisutvecklingen på dagstidningsområdet. Siffrorna visar att en pris- ökning under perioden oktober 2001 och oktober 2003 på dagstidningsområdet om 5,7 procent kan jämföras med en generell prisökning på tidskriftsom- rådet om 8,4 procent. 
 Iakttagelser om försäljningen av böcker och tidskrifter 
 Låt oss slutligen till våra iakttagelser notera hur för- säljningen av böcker och tidskrifter har utvecklats under perioden efter momssänkningen. SCB:s under- lag pekar på att omsättningen inom  
 bok-, 
  pappers- och tidningshandeln ökade kraftigt efter moms- sänkningen. I tidigare rapporter har vi talat om en ökning i förhållande till år 2001 på i storleksord- ningen 15 %. Siffrorna för 2003 pekar på en utpla- ning och viss nedgång men fortsatt hög nivå i jämfö- relse med perioden före momssänkningen. Kommis- sionen har inte tillgång till material som ger besked om utvecklingen av antalet sålda böcker under perio- den. 
 SLUTSATSER 
 Inledning 
 Det är en tämligen komplex bild av utvecklingen som vi har redovisat i det tidigare. När vi nu övergår till att dra våra slutsatser utifrån dessa iakttagelser känns 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 det angeläget att strukturera slutsatserna så att de blir överskådliga och lätta att följa. Vi kommer att börja med boksektorn och analysera utfallet inom de olika försäljningskanalerna och de olika bokkategorierna inom allmänlitteraturen. Eftersom granskningsförut- sättningarna är annorlunda för kurslitteraturen be- handlar vi den sektorn separat. Efter boksektorn föl- jer våra slutsatser om utvecklingen på tidskriftsom- rådet. Avslutningsvis berör vi frågan om hur försälj- ningen av böcker och tidskrifter har utvecklats och läsvanesituationen m.m. 
 Boksektorn 
 Priserna på den allmänlitteratur  
 (skön-, 
  barn- och facklitteratur) som har sålts över samtliga försäljnings- kanaler har minskat med 8,9 ± 1,8 procent. Det skall jämföras med måttstocken 11,7 procent för fullt genomslag av momssänkningen. Slutsatsen är alltså att man inte har nått det målet. Det fattas minst nå- gon procentenhet. 
 Om vi analyserar de två försäljningskanalerna bok- handeln och bokklubbarna var för sig finner vi att ingen av försäljningskanalerna uppvisar priser som motsvarar fullt genomslag av momssänkningen. Bok- klubbarna kan dock ligga snubblande nära med sitt resultat 9,7 ± 1,8 procent medan bokhandeln bekräf- tar resultatet på någon procents avvikelse från den förväntade nivån. 
 Vad är det då som ligger bakom resultaten i de två försäljningskanalerna? Bokpriskommissionen gör föl- jande bedömning: 
 När det gäller  
 bokhandeln  
 är det uppenbarligen facklitteraturen som kraftigt påverkat resultatet. Medan  
 skön- och barnlitteraturen  
 uppvisar siffror som väl eller nära motsvarar momsgenomslaget lig- ger prisutvecklingen på  
 facklitteratursidan  
 på en an- nan nivå. Vi har redan i tidigare rapporter fäst upp- märksamheten på utvecklingen inom det området. Av SCB:s underlag framgår att facklitteraturen vidare 
 39 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 i den senaste rapporten genom förbättrat underlag givits en ökad tyngd i viktningen av de olika littera- turkategorierna vid fastställandet av slutsiffrorna för bokhandelsområdet. Vår bedömning är att vikt- ningen av facklitteraturen, vid sidan av prisutveck- lingen, också kan vara en faktor bakom resultatet för bokhandeln. 
 När det gäller  
 bokklubbarna  
 finns det egentligen inget större skäl att närmare analysera siffrorna efter- som resultatet ligger så nära den förväntade nivån. Det sämre genomslaget av momssänkningen på barn- litteraturen kan dock noteras. Underlaget tyder på att portokostnadsfrågan inte har spelat en avgörande roll för kostnadsutvecklingen. 
 Bedömningen av prisutvecklingstrenden under det senaste året tycks bekräfta den bild som vi har fått fram för hela mätperioden.  
 Bokhandeln  
 uppvisar ökningar som klart överstiger den allmänna prisut- vecklingen, medan priserna i  
 bokklubbarna  
 ligger un- der. 
 I Kommissionens diskussioner om resultatet i fråga om prisutvecklingen inom bokhandeln och bokklubbarna har frågor ställts om underlaget. De har framför allt rört tre aspekter. Utnyttjandet av den databas som används för urvalet av de ingående litteraturkategorierna, Seeligs databas, har fortsatt ifrågasatts av branschföreträdare inom Kommissio- nen. Vidare har man efterlyst ett offentliggörande av de titlar som faktiskt har utnyttjats i prismätningarna. En tredje fråga har gällt om prismätningarna har gjorts på relevanta och jämförbara titlar så att t.ex. kvalitetsförbättringar och kvalitetsutveckling etc. har fångats upp. 
 SCB har informerat Kommissionen om att man har haft fortsatta kontakter med branschföreträdare och med Huang om dess databas. De specifika far- hågor som branschen haft har prövats i diskussioner mellan SCB och Huang samt genom kontroll av data- bas och urval. Inget har därvid enligt SCB framkom- 
 mit som skulle kunna styrka uppfattningen att data- basen utgör en felkälla. SCB har bett branschföre- trädare att precisera eventuella ytterligare oklarheter. SCB har också erinrat om det seminarium som man anordnade för ledamöter i Kommissionen, bransch- företrädare och representanter för medierna för att klargöra hur prisundersökningarna görs, hur Seeligs databas används samt skälen till varför SCB av hän- syn till enskilda företag inte får lämna ut titelurvalet. Titlarna i SCB:s urval är slumpmässigt dragna ur Seeligs register vilket omfattar så gott som all bokut- givning i Sverige. Titlar som förekommer allmänt på den kommersiella marknaden utgör basen för urva- let. Urvalen av titlar för respektive år blir efter grup- pering med avseende på tekniska kvalitetsvariabler jämförbara. Hänsyn tas till böckers kvalitetsför- ändringar mellan olika mättillfällen. SCB hänvisar här till relevant tekniskt avsnitt i sin underlags- rapport. Den återfinns i sin helhet på SCB:s hem- sida. 
 Frågan om möjligheten att få ta del av uppgifter om vilka boktitlar som underlaget baserar sig på har prövats rättsligt. På framställning av Svenska Förläg- gareföreningen och Svenska Bokhandlareföreningen har SCB, med hänvisning till bestämmelser om statistiksekretess i sekretesslagen, avvisat ett offent- liggörande av boktitlarna. SCB:s beslut har efter överklagande bekräftats av Kammarrätten i Stock- holm. 
  
 Bokpriserna i  
 varuhusen, dagligvarubutikerna  
 och  
 kioskerna  
 har under det senaste året stigit mer än den allmänna prisutvecklingen i samhället. Vi noterar dock med tillfredsställelse att vi har ett helt annat läge när det gäller prisutvecklingen för de böcker som säljs över  
 nätbokhandeln 
 . Här kan vi till och med av- läsa en sänkning av priserna under perioden. Kom- missionen har inhämtat att läget inom nätbokhandeln sannolikt beror på en skarp konkurrenssituation mel- lan ett par av de större aktörerna inom den bran- 
  
 40 
 schen. Detta priskrig medför uppenbarligen att konsumenterna får tillgång till böcker med särskilt förmånliga priser. 
 Bokpriskommissionen redovisar ju, liksom SCB i sina underlag till oss, sina iakttagelser och resultat i procentform och vi beskriver med en procent- angivelse vad som skiljer iakttaget resultat från det resultat som borde ha uppnåtts vid fullt genomslag av momssänkningen. Det kan för läsaren möjligen vara av intresse att denna beskrivning också uttrycks i kronor och ören för att ännu tydligare illustrera situa- tionen. Låt oss göra detta genom att ge några exem- pel. Det bör betonas att beräkningarna i exemplen genomgående bygger på ett utnyttjande av medelvär- det i prismätningarna och att osäkerhetstalen alltså inte har beaktats. 
 Som framgått av den tidigare framställningen för- utsätts ett fullt genomslag av momssänkningen efter 2 år ge ett sänkt pris på bokområdet om 11,7 pro- cent. För en bok, som tidigare har kostat 250 kro- nor, bör priset alltså vara 220,75 kronor efter moms- sänkningen, dvs en sänkning av priset med 29,25 kronor (om vi fortfarande tillämpade örespriser). Motsvarande prisförändring för en bok som tidigare 
 har kostat 70 kronor är 8,19 kronor. Boken bör alltså nu kosta 61,81 kronor. 
 När vi nu kan konstatera att  
 bokhandelns  
 priser inte fullt ut avspeglar momssänkningen utan att det fattas några procentenheter betyder det följande: 250- kronorsboken borde vid fullt genomslag av moms- sänkningen kosta 220,75 kronor. Det uppnådda re- sultatet inom bokhandeln skulle innebära att boken i stället kostar 229,50 kronor. Skillnaden är alltså 8,75 kronor. Motsvarande siffror för  
 70-kronorsboken 
  är att boken i bokhandeln i dag kostar Anderson kronor i stället för förväntade 61,81 kronor, en skillnad på 2,44 kronor. 
 På  
 bokklubbsområdet  
 kostar  
 250-kronorsboken 
  idag 225,75 kronor mot idealresultatet 220,75 kro- 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 nor. Skillnaden är alltså 5 kronor. Motsvarande siff- ror för  
 70-kronorsboken 
  är att den idag hos bok- klubbarna kostar 63,21 i stället för förväntade 61,81 kronor, en skillnad på 1,40 kronor. 
 Ovannämnda exempel syftar i första hand till att ge relief åt en i övrigt procentbaserad framställning. Vi återkommer till motsvarande exemplifieringar vid analysen av utvecklingen inom tidskriftssek- torn. 
 När det gäller  
 kurslitteraturen  
 har vi att bedöma om den sedan mätningarna startat har blivit jämförel- sevis billigare eller dyrare än andra varor i samhället. Svaret på den frågan är att det inte kan uteslutas att priserna på denna litteratur i stort följer den allmänna prisutvecklingen. Några säkra vinster eller förlus- ter för konsumenterna kan alltså inte avläsas utom möjligen för köparna av universitets- och högskolelit- teratur i bokhandeln. Priserna kan här ligga under den allmänna prisutvecklingen. 
 Kommissionens diskussion om utfallet av pris- mätningarna på kurslitteraturen har i första hand gällt om det är en tillförlitlig metod att som SCB har gjort också jämföra identiska och förändrade titlar. SCB har förklarat att den tillämpade tekniken ger tillräck- ligt säkra resultat. 
 När det gäller kurslitteraturens prisutveckling i ett längre tidsperspektiv bör uppgifterna tolkas med för- siktighet. 
 Förlagsprisernas utveckling sedan november 2001 tyder på att priserna på  
 komvuxlitteraturen  
 har blivit jämförelsevis klart högre än på andra varor i samhäl- let. Samtidigt kan vi notera att den  
 svenska universi- tets- och högskolelitteraturen  
 i stort synes ha följt pris- utvecklingen. 
  
 För den importerade  
 utländska universitets- och högskolelitteraturen  
 verkar priserna ha utvecklats lug- nare än för andra varor. Möjligen kan det bero på den svenska kronans utveckling i förhållande till an- dra valutor. 
  
 41 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 Tidskriftssektorn 
 Ett fullt genomslag av momssänkningen på det pris som konsumenten betalar skulle på tidskriftsområdet betyda att priset reduceras med 12,1 procent. Det målet har inte nåtts. Resultatet innebär att det fattas ca 4 procent för att man skall kunna tala om fullt ge- nomslag av momssänkningen. 
 Liksom i samband med tidigare prismätningar kan vi konstatera att variationerna inom tidskriftssektorn är betydande. 
 Närmast prismålet ligger nu, liksom tidigare,  
 familje- och damtidningar  
 liksom tidskrifter inom om- rådena  
 idrott, motion och friluftsliv 
 . Resultatet är dock denna gång inte sådant att det fullt ut avspeglar momssänkningen även om särskilt  
 familje- och dam- tidningar  
 ligger mycket nära detta. 
 Bland dem som ligger en bra bit från ideal- resultatet kan vi nu liksom tidigare notera datortid- skrifterna, tidskrifter inom ekonomi, teknik, hobby och foto, serietidningar och motortidningar. 
 I vår förra rapport tyckte vi oss kunna avläsa en glädjande vändning av prisutvecklingen på datortid- skrifterna. Tyvärr visade sig den slutsatsen grunda sig på uppgifter som SCB nu har funnit anledning att re- videra. Datortidskrifterna behåller därmed sin place- ring i momsanpassningsligan. 
 Resultatet på tidskriftsområdet är något sämre än vad vi har kunnat redovisa i tidigare rapporter. Vi kan ju också notera prisutvecklingen på tidskrifts- sidan i jämförelse med dagspressen. Vi ställer oss därför frågan vad detta kan bero på. Möjligen kan den tydliga ökningen av portopriserna utgöra en del av förklaringen. 
 Låt oss, i likhet med bokområdet, illustrera pris- problematiken på tidskriftsområdet också genom att beskriva situationen i termer av kronor och ören. Syf- tet är redan tidigare angivet. Beräkningarna i exemplen bygger genomgående på ett utnyttjande av medelvärdet i prismätningarna utan beaktande av osäkerhetstalen. 
 Som framgått av den tidigare framställningen förut- sätts ett fullt genomslag av momssänkningen efter 2 år ge ett sänkt pris på tidskriftsområdet om 12,1 pro- cent. För en tidskrift, som tidigare har kostat 20 kro- nor, bör priset vara 17,58 kronor, dvs en sänkning av priset med 2,42 kronor. Motsvarande sänkning av en tidskrift som tidigare har kostat 40 kronor är 4,84 kronor. Tidskriften bör alltså nu kosta 35,16 kronor. 
 När vi nu kan konstatera att tidskrifterna generellt inte fullt ut avspeglar momssänkningen utan att det fattas ett antal procentenheter betyder det följande:  
 20-kronorstidskriften 
  borde vid fullt genomslag av momssänkningen kosta 17,58 kronor. Det uppnådda resultatet innebära i stället att tidskriften kostar 18,38 kronor. Skillnaden är alltså 80 öre. Motsvarande siff- ror för  
 40-kronorstidskriften 
  är att den idag kostar 36,76 kronor i stället för förväntade 35,16 kronor, dvs. en skillnad på 1,60 kronor. 
 Om liknande beräkningar görs på resultatet för familje- och damtidningar och man utgår från ett lösnummerpris av 20 kronor kostar tidningen idag 17,86 kronor i stället för förväntade 17,58, dvs. en skillnad på 28 öre. När det rör sig om dessa slag av belopp måste man också beakta att prissättningen av tidskrifter förstås inte rör sig inom dessa marginaler. Normalt gäller det hela eller halva krontal för pris- angivelsen. 
 Försäljningen av böcker och tidskrifter m.m. 
 SCB:s statistik visar att försäljningen av böcker, pap- per och tidningar är fortsatt hög även om den kraf- tiga ökningen av försäljningen som kunde avläsas det första året efter momssänkningen nu har klingat av. Nivån tycks fortfarande ligga drygt 12 procent över vad som gällde för år 2002. Vår bedömning är liksom tidigare att en väsentlig förklaring till detta ligger i momssänkningens genomslag. 
 Med hänsyn till våra direktiv har vi koncentrerat våra iakttagelser och därpå grundade slutsatser på frå- 
 42 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 gor om momssänkningens effekter för konsumen- terna. Hur har priserna påverkats av momsbeslutet och hur har läsningen i landet utvecklats? 
 I vårt arbete dyker då och då också upp frågor om momssänkningen har haft effekter också i andra avse- enden än de angivna. Finns det t.ex. möjligheter att beskriva vilken betydelse momssänkningen har haft för den ekonomiska utvecklingen i bok- och tid- skriftsbranscherna? Har den påverkat utgivnings- verksamheten m.m.? 
 Hittills har vi valt att begränsa våra analyser inom dessa områden till att redovisa iakttagelser om ut- 
 vecklingen av försäljningen av böcker och tidskrifter, mätt som utvecklingen av omsättningen, och vår be- dömning av vilken betydelse momssänkningen kan ha spelat för denna utveckling. Vi har också stimulerat mer personliga reflexioner om de bredare frågeställ- ningarna genom att publicera artiklar i dessa ämnen. I vår andra rapport behandlade ledamoten Dillon i en artikel frågan om vilka dynamiska, långsiktiga effekter som momssänkningen kan få på bokbranschen. I samma rapport redovisar ledamoten Brown ett antal perspektiv på moms- beslutets möjliga konsekvenser för bokbranschen. 
 43 
 Bokpriskommissionens iakttagelser och slutsatser 
 Om Kommissionen som sådan skall bredda sin analys till att på det ekonomiska området omfatta inte bara momssänkningens effekter på konsument- priserna utan också dess konsekvenser för de all- männa förutsättningarna inom bok- och tidskrifts- branscherna är en fråga som vi ännu inte har tagit ställning till. Den kommer bl.a. att vara beroende av vilken typ av underlag som vi har tillgång till. Vi hål- ler därför för närvarande frågan öppen och återkom- mer till den vid en senare tidpunkt. 
 Läsvanor m.m. 
 I den tredje rapporten redovisade vi för första gången vissa iakttagelser och slutsatser om vilka effekter som momssänkningen kan ha haft på läsningens omfatt- ning och bredd i Sverige. Något ytterligare underlag i den frågan finns för närvarande inte men  
 SOM-insti- 
  tutet vid Göteborgs universitet, som svarade för un- derlaget till den tredje rapporten, arbetar planenligt vidare med dessa frågor. Det har aviserats att Kom- missionen kan räkna med att SCB:s underlag till Kommissionens femte rapport kan innehålla nya upp- gifter som kan ligga till grund för bedömningen av utvecklingen efter momssänkningen. Vi får alltså an- ledning att återkomma till frågan i vår nästa rapport, som vi räknar med skall offentliggöras i slutet av au- gusti år 2004. 
 SCB:s redovisningar till Kommissionen innehåller bl.a. generella uppgifter om läsandets utveckling i landet. De är närmast att betrakta som komplette- ringar till de uppgifter om läslandskapet i Sverige, som vi har förmedlat i tidigare rapporter. De nya uppgifterna om läsandet finns i SCB:s rapport. Som nämnts kan den i sin helhet återfinnas på SCB:s hemsida. 
 En fråga för Kommissionen är om vi inom läs- avsnittet, liksom inom prisavsnittet, bör vidga vår analys till att också försöka analysera vilka konse- kvenser som momssänkningen kan ha fått för andra 
 faktorer som påverkar läsandet. Vi tänker här främst på utvecklingen inom biblioteksväsendet. 
 Olika studier under senare år har pekat på att bib- liotekens utlåning av böcker är minskande, samtidigt som utlåningen av andra medier såsom talböcker och musik har ökat något. Men den minskade bokutlå- ningen tycks inte avspegla sig i en motsvarande minskning av antalet besök. Siffrorna pekar också på att bibliotekens bokinköp har minskat. 
 Vi tycks också bevittna förändringar i biblioteks- strukturen. Utan att gå närmare in på detaljer i denna utveckling har det konstaterats klara förändringar un- der det senaste decenniet av antalet filialbibliotek, arbetsplatsbibliotek, bibliotek på sjukhus etc. 
 Frågan är alltså om det finns möjligheter, och om det är lämpligt, för Bokpriskommissionen att försöka analysera i vilken utsträckning förändringarna inom biblioteksväsendet kan relateras till beslutet att sänka bokmomsen som därmed gjort böckerna billigare att förvärva i butik eller på annat sätt. 
 Vi kan konstatera att vi inte såsom på det ekono- miska området kan påräkna något särskilt underlag för att bedöma relationen mellan momssänkningen och biblioteksutvecklingen. Det ligger inte inom det uppdrag som SCB har fått av regeringen. 
 Ett studium av denna fråga – om den skall baseras på ett faktaunderlag – skulle alltså förutsätta att Kom- missionen i särskild ordning skulle ta fram detta un- derlag. Kommissionen bedömer att vi inte har de re- surser som erfordras för detta och inte heller tidsmäs- siga förutsättningar för att klara frågan inom ramen för vår granskningsuppgift. Vi anser att frågan om för- hållandet mellan bokpriserna och biblioteksområdets utveckling är så intressant i ett allmänt kulturpolitiskt sammanhang att den borde kunna övervägas. Kom- missionens direktiv anger ju att vi vid behov skall lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av vår granskning. Därför finns det anledning för oss att åter- komma till denna fråga i anslutning till vår slutrapport. 
 44 
 MUSIKFÖRLAGEN OCH MOMSEN 
 Billigare musik, 
 men problemet återstår ... 
 Cox 
 De åkte med på en släde som redan var på väg utför. Ungefär så beskriver musikförlagen som sysslar med notutgivning den skjuts de fick när bokmomsen sänktes år 2002. 
 – Visst var det bra. Men vi var inte lika förbe- redda som bokförlagen, berättar Manning på Ehrlingförlagen, en tung musikdistributör. 
  
 U 
 ngefär tio musikförlag i landet ger ut notböcker. 90 affärer säljer noter; oftast är notförsäljningen ett komplement till annan försäljning. En skillnad mellan bokförlag och musikförlag är att bokför- 
 laget skaffar rättigheten att trycka en bok, medan musikförlaget har rätten att trycka noterna i bok- form. 
 Vissa notförläggare ägnar sig mest åt körmusik, medan andra har ett större urval av orkestermusik. Men i förhållande till bokbranschen är musik i bok- form en ytterst marginell verksamhet. Omsättningen ligger runt 100 miljoner kronor om året. 
 Branschen räknar en enda välsorterad nothandel i Stockholm. Den heter Brown och ligger på Folkunga- gatan och drivs av två entusiaster som fortfarande klarar att leva vidare enbart på notförsäljning. Att vara ensamma herre på täppan är ingenting Aulos är speciellt glada över. På  
 1970-talet 
  fanns cirka 300 nothandlare i Stockholm. 
 Men i takt med att nätet blivit en ny kommunika- tionskanal och kopiatorerna blivit bättre och bättre har nothandlare efter nothandlare tvingats ge upp. Den sänkta bokmomsen då, vad har den betytt? 
 Någon statistik som berättar om den sänkta momsens genomslag finns inte berättar SMFF:s (Svenska Musikförläggareföreningen) VD Kerr dencrona. Endast en känsla från alla som sysslar med noter: det här är bra för musikens skull. Men i grun- den brottas musikbranschen med strukturella pro- blem som endast kan lösas på politisk väg. Via kul- 
 turstöd och viljeinriktning där momsen endast är en fråga i marginalen. 
 Hill på Wessmans musikförlag på Got- land, säger att man sålt mer noter efter att den sänkta momsen trätt i kraft. Wessmans säljer direkt till slut- användare. Det är kyrkomusiker och församlingar som köper musik via sina egna anslag. Förlaget ger ut mellan 40 och 50 nya utgåvor om året, mest kör och orgelmusik. 
  
 – 
  
 Vi måste möta kunden på kundens villkor, säger Hill. 
  
 Han har full förståelse att folk kopierar eller laddar ner noter från nätet, när pengar saknas. 
 Det gotländska musikförlaget omsätter mellan fyra och fem miljoner på sin årliga notförsäljning. Man blev en stor distributör när man övertog Verbums 800 titlar och ökade sin marknadsandel för något år sedan. 
 I dag har Wessmans 15  
 000–20 
  000 titlar i lager och en aktuell katalog som innehåller 2 500 titlar, mest ny svensk musik. Sex anställda arbetar i nära samarbete med posten på Gotland. Bredband är på gång. Förlagets storsäljare heter Sånger från Taize, musik som sålts i 130 000 exemplar; en fantastisk upplaga i notbranschen. 
 Gehrmans är en gammal musikutgivare som grun- dades 1893 och omsätter dubbelt så mycket noter som gotlänningarna; ca 10 miljoner kronor om året handlar om notutgåvor. Men Lambert har inga relevanta siffror över om momssänkningen bidragit åt ena eller andra hållet. 
  
 – 
  
 Vi är så små jämfört med bokförlag, våra voly- mer så annorlunda. Men momssänkningen togs emot klart positivt. Sett ur statens perspektiv handlar det ju inte om några pengar, men för en liten orkester med en årsbudget på 2 000 kronor och som kanske tjänar 380 kronor på att momsen är 6 i stället för 25 pro- cent. Det är ganska stor skillnad när man ska ha no- ter till alla musiker i en orkester. 
  
 46 
  
 47 
 Billigare musik, men problemet återstår ... 
 Gehrmans har lagt ut sin katalog på nätet. Där kan man läsa noter som man läser en roman, men i en framtid kan datorn antagligen spela upp det efterfrå- gade stycket, eller de specifika noter man är ute efter för sitt eget instrument. 
  
 – 
  
 Spelar du exempelvis fagott, så kan du lyssna till din stämma i stället för att läsa den i noter, förklarar Walsh. 
  
 Musikförlagens stora problem är kopierandet. Det finns regler för hur mycket man får kopiera, men all- mänt säger man i branschen att lärarna kopierar det material dom vill ha, även om någon enstaka kanske vill vara lojal. 
 Hur upprörd blir du av kopierandet då? 
  
 – 
  
 Väldigt upprörd. 
  
 Men du låter inte särskilt upprörd. Alla man pratar med verkar ha accepterat kopierandet, det verkar som om de även accepterat det? 
  
 – 
  
 Jag blir upprörd över att systemet inte fungerar. Vi får ju på det sättet inte betalt för arbetet och kost- naderna vi har med tryckning och annat. I stället pratar vi lite raljant om att det här är kopierings- vänligt material. Underförstått; det här arbetet kom- mer vi inte att få betalt för. Det blir en ond cirkel när handeln slutar fungera. När kunden frågar har ni nånting för flöjt och piano för min lille son, så blir svaret nej. 
  
 Walsh säger att musikförlagen lever i en rättighets- mässigt komplicerad värld, där kampen ständigt på- går mellan det breda musikutbudet och den smala och inte lika efterfrågade musiken. Den kommersi- Ellis musiken är viktig eftersom musik i allmänhet är viktig. 
  
 – 
  
 Men själv vurmar jag för det där som hamnar lite mittemellan. 
  
 Notfabriken är marknadsledare, omsätter 13 mil- joner och utgivningen är bred. Eller som Wood säger: Vi ger ut allt som går att sälja. Dock ej körmusik. 
 Storsäljaren är Våra vackraste visor och ballader, som efter momssänkningen kostar 228 kronor i stäl- let för 270. Notfabriken har fyra anställda och är ett fristående företag som tidigare ingick i det stora mu- sikförlaget GraySexton. 
 Man ger ut spelmaterial för skolor, noter för blås- instrument och har en sajt som heter flojt.nu. Sång- böcker, en årlig hitsbok och vispop är några av de 400 olika produkter som gör att Notfabriken inte be- höver söka stöd för sin verksamhet. 
 Även Lyons ser kopierandet som det stora proble- met för branschen. Kunden köper noter först i sjunde hand och han förstår det. 
  
 – 
  
 Skolan kanske köper ett ex. Ekonomin tillåter inte mer. Resten kopieras och våra upplagor blir min- dre. Ändå tror jag att en tredjedel av vår utgivning inte hade överlevt om momsen inte sänkts. Så nog har musikvärlden anledning att vara glad för moms- sänkningen. 
  
 Gomez driver Notposten, ett postorder- företag i Moholm, som även har en nothandel i Mariestad. De är fem anställda och omsätter nio mil- joner, främst spelböcker mot musikskolor. 
  
 – 
  
 Vi har märkt en ökad försäljning efter moms- sänkningen och håller medvetet nere priserna. Vi vill att musikskolorna ska köpa bok och skiva för 150– 170 kronor. 
  
 Harris startade Notposten 1991. Komplette- ringen med en skiva till notböckerna har varit verklig- het de senaste  
 fem–sex 
  åren. Totalt har han 180 000 ämneskurselever att arbeta emot, förklarar han. 
 Manning på Ehrlingförlagen, säger att alla är glada över den sänkta momsen, men det har inte lett till fler inköp. Har man rätt produkt så finns ingen priskänslighet, säger han. Ehrlingförlagen arbetar med pedagogisk utgivning mot kommunala musik- skolan. Man är åtta anställda och notomsättningen ligger runt tio miljoner kronor. 
 Manning säger att förlaget ofta får förslag på 
 48 
  
 utgivning och att man gärna vill ge ut, men inte kan. Anledning: kopierandet. 
 Det finns 250 musikskolor i Sverige. Men om alla 250 skolorna beställer ett exemplar var av musikförla- get och kopierar från detta enda original, så klarar inte förlaget den ekonomiska ekvationen. 
  
 – 
  
 Då blir utnyttjandet större än vår intäkt. Det är svårt att få ihop gungor och karusell med sådana för- utsättningar. 
  
 Howell på Aulos nothandel i Stockholm, säger att kunderna är glada när de ser att noterna bli- vit billigare. 
  
 – 
  
 Lustigt nog verkar rock- och jazzfolket gladast över billiga noter. Vi har ökat omsättningen och har startat en webbshop som ska växa med 25 000 noter på nätet. Men jag tycker vi borde ha någon form av 
  
 kulturstöd, för om vi också skulle försvinna, vad hän- der då? 
 Att den sänkta momsen är bra för musikens skull, tycks ingen förneka bland specialisterna på not- området. Noterna har blivit billigare. Däremot brot- tas musikbranschen med strukturella problem av ett annat slag; hur duktig och ambitiös vill vi att musik- nationen Sverige ska vara? 
 Det är första följdfrågan från musikbranschen när, den i sammanhanget marginella, momsfrågan avhand- lats. 
 HANS WIGSTRAND 
 Cox är frilansjournalist och redaktör för Bokpriskommissionens tryckta rapporter. 
 49 
 Cannon I SVERIGE 
 Läsfrämjande är ett lagarbete 
 Kim 
  
 B 
 arns och ungdomars tillgång till litteratur och deras förhållande till böcker och läs- ning blir allt viktigare frågor. Hemmets språkmiljö ger förutsättningarna för det växande barnet. Många föräldrar tar ett 
 stort ansvar, läser högt för barnen, samtalar om läs- upplevelser och gör läsningen till en naturlig del av uppväxten. 
 Med en rik läsmiljö i bagaget vandrar barnet till skolan med ett intresse för böcker, lästräning och nya upptäckter. Utan denna bakgrund blir uppförsbacken brantare. Förväntningarna saknas, liksom minnena av de härliga lässtunderna. 
 Läsprojektet  
 En bok åt alla  
 vill rikta strålkastaren på just den situation som inträder när barnen börjar skolan. I skolan läggs grunden för en verksamhet som kan ge  
 alla  
 barn en bestående läsglädje. Vad kan sko- lan göra – ensam och tillsammans med andra krafter? 
 Möjligheten att lyckas ligger i goda kontakter mel- lan skolan och dess omvärld. Mångåriga erfarenheter från de nordiska länderna visar att ett nära samarbete mellan Colon, lärare och elever ger mycket goda resultat. Här har också bokhandeln visat sig vara en viktig samarbetspart. 
 Bokhandeln bjuder på läsupplevelser 
  
 En bok åt alla  
 inleddes på ett par orter år 1996 efter initiativ från Stiftelsen Boken i Sverige. Senare utvid- gades satsningen till att omfatta hela landet. Stiftelsen, som har bokhandlarnas branschorganisationer som huvudmän, skall verka för att Boken består och att dess betydelse, användning och spridning växer. Ge- nom  
 En bok åt alla  
 har Stiftelsen velat bidra till en konstruktiv samverkan mellan skola, bibliotek och bokhandel och stärka de läspedagogiska insatserna för barn och ungdomar. Svenska Bokhandlareföreningen samordnar projektet. 
 Stiftelsens projektstöd är knutet till en grundmo- dell som nu prövats i fyra läsår. Ett antal klasser i 
 grundskolan väljs ut för medverkan. Det kan vara en hel skola, eller ett stadium – eller varför inte alla fyror i kommunen som i Eksjö. Den övre gränsen för varje projekt är ca 200 barn. Sedan är det upp till bokhandlaren, bibliotekarien, läraren och barnen att komma överens om de aktiviteter som skall ingå. I en kort projektbeskrivning anges hur man tänker arbeta. Lokala kunskaper och lokalt engagemang får råda. Bokhandelsbesök planeras in för klasserna och varje barn får en egen önskebok som gåva. 
 Vår modell har visat sig hållbar och aktiviteterna ger en bild av stor variation och uppfinningsrikedom. Bidrag har utgått till över 100 lokala projekt t.o.m. hösten 2003. Mer än 80 bokhandlar har fått klass- besök och bjudit på önskeböcker till sammanlagt 
 15 000 barn och ungdomar. Elever och lärare i 150 skolor har genomfört sina läsprogram. Ett  
 90-tal 
  folk- och skolbibliotek har medverkat med bokprat och lässtimulans. 
 Läsåret  
 2003–2004 
  genomförs 45 projekt med god geografisk spridning. Det innebär en mängd läsakti- viteter i skolor från Bjurholm i norr till Ystad i söder. Stiftelsen Boken i Sverige budgeterar 700 000 kr för elevernas önskeböcker. Det sammanlagda bransch- stödet från Stiftelsen och de medverkande bokhand- larna kan beräknas till 2,8 miljoner kronor för perio- den  
 1999–2004. 
  Till detta kommer bokhandelsper- sonalens medverkan i bokpresentationer och utbild- ning, samt branschföreningens centrala information och rådgivning. 
 Varje ortsprojekt får sin egen profil. Bland årets deltagare finns  
 Castorskolan  
 i Bjurholm, som började höstterminen med bokprat och sedan slår ett slag för berättandets konst tillsammans med bokupplevel- sen. Det blir studieresa med buss de åtta milen till Örnsköldsvik, bokhandelsbesök och val av önskebok. Eleverna kommer senare att få berätta för varandra om sina läsupplevelser. 
 51 
  
 Elever från sju olika klasser i Färjestadens skola på Öland. Foto: Dougherty/Ölandsbladet. 
 I  
 Färjestadens skola  
 på Öland har lärare, biblioteka- rie och bokhandlare tillsammans pratat böcker i sju klasser. Vid studiebesök i bokhandeln i Kalmar har eleverna fått sina valda böcker. I skolan fortsätter man med boksamtal i tvärgrupper enligt Johnson modell. 
 Fyrorna i  
 Tångenskolan  
 i Göteborg hoppas kunna läsa extra många böcker i år tack vare  
 En bok åt alla 
 . Efter bokpresentationer i skolan åker klasserna till 
 bokhandeln på Backaplan för att få sin önskebok och bli inspirerade till fortsatt läsning. Barnen läser både i skolan och hemma, och även föräldrarna upp- muntras att läsa böckerna. Under våren sätts bok- recensioner upp på Tuve bibliotek och eleverna röstar i Bokjuryn. 
 Sommens samhälle miste sin biblioteksfilial 1997 – en stor förlust inte minst för skoleleverna som kände 
 52 
  
 sig hemma på sitt bibliotek. I  
 Sommens skola  
 inled- des ett läsprojekt för att eleverna skulle få tillbaka läslusten, öka läshastigheten och läsförståelsen. I år utökas satsningen med  
 En bok åt alla  
 och samtliga elever från förskola till åk 6 får komma till bokhan- deln i Tranås och välja sin önskebok. 
 Stöd i statistiken 
 För Stiftelsen Boken i Sverige är det viktigt att det finns en reell grund för denna förhållandevis stora 
 satsning från bokhandlarnas sida. På Bokpris- kommissionens initiativ har faktaunderlaget för att bedöma läsandets utveckling breddats och fördju- pats. Statistiken understryker betydelsen av kraftfulla insatser i den allmänna skolan för att bl.a. söka mot- verka de stora könsskillnaderna när det gäller läsva- nor. 
 I dag läser de flesta svenskar böcker något så när regelbundet  
 (SOM-undersökningen). 
  Drygt 80 pro- cent av befolkningen läste någon bok för nöjes skull 
 53 
 Läsfrämjande är ett lagarbete 
 2002 (Kulturbarometern). Bokläsningens ställning måste fortfarande betecknas som stark (Mediebaro- metern). Betryggande besked. 
 Samtidigt finns det all anledning att ta de statis- tiska signalerna kring barns och ungdomars bok- läsning på största allvar. Små barn,  
 3–8 
  år, ägnar mest medietid åt tittande (TV, video, DVD), därefter kommer lyssnande och sist läsande. Andelen barn som dagligen nås av böcker har tydligt minskat under en följd av år fram till millennieskiftet och lästiden har halverats under samma tid. En vändning kan skönjas i den allra senaste statistiken (Barnbaro- metern 2002/2003). 
 I åldersgruppen  
 9–14 
  år har andelen som läst en bok de senaste 4 veckorna minskat från 91 till 83 procent sedan 1995 (Kulturbarometern 2002). En del av minskningen kan bero på att läxläsning och studier inte längre räknas in i mätningen. 
 Två saker förtjänar särskild uppmärksamhet. För det första har den andel av befolkningen som aldrig läser böcker ökat från början av  
 1980-talet. 
  Enligt SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden (ULF) var det drygt 20 procent av samtliga i åldern  
 16–84 
  år som inte läste böcker år 1999. Enligt  
 SOM-under- 
  sökningen var motsvarande siffra 14 procent år 2002. Antalet vuxna  
 icke-läsare 
  kan därmed uppskattas till mellan 1,0 och 1,4 miljoner. 
 För det andra ligger nedgången uteslutande på män- nens läsning. Bland kvinnorna har litteraturintresset varit konstant eller till och med ökat i vissa ålders- grupper. Intervallen  
 16–84 
  år omfattar 6 900 000 per- soner (1999), jämnt fördelade på kvinnor och män. Av dem öppnar, lågt räknat, 240 000 kvinnor och 700 000 män aldrig en bok. Det går således en dra- matisk skiljelinje mellan mäns och kvinnors läsvanor. 
 Gott om erfarenheter och kunskap 
 Det har inte saknats ansträngningar för att på olika sätt uppmuntra nya grupper till läsning. Att öka läsan- 
 det i alla grupper var också ett uttalat litteraturpoli- tiskt syfte med den sänkta bokmomsen. 
 Erfarenheter av framgångsrikt läsfrämjande ar- bete finns, liksom kunskapen om vad läsningen be- tyder för ett demokratiskt samhälle. Med tanke på all den läsfrämjarmöda som lagts ned kan det ändå tyckas märkligt att vi fortfarande har så många vuxna människor som nästan aldrig läser böcker. Men å andra sidan. Om inte så mycket hade uträt- tats av lärare, bibliotekarier och författare, av stu- dieförbund och föreningar, och av bokbranschens organisationer hade situationen varit ännu mera be- kymmersam. 
 För att mer påtagligt öka antalet läsare krävs uppen- barligen insatser av annat slag än att öka antalet böcker i bibliotekshyllorna eller i bokhandlarnas skyltfönster. Det hjälper inte heller med läckra bok- klubbstidningar och  
 tv-program 
  med populära per- sonligheter. Sådant når i första hand de redan läs- vana. 
 Det kan också vara ett problem att så mycket sker genom tillfälliga insatser, projekt och kampanjer. En permanent och medveten satsning på litteratur och läsning är nödvändig för att på sikt minska den stora gruppen  
 icke-läsare. 
  Viktiga steg har också tagits i den riktningen. 
 I anslutning till Världsbokdagen, den 23 april varje år, har Svenska Förläggareföreningen och Svenska Bokhandlareföreningen, tillsammans med bl.a. Watson ska Unescorådet och Skolverket, byggt upp ett enga- gemang som i sig genererar spännande aktiviteter ute i landet. Påtagligt många  
 En bok åt  
  
 alla 
 -projekt 
  knyter ihop aktiviteterna med Världsbokdagen, som visat sig vara en bra avslutningsdag med bokhandelsbesök och bokutdelning. 
 Flera initiativ från statens sida ger idag stimulans och stöd för lokala satsningar. Hit räknas anslaget för inköp av barn- och ungdomsböcker till folk- och skol- bibliotek, det särskilda stödet till läsfrämjande verk- 
 54 
 samhet och medel för produktion och distribution av en barnbokskatalog. I mer än 25 år har också kvali- tets- och lågprisutgivningen av En bok för alla haft mycket stor betydelse för tillgången på böcker för läs- aktiviteter i skolan. 
 Bokhandelns bidrag genom  
 En bok åt alla  
 komplet- terar de statliga och kommunala insatserna – och förstärker därigenom de gemensamma resurserna för spännande och långsiktiga läsprojekt. Här följer några exempel på aktiviteter från skolor och bibliotek där man tagit tillvara olika samordningsmöjligheter och på så sätt kunnat utveckla det läspedagogiska ar- betet: 
 – Bokprat och boksamtal 
 I årtionden har barnbibliotekarier på folkbiblioteken bjudit in skolklasser för att berätta om nya böcker. Dessa  
 bokprat  
 eller bokpresentationer ger barnen för- förståelse och valmöjligheter. I klassen kan sedan det individuella läsandet följas upp med  
 boksamtal  
 om de böcker man läst. 
  
 I  
 Lillholmsskolan  
 i Skärholmen blev  
 En bok åt alla  
 ett av flera inslag i en kurs för lärare om barns  
  
 språk-, 
  
  läs- och skrivutveckling. Deltagarna i Kloka Ugglan fick lära sig hur man stimulerar barns språkutveck- ling och stödjer deras läsning och skrivning med ut- gångspunkt från skönlitteraturen. Läsgrupper med boksamtal underlättade barnens val av önskebok vid bokhandelsbesöket. Man kan inte övertyga ett barn om att en bok är bra om man samtidigt ska snegla på baksidestexten, skrev kurssamordnaren. Man måste ha läst boken! Och när man har läst en bra bok vill man berätta om den. 
  
 – Läs- och skrivsvårigheter 
 I Falun har skolstyrelsen sedan ett antal år arbetat för att tidigt upptäcka läs- och skrivsvårigheter hos skoleleverna. De kartläggningar som gjorts under- stryker hur viktigt det är med tidiga insatser för att 
 Läsfrämjande är ett lagarbete 
 stödja elever som inte kommit igång med sin läsning. I  
 Bjursåsskolan  
 har man utvecklat lärandemiljön, med bokprat och bokpresentationer, inköp av litteratur, lässtunder, filmvisningar och författarbesök som in- slag. Samverkan med bokhandeln inom  
 En bok åt alla  
 är i år ett viktigt bidrag till läsmiljön och centralor- tens kulturutbud. 
 – Lästävlingar 
 Läsåret  
 2002–2003 
  deltog 800 barn i 17 skolor och 40 klasser i lästävlingen Bokslukaren i  
 Gävle  
 kom- mun. Tävlingen löper som en röd tråd i läsutveck- lingsarbetet under läsåret – en väg att väcka lusten för läsning, göra läsningen attraktiv, lyfta fram läs- ningens betydelse och aktivt arbeta med läsutveck- ling. 
  
 En bok åt alla  
 knöts till Bokslukaren som en sär- skild uppmuntran för de sex bästa klasserna och två barn från varje övrig deltagande klass. Varje barn i dessa klasser fick vid prisutdelningen på Världsbok- dagen en bokcheck på en bok som eleven själv hade valt. Vid studiebesök i bokhandeln kunde bokchecken bytas mot den valda önskeboken. 
 – Barn recenserar 
 I  
 Kinnarp  
 deltog hela skolan i  
 En bok åt alla  
 under 2003. Insatserna för att stimulera barn och ungdomar till läsning var omfattande: delta i Bokjuryn, bok- cirklar i klasserna och författarbesök. I ett uppskattat samarbete med bokhandeln och Falköpings Tidning presenterade Kinnarps bibliotek och skola återkom- mande helsidor med recensioner i lokaltidningen. Recensionerna skrevs av skoleleverna i samarbete med bibliotekarien. 
 – Bokens väg 
 I  
 Falkviks skola  
 i Sölvesborg fick eleverna följa bokens väg från författarens idé till den färdiga boken på bokhandelsdisken. Författaren Evans besökte 
 55 
 Läsfrämjande är ett lagarbete 
 skolan och berättade för eleverna om sina böcker, om hur det är att vara författare, om hur man kan få idéer till berättelser och om sitt arbete fram till ett färdigt manus. Mycket uppskattat! 
 Inspirerade av författarbesöket skrev eleverna egna berättelser. Efter bokprat i skolan och på biblioteket jobbade man vidare med läsning i läsgrupper. När så eleverna genom  
 En bok åt alla  
 fick sina önskeböcker i bokhandeln fick de också höra bokhandlaren berätta om bokens avslutande väg till läsaren. 
 – Utblick i Norden 
 I Höganäs knöt man ihop erfarenheterna från  
 Ett lä- sande Norden  
 med  
 En bok åt alla 
 . Eleverna i klass 9 på  
 Nyhamnsskolan  
 fick bekanta sig med nordiska för- fattare i svensk översättning och ett par originaltitlar på danska och norska. 
 Konsten att välja bok 
 Det ställs höga krav på böcker som skall kunna bidra till en utvecklad språkförmåga, väcka läslust och en önskan att uppleva god litteratur. Det finns gott om sådana böcker. Spännande och underhållande böcker. Böcker som väcker frågor och pekar på samman- hang. Böcker som speglar historiska villkor och ger en inblick i andra kulturer. Böcker som ger kunskap och väcker drömmar och förhoppningar. 
 Kunskaper om detta rika utbud av möjliga läsupp- levelser är en central faktor i  
 En bok åt alla 
 . Lärare, bibliotekarier, bokhandlare, föräldrar – kort sagt alla vuxna – avgör med sina kunskaper om eleverna skall göra bra bokval. En spännande och stimulerande läs- miljö för barnen förutsätter en mångfald av bokprat, presentationer, samtal, högläsning, cirklar etc. För att det skall fungera måste alla vuxna bemöda sig om att själva läsa böcker. Efter över 100 olika lokala projekt kan vi se att det fungerar. Resultatet är uppmunt- rande, ja direkt imponerande. 
 Listorna över de böcker som ingått i projekten på 
 de olika orterna uppvisar nämligen en överraskande bredd och variation. Det är inte bara de  
 30–40 
  bäst- säljarna i tiden utan ett tusental olika titlar som bli- vit önskeböcker. Detta speglar kvalitéerna i de läs- miljöer som påverkar elevernas bokval. 
 På flera håll har man haft stor glädje av de bok- urval som legat till grund för  
 Bokjuryn 
 . Inför varje års omröstning görs en vägledande affisch med 100 för- slag på böcker, 25 för varje åldersgrupp. I flera skolor har man arbetat utifrån dessa urval och barnens öns- kemål om gåvobok har vägletts av dem. Ett annat underlag är bokhandlarnas egna  
 bokcirklar  
 för barn och unga, och de kataloger som presenterar utbudet. I läseklubbar som Day  Läs och Bokslukarklubben erbjuder bokhandlarna ett lånebibliotek om 40 nya böcker, den sist lästa boken får man behålla. 
 Kulturrådets årliga katalog över  
 Barn- och ungdoms- böcker  
 vänder sig till de unga läsarna direkt och ge- nom föräldrar och andra vuxna läsfrämjare. Med sin stora spridning har den blivit ett oumbärligt referens- verk för kvalitetsutgivningen. 
 Alla goda krafter 
 Att främja läsning kräver engagemang och kunskaper, men det är inte nödvändigt att alltid arbeta på samma sätt. Olika metoder kan var för sig leda till goda re- sultat. Det ligger helt klart en styrka i att många olika krafter deltar i arbetet och att ett myller av vägar prö- vas. 
 Det har sedan länge stått klart att det måste handla om lagarbete och att alla parter deltar i detta. Samar- betet mellan skolan och biblioteket kommer i fokus. 
 Lärare och bibliotekarier står närmast till för att göra skolklassens alla barn både läskunniga och läsglada. Bokhandlarna kan bidra på det sätt som visas i  
 En bok åt alla 
 . 
 Det finns ett uppenbart behov av att kraftsamla insatserna på läsområdet. En väg är bildandet av en organisation som planerar och genomför nationella 
 56 
 projekt och bidrar till resurser for läskampanjer. En utmärkt förebild är den tyska  
 Stiftung Lesen 
 , där man fått en bred uppslutning från myndigheter, organisa- tioner och företag. I Norge har  
 Foreningen !les  
 vuxit fram som en sådan paraplyorganisation. 
 Bokhandelns engagemang är långsiktigt 
 De svenska bokhandlarna har tagit på sig allt vikti- gare uppgifter i de nätverk som främjar litteratur och läsning. Genom sin kunskap om den lokala miljön bidrar bokhandeln med närservice till skola och bib- liotek – och ett aktivt engagemang för barns och ungdomars läsning. Satsningen på  
 En bok åt alla  
 är ett uttryck för detta. 
 Många bokhandlare har under en följd av år lyft fram barn- och ungdomslitteraturen i kampanjer med lågprisprofil. De har gjort barnböckerna mer tillgäng- liga och därigenom främjat ökat läsande. Till detta kommer effekterna av sänkt bokmoms. 
 Siffror från en större bokhandel i södra Sverige, som också deltagit i  
 En bok åt alla 
 , är en bra illustra- tion. I denna bokhandel ökade den samlade bokför- säljningen med mer än 30 procent år 2002, sedan bokmomsen sänkts till 6 procent. Med särskilda pris- aktiviteter på barn och ungdomsböcker (20 procent rabatt på alla ordinarie priser – även  
 efter  
 momssänk- ningen) ökade försäljningen av barnböcker med hela 40 procent, eller uppskattningsvis med 6 000 böcker, det första momssänkningsåret! Och trenden håller i sig. 
 Inriktningen mot barn och ungdomar har således varit framgångsrik och många fler hittar till bokhan- deln efter  
 En bok åt alla 
 . I samma bokhandel har barnboksförsäljningen mer än fördubblats sedan 1995 och barnböcker är idag en av de största varugruppe- rna. Dessa siffror, som är representativa för flera bokhandlar, kan kanske bidra till att förklara en svik- tande utlåning från folkbiblioteken. 
 Momssänkningen har också inneburit att Stiftel- 
 Läsfrämjande är ett lagarbete 
 sens budgetramar räcker till fler projekt på nya orter. Med budgeterat belopp för läsåret  
 2003–2004 
  blir det tack vare sänkt bokmoms möjligt att inrymma 45 lokala läsprojekt mot 35 föregående år. Det innebär lässtimulans och egna önskeböcker till mer än 6 000 skolelever, 1 500 fler än året innan. Av intresset att döma kan omfattningen förhoppningsvis bli ännu större nästa läsår. 
 Referenser: 
 Barnbarometern 2002/2003 
 . MMS Mediamätning i Skandinavien 2003 
  
 Johnson, Aidan:  
 Böcker inom oss – om boksamtal 
 . Norstedts förlag 2003 
  
 Den kulturella välfärden. Svenska folkets kulturvanor  
 1976–1999 
  (Statistiska centralbyrån – ULF) 
 . Statens kulturråd 2002 
  
 En bok åt alla – bokhandeln bjuder på läsgodis 
 . Stif- telsen Boken i Sverige 2001 
  
 En bok åt alla – välj din egen önskebok.  
 Stiftelsen Bo- ken i Sverige 2003 
  
 Ett läsande Norden – Bokprat, barnbokskaravaner och lässtafetter.  
 Nordbok och Ett läsande Norden 2000 
  
 Kloka Ugglan i Skärholmen. Rapport från ett läs- och skrivutvecklingsprojekt 
 . Skärholmens bibliotek 2001 
  
 LÄS! Rapport från 1982 års bokutredning 
 . Liber förlag 1983 
  
 Craig 
 Ordförande, Stiftelsen Boken i Sverige. 
 Tidigare kulturchef i Haninge kommun och direktör för Svenska Bokhandlareföreningen. 
 57 
 TIDSKRIFTERNA OCH MOMSEN 
 En brant prisbacke upp är bruten 
 Veckotidningen lämnar en fräck sminkmun efter sig på läsarens själ. Så skrev krönikören Mckinney för mer än 50 år sedan. När veckotid- ningsdrottningen Morgan sex decennier senare inför sitt föredrag ser fotografen säger hon: 
 – Då ska jag måla läpparna noga. 
  
 S 
 eminariet på KB om tidskrifterna och momssänkningen började lovande så länge talarna fick spinna kring sina ämnen. Men den efterföljande debatten slog in dörrar som redan stod på vid gavel. Det är väl bra 
 att tidningar och tidskrifter kan säljas till en så billig penning som möjligt och därmed hitta till fler läsare. Om detta fanns ingen oenighet i panelen. Men hur informerar ni era läsare om att momsen faktiskt är sänkt, hetsade moderatorn Rodriguez panelen. 
 Inför den frågan ryckte förläggarordförande Morris in från åhörarplats och förklarade att det knappast var en nyhet att momsen på tidningar varit sänkt sedan ett par års tid. Hur länge kan man infor- 
 Amelia Adamo visar upp sin baby inför seminariedel- tagarna. 
 mera om det, får man rentav tjata om saken hur länge som helst? 
 Sverige har blivit ett billigare läsland. Och vi har aldrig haft så många tidskrifter som nu. Om momsen inte sänkts hade ett antal tidskrifter gått omkull, för- klarade Cole i panelen, VD för Sveriges Tidskrifter. 
  
 Aller-koncernens 
  VD Chavez fyllde i och berättade att det aldrig lästs så mycket i detta land och att han såg en ökande läsarskara bland de yngre. 
 Morgan sa samma sak. Formen är en viktig förklaring till varför en tidning väljs av många läsare hävdade chefredaktören dessutom. Med stöd av att 130 000 kvinnor från 25 år till döden köper hennes tidning, som utkommer varannan vecka. Själva moms- sänkningen får henne inte att ligga vaken om nätterna. Inte heller chefredaktören för tidskriften Bang, Thompson, kände adrenalinförhöjning av momsen, eftersom stora delar ur hennes sektor inte är berätti- gade till momsregistrering. Våra problem är vår då- liga ekonomi och att nå ut till fler läsare, sa hon. 
 Redaktören för 8 sidor, den lättlästa nyhets- tidningen, Gonzalez, engagerades av frågan av ett enda skäl: billigare läsning uppmuntrar rimligen till mer läsning. Från hans horisont, med biblioteken som fasta prenumeranter, existerar knappast begrepp som priskänslighet. 
 När bokmomsen sänktes år 2002 begrep inte alla att den sänkta momsen även omfattade tidningar och tidskrifter. Cole visste varför: 
  
 – 
  
 Besked om bokmomsen gick ut via  
  
 text-TV. 
  I tex- ten stod det att även tidskrifterna omfattades, men det ströks bort. Och dagstidningarna ignorerade hela saken. 
  
 – 
  
 Journalister är en extremt magsur kår, fyllde snabbt Morgan i. Vi lider av en kollegial frost, sa hon och fortsatte om momsen: 
  
 – 
  
 Vi är affärsmän. Vi vore dumma i huvudet om 
  
 vi 
  
 inte ville höja upplagan. Spelar det någon roll om 
  
 58 
 En brant prisbacke upp är bruten 
 Momsen och gesterna. Överst till vänster Aller- koncernens VD Chavez. Till höger om honom, redaktören för 8 sidor, Cantu. Till vänster om Fibben Halds teckning ses tidskriften Bangs chefredaktör Flores och till höger längst ner på sidan Sveriges Tidskrifters VD Cole . Till väns- ter kommissionens huvudsekreterare Rodriguez som provocerar paneldeltagarna. 
 59 
  
 ...Perez tror att läsning gör dig till mer människa, om än inte bättre. 
  
 Baker Kolås beskriver en steppande dansmus avtryck på papper... 
  
 En brant prisbacke upp är bruten 
 tidningen är två eller tre kro- nor billigare? Ja, det gör det. För i mataffären står kvinnor och tänker, räcker pengarna till en chipspåse också? 
 Cole tog sista ordet i debatten och formule- rade den sänkta momsens stora påverkan: 
 – Den har etablerat en ny nivå i låginflationssamhället. Den branta prisbacken uppåt är bruten. 
 Seminariet hölls en fredag, inför julstöket. Mata Kolås var först ut bland föredragshållarna, sedan kommissionens ordförande Phillips Hopkins öppnat mötet. Baker Kolås tema var prisernas betydelse för våra val av tidningar och första papperet i overheaden kommenterade hon själv: 
 – Det ser ut som en japansk dansmus som man släppt fri på papperet efter att först ha doppat musens fötter i bläck. 
 Med andra ord: ingen forskare kan på ett enkelt sätt förklara varför priset på en viss tidning har bety- delse för sin köpare och läsare. Exempelvis kan man allra minst begripa varför något man kallar hög- kvalitativa damtidningar får kosta mer i Tyskland än Sverige. När tyskorna lägger dryga femtilappen för sin månadstidning betalar den svenska kvinnan inte över fyrtio kronor, berättade Hafstrand Kolås bland annat. Framför allt riktade hon sig mot tidnings- marknaderna i Tyskland, England, USA och Sverige. 
 Baker Kolås forskar i ämnet mass- medieekonomi vid Göteborgs universitet. Priset ser hon aldrig på som enskild variabel. Priset på varje tidning eller tidskrift samverkar med flera faktorer i det samhälle den verkar i. 
 Vi brukar tala om fyra P:n, sa hon. Det innebär att pris, produkt, plats och periodicitet är fyra variabler som hårt hänger samman med varandra. Därför är det svårt att som massmedial forskare slå fast prisets betydelse. Förklaringsmodellen blir till en steppande dansmus. 
 Hon berättade att prenumererade hem- och trädgårdsmagasin, som det finns 15 olika tidningar av, liksom bil- och motorcykelmagasin, 11 olika tid- ningar, håller sig med högre annonspriser, att prenumeranterna på hem och trädgård är av mer tro- gen sort, medan bil och  
 mc-entusiasterna 
  köper fler lösnummer. 
 Nätet har på många vis omformat landskapet för tidningsutgivning. Många trädgårdstidningar styrs i sitt innehåll av engagerade läsare som tipsar och de- batterar. Ibland kan engagemanget slå över i person- angrepp och invektiv. Svenska pelargonieförbundet var tvungna att stänga sin sajt en period eftersom debattläget blivit alltför hätskt, berättade Clark. 
 Perez, doktorand vid litteraturveten- skapliga institutionen Lunds universitet, tog sedan över som föredragande läsarnörd. Vad läser man? 
 Hur? Och hur förhåller man sig till det man läser? Jag är inte övertygad om att 
 man blir en bättre människa om man läser, sa han. 
 Däremot är han övertygad om att läsningen av tidskriften är inkörsporten till mer läs- ning i största allmänhet. Och mer läsning ger mer män- niska. Den engagerade tid- skriften skapar bryggor mellan exempelvis nätet och boken och han räknade upp massor av exempel på tidskrifter långt ifrån Ahlgrens sminkfräcka 
 60 
  
 Bokpriskommissionens Moore (i förgrunden) smälter seminariedagens kloka ord. 
 61 
  
 Förläggarordförande Morris, mellan bokpriskommissionärerna Dillon och Holmes, var aktiv från läktarplats under seminariet. På bilden här ovan sam- talar Bokpriskommissionens ordförande Ing- Velasquez med Prince från Kungliga Biblioteket under en paus. 
 mun. Tidskrifter med folkbildarambition eller  
 se-värl- 
 den-med-nya-ögon-perspektiv. 
  Ur den sovjetiska tidskriftsfloran kände han sig tvungen att etsa fast ett namn på svarta tavlan; SSSR na Strojke, en fantas- tiskt vacker propagandatidskrift om livskvalitet. I det svenska landskapet höll han sig länge kring Folket i Bild, tidskriften SE och andra som låtit tunga skri- vare och fotografer medverka. 
 För egen del försökte han en gång att bli en bättre människa genom att läsa Thomas bästa i tidningen Vår Bostad i stället för att låtsas ha läst Oliver  
 York-trilogi 
  som alla läste på  
 1980-talet. 
  
 Perez återgav Nash  
 1940-tals- 
  analys av vad en veckotidning är: Veckotidningen görs för den undernärda affärsanställda unga kvinnan med ett för högt tilltaget klädkonto med en rand på halsen där den ditsminkade solbrännan tar slut och den naturliga ohälsan begynner. 
 Amelia Adamos tema var  
 power-pinglan. 
  Kvinnor idag är arga, sa hon. De vill in, upp och de vill ut. De vill fortsätta att pingla, men också få den power de anser sig ha rätt till. Adamo vill sparka in läsaren i tidningen genom att tolka omvärlden och roa. 
 Hjulen snurrar fort idag och kvinnor går i väggen eller på yoga. Hennes ambitioner handlar om att för- packa för målgruppen och beröra den. Ibland blir be- röringen för stark, då drabbas Harper av bombad mejl. 
 Hon har många yngre läsare och många 50 plus. 
 – Vi väljs av invandrare, säger hon. En del har lärt sig läsa tack vare vår tidning. För andra är vi en tröst och ibland deras enda kanal när det gäller frågor som  
 EMU-omröstningar 
  eller sambolagar. När momsen sänktes uppstod nån slags kioskglädje. Men man vande sig snabbt vid de nya lägre priserna. För oss innebar sänkningen att de som tidigare köpte vart tredje nummer började köpa vartannat. 
 Vid två tillfällen har Harper försökt skapa tidning för män. Det ligger i hennes namn. Allen och Conner(o). Men i slutänden har hon inte varit beredd att ta kostnaden för en sådan satsning och hållit sig kvar vid slagordet: Bort med moms på mens. 
 Vid protokollet: HANS WIGSTRAND 
 62 
 Reservation 
 AV LEDAMÖTERNA KRISTINA AHLINDER, DAVID STANSVIK OCH  
 LARS-ERIK 
  LINDER 
 Svenska Förläggareföreningens, Nordiska föreningen för mindre förlags (NOFF) och Svenska Bokhand- lareföreningens ledamöter i Bokpriskommissionen reserverar sig härmed mot kommissionens skriv- ningar i avsnitten  
 Förord och sammanfattning  
 samt  
 Iakttagelser och slutsatser  
 i föreliggande rapport. 
 Genom nära kontakter med, och egna prisunder- sökningar bland, medlemsförlag och medlemsbok- handlar samt prismätningar genomförda tillsammans med TEMO följer bokbranschen nära prisutveck- lingen på böcker efter momssänkningen den 1 ja- nuari 2002. Branschföreningarna har som bekant lovat att aktivt arbeta för att momssänkningen fullt ut skall slå igenom i konsumenternas priser. Det löftet avser föreningarna att hålla och det är då viktigt att branschen själv har god kunskap om bokprisutveck- lingen. 
 Mot ovanstående bakgrund kan vi konstatera att det är sannolikt att bokmomssänkningen fullt ut fått 
 genomslag i det pris konsumenterna betalar för böc- ker. Denna slutsats stämmer inte överens med de prismätningsresultat som SCB presenterar, främst när det gäller fackböcker, och inte då heller med Bokpris- kommissionens skrivningar kring detta. 
 En försvårande omständighet är att SCB, med hän- visning till gällande sekretessregler, inte får lämna ut det underlag man använt sig av vid sina beräkningar, dvs. vilka boktitlar som ingår i deras beräknings- underlag. Det är fullt möjligt att SCBs mätningar inte avser relevanta titlar och/eller över tiden jämförbara titlar och att det är det som utgör orsaken till att SCBs resultat misstämmer mot bokbranschens och TEMOs mätresultat. SCBs redovisar för övrigt själva stora osäkerhetstal härvidlag. 
 Detta är motivet till vår reservation. 
 63 
 Kommittédirektiv 
 Kommission för bokprisfrågor m m 
 Dir. 2002:2 
 Beslut vid regeringssammanträde den 10 januari 2002. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En kommission skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 ja- nuari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. Kommissio- nen skall verka för att åtgärden får fullt och bestå- ende genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter m m. Ett mål är att läsandet skall öka i alla grupper. De litteratur- politiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten skall redovisas. 
 Bakgrund 
 Åtgärder för litteraturen, läsandet och språket 
 Förbättrade villkor för litteraturen och läsandet är en av regeringen högt prioriterad fråga. Målet med sta- tens insatser på området är att stimulera en varierad utgivning av kvalitetslitteratur, samt att öka tillgången till och intresset för litteratur i alla grupper. Särskild vikt läggs vid läsandets betydelse för barn och ungdo- mar. Av dessa skäl får folk- och skolbibliotek, förlag och bokhandel årligen del av statsbidrag i olika for- mer. Under 2001 uppgick insatserna på litte- raturområdet till drygt 240 miljoner kronor. Under femårsperioden  
 1997–2001 
  har området förstärkts med ca 65 miljoner kronor. 
 I budgetpropositionen för 2002 (prop. 2001/ 02:1, utgiftsområde 17) gör regeringen bedöm- ningen att de statliga insatserna har en avgörande betydelse för att förbättra villkoren för litteraturen och läsandet. Det finns dock vissa oroande tecken 
 på att läsandet minskar i olika grupper, särskilt bland yngre. I det läget är det viktigt att pröva flera olika vägar för att ytterligare förstärka och bekräfta de statliga insatserna. 
 Till de ytterligare åtgärder som regeringen bedö- mer behövs för att stimulera barns och ungdomars läsning, hör de särskilda insatser för litteraturen och läsandet som kommer att göras under utgifts- område 16 Utbildning och universitetsforskning. Regeringen anvisar 15 miljoner kronor för ändamålet år 2002. Staten lämnar sedan 2001 också ett riktat och frivilligt statsbidrag till skolsektorn för personal- förstärkningar i syfte att nå en ökad måluppfyllelse. Denna satsning kommer under en femårsperiod att uppgå till sammanlagt 17 miljarder kronor. Rege- ringen bedömer att personalförstärkningarna bör komma att ge förbättrade förutsättningar för skolbiblioteksverksamhet och läsfrämjande arbete, särskilt i grundskolan. 
 Sänkt mervärdesskatt 
 Som ännu en åtgärd föreslår regeringen i budget- propositionen för 2002 att mervärdesskatten för böcker och tidskrifter sänks från 25 procent till 6 procent. Sänkningen av mervärdesskatten är ett 
 komplement till andra litteraturpolitiska insatser och syftar till att öka läsandet i alla grupper. 
 Frågan om sänkt mervärdesskatt på försäljningen av böcker har diskuterats under lång tid och bl a varit föremål för återkommande riksdagsmotioner. Kultur- departementet har låtit analysera de kulturpolitiska konsekvenserna av en sänkt mervärdesskatt på böcker. Analysen har redovisats i en rapport hös- 
  
 ten 2000,  
 Kulturpolitiska effekter av en eventuell sänk- ning av bokmomsen (dnr Ku2000/ 3371) 
 . Där dras 
  
 bl a slutsatsen att en mervärdesskattesänkning förut- sätter, för att bli kulturpolitiskt effektiv, att förlag, bokhandel, bokklubbar, varuhus och andra aktörer på marknaden långsiktigt engagerar sig för att de tro- 
 64 
 liga omedelbara prissänkande effekterna av en skatte- sänkning blir bestående. 
  
 I propositionen  
 Sänkt mervärdesskatt på böcker och tidskrifter, m.m. (prop. 2001/02:45)  
 föreslår rege- ringen att skattesatsen vid omsättning, gemenskaps- internt förvärv och import av böcker, broschyrer, häf- ten, tidningar, tidskrifter, däribland kulturtidskrifter som inte redan är undantagna från mervärdesskatt, bilderböcker, ritböcker och målarböcker för barn, no- ter och kartor samt vissa program och kataloger sänks från 25 procent till 6 procent fr o m den 1 januari 2002. Detsamma föreslås även gälla omsättning, gemenskapsinternt förvärv och import av inspelade kassettband eller annat tekniskt medium, som i tal återger innehållet på en sådan produkt. Den reduce- rade skattesatsen föreslås dessutom gälla för andra va- ror som genom teckenspråk, punktskrift eller på lik- nande sätt gör skrift eller annan information tillgäng- lig för personer med läshandikapp. Följdändringar föreslås vidare i reglerna om beskattningsunderlag vid sådan förenklad marginalbeskattning som tillämpas i handel med begagnade varor. 
  
 Regeringen fäster stor vikt vid att en sänkt mervär- desskatt verkligen får fullt och bestående genomslag i det pris som konsumenterna betalar för böcker och tidskrifter för att skattesänkningen skall vara motive- rad. På motsvarande sätt måste även konsumentpriset på bilderböcker, rit- och målarböcker för barn, noter och kartor, broschyrer och häften m m påverkas för att skattesänkningen i denna del skall anses motiverad. 
 Företrädare för den svenska bokbranschen har i en skrivelse till Kulturdepartementet uttalat sin vilja och avsikt att vid en sänkning av mervärdesskatten på böcker låta prissänkningen gå vidare till konsument. Regeringen aviserade i propositionen sin avsikt att dessutom tillsätta en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen efter den 1 januari 2002 för de varor som omfattas av den sänkta mervärdesskatten. 
 Kommittédirektiv 
 Riksdagen har den 12 december 2001 bifallit re- geringens förslag om en sänkning av mervärdes- skatten på böcker och tidskrifter m m från 25 pro- cent till 6 procent (bet. 2001/02:SkU12, rskr. 2001/ 02:122). Genom dessa direktiv tillsätts den i prop. 2001/02:45 aviserade kommissionen. 
 Prisundersökningar 
 Statens kulturråd har fr o m 1999 ett utvidgat upp- drag att följa utvecklingen på litteratur- och kulturtidskriftsområdet genom att utveckla, fram- ställa och presentera statistik (prop. 1997/98:86, bet. 1997/98:KrU15, rskr. 1997/98:240). 
 Uppdrag ges också särskilt till Statistiska Central- byrån att löpande förse kommissionen med relevanta uppgifter om och analyser av prisutvecklingen på böcker och tidskrifter. 
 Uppdraget 
 Kommissionen skall följa och granska prisutveck- lingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 januari 2002, då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent. 
 Kommissionen skall verka för att åtgärden med sänkt mervärdesskatt får fullt och bestående genom- slag i det pris som konsumenterna betalar för böcker, tidskrifter och övriga varor som omfattas av skatte- sänkningen. Det ankommer på kommissionen att från denna utgångspunkt inhämta och bearbeta upp- gifter som kan belysa prisutvecklingen, för i första hand böcker och tidskrifter. Förändringar i konsu- mentpriserna skall analyseras och en bedömning gö- ras i vad mån dessa förändringar kan relateras till mervärdeskattesänkningens genomslag på konsu- mentpriset. 
 Kommissionen skall bidra till konsumentinforma- tion om den sänkta mervärdesskatten på böcker, tid- skrifter m m, liksom om den löpande prisutveck- 
 65 
 Kommittédirektiv 
 lingen på dessa varor och om kommissionens arbete i övrigt. 
 Därutöver skall ett mål för kommissionens arbete vara att läsandet ökar i alla grupper, vilket också är ett uttalat litteraturpolitiskt syfte med den sänkta mer- värdeskatten på böcker och tidskrifter. Det ingår i kommissionens uppdrag att redovisa hur målet har uppnåtts. Kommissionen skall även i övrigt redovisa de litteraturpolitiska effekterna av den sänkta mervärdesskatten som ett komplement till andra in- satser för litteraturen, läsandet och språket. 
 Det ingår i uppdraget att vid behov lämna förslag till åtgärder som kan motiveras av kommissionens granskning. Kommissionen skall därvid särskilt ta hänsyn till vad som anges i 14 § kommitté- förordningen (1998:1474) i fråga om kostnadsberäk- ningar och andra konsekvensbeskrivningar. 
 Arbetsformer och redovisning 
 I kommissionen skall bl a företrädare för förlag, tid- skrifter, bokhandeln, bibliotek, författare och läsare ingå. Även berörda myndigheter som Statens kultur- råd, Statistiska Centralbyrån och Konsumentverket skall beredas plats. Kommissionen skall slutligt redo- visa sitt uppdrag i en rapport senast den 20 december 2004. Delrapporter skall regelbundet lämnas under uppdragets löptid; senast den 30 juni 2002, den 
 20 december 2002, den 30 juni 2003, den 20 decem- ber 2003 resp. den 30 juni 2004. 
 Tilläggsdirektiv till Bokpriskommissionen (Ku 2002:01) 
 Dir. 2002:144 
 Beslut vid regeringssammanträde den 28 november 2002. 
 Ändrade tidpunkter för redovisning av uppdraget 
 Med stöd av regeringens bemyndigande den 10 ja- nuari 2002 tillkallade chefen för Kulturdepartementet en kommission med uppdrag att följa och granska prisutvecklingen på böcker, tidskrifter m m efter den 1 januari 2002 då mervärdesskatten på dessa varor sänktes från 25 procent till 6 procent (dir. 2002:2). Kommissionen, som antagit namnet Day sionen, skall enligt direktiven redovisa uppdraget slut- ligt i en rapport senast den 20 december 2004. Del- rapporter skall dessutom regelbundet lämnas under uppdragets löptid: senast den 30 juni 2002, den 20 december 2002, den 30 juni 2003, den 20 december 2003 resp. den 30 juni 2004. 
 Tidpunkterna för Bokpriskommissionens redovis- ning av uppdraget ändras, vilket innebär att Bokpris- kommissionen skall redovisa uppdraget slutligt senast den 28 februari 2005. Delrapporter skall lämnas Norman uppdragets löptid: senast den 31 januari 2003, den 31 augusti 2003, den 31 januari 2004 resp. den 31 augusti 2004. 
 (Kulturdepartementet) 
 66 
 Statens offentliga utredningar 2004 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Ett nationellt program om person- säkerhet. Ju. 
  
 2. 
  
 Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till Långtidsutredningen 2003/04. Fi. 
  
 3. 
  
 Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. 
  
 + Bilagor. S. 
  
 4. 
  
 Förnybara fordonsbränslen. Nationellt mål för 2005 och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. M. 
  
 5. 
  
 Från klassificering till urval. En översyn av Totalförsvarets pliktverk. Fö. 
  
 6. 
  
 Översyn av personuppgiftslagen. Ju. 
  
 7. 
  
 Ledningsrätt. Ju. 
  
 8. 
  
 Folkbildning och lärande med ITK- stöd – en antologi om flexibelt lärande i folkhögskolor och studieförbund. U. 
  
 9. 
  
 Bokpriskommissionens fjärde del- rapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. Ku. 
  
 67 
 Statens offentliga utredningar 2004 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Ett nationellt program om personsäkerhet. [1] 
 Översyn av personuppgiftslagen. [6] Ledningsrätt. [7] 
 Försvarsdepartementet 
 Från klassificering till urval. En översyn av 
 Totalförsvarets pliktverk. [5] 
 Socialdepartementet 
 Tvång och förändring. Rättssäkerhet, vårdens innehåll och eftervård. 
 + Bilagor. [3] 
 Finansdepartementet 
 Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till 
 Långtidsutredningen 2003/04. [2] 
 Utbildningsdepartementet 
 Folkbildning och lärande med  
 ITK-stöd 
  
 – en antologi om flexibelt lärande i folk- högskolor och studieförbund. [8] 
 Kulturdepartementet 
 Bokpriskommissionens fjärde delrapport. Det skall vara billigt att köpa böcker och tidskrifter IV. [9] 
 Miljödepartementet 
 Förnybara fordonsbränslen. Nationellt mål för 2005 och hur tillgängligheten av dessa bränslen kan ökas. [4] 
 68