Till statsrådet  
 Farmer 
  Lövdén 
 Statsrådet  
 Farmer 
  Lövdén har den 24 oktober 2000 gett dåvarande generaldirektören Hughes uppdraget att följa upp och stödja de kommuner och landsting vars ansökningar beretts av Kommundelegationen och som av regeringen beviljats bidrag från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. 
 Sammanfattningsvis har uppdraget varit att aktivt följa genom- förandet av åtgärdsplanerna samt utvecklingen av den ekonomiska situationen i de kommuner och landsting som beviljats stöd av regeringen, att följa den ekonomiska utvecklingen i de kommuner som tecknat avtal med och beviljats stöd i samråd med Bostads- delegationen, att vara samrådspart för kommunerna och lands- tingen när det gäller de redovisningar som skall lämnas till regeringen. 
 En samlad redovisning av uppdraget skulle lämnas senast den 30 juni 2003. 
 Sekreterare har varit departementssekreteraren Faulkner, Finansdepartementet. Hon ersattes i augusti 2002 av departe- mentssekreteraren Wells, Finansdepartementet. Som sakkunniga förordnades nuvarande ekonomidirektören Gutierrez, Vägverket, nuvarande stadsdirektören Price, Göteborgs kommun, departementssekreteraren Miller, Finansdepartementet t.o.m. augusti 2002 och departements- 
 sekreteraren Wells, Finansdepartementet t.o.m. augusti 2002. 
 Uppdraget är härmed slutfört. 
 Stockholm i juni 2003 
 Hughes 
  
 Gutierrez 
  
 Price 
  
 Wells 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 1 
  
 Uppdraget ................................................................. 
  
 11 
  
 1.1 
  
 Utredningsdirektiv................................................................... 
  
 11 
  
 1.2 
  
 Kommuner och landsting som beviljats stöd......................... 
  
 11 
  
 2 
  
 Bakgrund .................................................................. 
  
 13 
  
 2.1 
  
 Bakgrund till bildandet av Kommundelegationen ................. 
  
 13 
  
 2.2 
  
 Kommundelegationens uppdrag ............................................. 
  
 13 
  
 2.3 
  
 Delegationens arbete ............................................................... 
  
 14 
  
 2.4 
  
 Delegationens förslag .............................................................. 
  
 15 
  
 2.5 
  
 Regeringens beslut ................................................................... 
  
 16 
  
 2.6 
  
 Överenskommelserna om villkoren för statligt stöd............. 
  
 16 
  
 2.7 
  
 Några iakttagelser från Kommundelegationen i samband 
  
 med arbetet............................................................................... 
  
 18 
  
 3 
  
 Utredningens arbete ................................................... 
  
 21 
  
 3.1 
  
 Uppföljning under hösten 2000 och våren 2001.................... 
  
 21 
  
 3.1.1 
  
 Första träff .................................................................... 
  
 21 
  
 3.1.2 Uppföljning per den 30 april 2001............................... 
  
 21 
  
 3.1.3 
  
 Enskilda träffar ............................................................. 
  
 22 
  
 3.1.4 Konferenser kring goda exempel................................. 
  
 23 
  
 5 
 Innehåll SOU 2003:68 
  
 3.2 
  
 Uppföljning hösten 2001 ......................................................... 
  
 24 
  
 3.2.1 Enskilda träffar efter begäran ....................................... 
  
 24 
  
 3.2.2 Enskilda träffar för samtliga ......................................... 
  
 24 
  
 3.2.3 
  
 Forskningsarbete........................................................... 
  
 26 
  
 3.3 
  
 Uppföljning våren 2002 ........................................................... 
  
 26 
  
 3.3.1 
  
 Enskilt stöd ................................................................... 
  
 26 
  
 3.3.2 
  
 Första utbetalning......................................................... 
  
 26 
  
 3.3.3 Uppföljning per den 30 april 2002 ............................... 
  
 27 
  
 3.3.4 
  
 Konferenser ................................................................... 
  
 27 
  
 3.4 
  
 Slutlig utbetalning 2002 ........................................................... 
  
 28 
  
 3.5 
  
 Uppföljning hösten 2002 ......................................................... 
  
 28 
  
 3.5.1 Enskilda träffar för samtliga ......................................... 
  
 28 
  
 3.6 
  
 Redovisning av uppdraget........................................................ 
  
 30 
  
 3.6.1 
  
 Rapporter....................................................................... 
  
 30 
  
 3.6.2 
  
 Slutlig redovisning......................................................... 
  
 30 
  
 3.7 
  
 Hur har det gått? ...................................................................... 
  
 31 
  
 3.8 
  
 Vilka typer av åtgärder har vidtagits?...................................... 
  
 32 
  
 3.9 
  
 Hållbar balans? ......................................................................... 
  
 32 
  
 3.10 
  
 Hur ser kommunerna och landstingen på det arbete som 
  
 bedrivits ?.................................................................................. 
  
 33 
  
 3.11 
  
 Avslutande möte med kommunerna och landstingen ........... 
  
 36 
  
 4 
  
 Framgångsrik vändning ............................................... 
  
 37 
  
 4.1 
  
 Vad förklarar kommunal utveckling?...................................... 
  
 37 
  
 4.2 
  
 Institutionell ansats.................................................................. 
  
 38 
  
 4.3 
  
 Metod 
  
 ....................................................................................... 
  
 38 
  
 4.4 
  
 Så åstadkoms framgångsrik vändning ..................................... 
  
 39 
  
 4.4.1 
  
 Yttre faktorer ................................................................ 
  
 39 
  
 4.4.2 Ekonomisk sanering underlättas av 
  
 undantagstillstånd ......................................................... 
  
 40 
  
 4.4.3 Bättre att samverka än att överutnyttja befintlig 
  
 personal.......................................................................... 
  
 42 
  
 6 
  
 SOU 2003:68 Innehåll 
  
 4.5 Förklaring till framgångsrik vändning.................................... 
  
 43 
  
 4.5.1 
  
 Åtgärder och förutsättningar....................................... 
  
 43 
  
 4.6 
  
 Har utvecklingen vänt?............................................................ 
  
 45 
  
 4.7 
  
 Ledarskapet ofta avgörande..................................................... 
  
 46 
  
 5 
  
 Slutsatser .................................................................. 
  
 47 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv ......................................................... 
  
 49 
  
 Bilaga 2 
  
 Ansökningar om bidrag från anslaget Bidrag till 
  
 särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 
  
 (Kommundelegationen) (Regeringsbeslut 
  
 2000-10-05)................................................................... 
  
 55 
  
 Bilaga 3 
  
 Ansökningar om bidrag från anslaget Bidrag till 
  
 särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 
  
 (Bostadsdelegationen och Kommundelegationen) 
  
 (Regeringsbeslut  
 2000-10-05)...................................... 
  
 59 
  
 Bilaga 4 
  
 Överenskommelse mellan staten och Sollefteå 
  
 kommun ........................................................................ 
  
 63 
  
 Bilaga 5 
  
 Ansökan om bidrag från anslaget Bidrag till 
  
 särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 
  
 (Kommundelegationen) (Regeringsbeslut 
  
 2000-12-21)................................................................... 
  
 65 
  
 Bilaga 6 
  
 Åtgärdsplan för ekonomi i balans 2002, 
  
 Surahammars kommun................................................. 
  
 69 
  
 7 
 Sammanfattning 
 En särskild utredare tillkallades i oktober 2000 med uppdrag att följa upp och stödja de kommuner och landsting vars ansökningar beretts av Kommundelegationen och som av regeringen beviljats bidrag från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Sammanlagt har 36 kommuner och 4 landsting beviljats sådant stöd. Enligt direktiven skulle utredaren bl.a. aktivt följa genomförandet av åtgärdsplaner samt utvecklingen i berörda kommuner och landsting. 
 Vidtagna åtgärder har generellt sett varit framgångsrika. Det incitament som det villkorade extra statliga stödet innebar har varit viktigt för att de besparingsåtgärder som initierades i respektive kommun och landsting fick acceptans. Men även kravet på eko- nomi i balans har haft betydelse. Kommunerna och landstingen har upplevt det som positivt att ha ett tydligt mål som måste nås inom en bestämd tidsperiod. 
 Viktiga faktorer som påverkar den ekonomiska utvecklingen finns inom den egna kommunen eller landstinget. Några viktiga faktorer för att nå framgång med arbetet med att nå ekonomisk balans har varit probleminsikt, det politiska och administrativa ledarskapet, politiskt samförstånd, information, ekonomisk upp- följning, uthållighet, samverkan och tydliga ekonomiska spelregler. 
 Det finns anledning för de kommuner och landsting som inte har balans i ekonomin att studera hur arbetet har bedrivits och inhämta erfarenheter som har gjorts i de kommuner och landsting som varit framgångsrika med sin omstrukturering via arbetet med Kommundelegationen. 
 Av de ursprungliga 36 kommunerna och 4 landstingen, hade 10 kommuner uppfyllt villkoren för avtalet redan vid bokslutet för 2001. Enligt utredningens bedömning är det ytterligare 22 kom- muner och 2 landsting som uppfyller villkoren i avtalet och bör erhålla slutlig utbetalning av statsbidraget. 
 9 
 1 Uppdraget 
  
 1.1 
  
 Utredningsdirektiv 
  
 En särskild utredare tillkallades i oktober 2000 med uppdrag att följa upp och stödja de kommuner och landsting vars ansökningar beretts av Kommundelegationen och som av regeringen beviljats bidrag från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting 
 Regeringen beslutade i oktober om direktiv för uppföljning av Kommundelegationens ärenden (dir 2000:71). Sammanfattningsvis har uppdraget varit att: 
  
 aktivt följa genomförandet av åtgärdsplanerna samt utveck- lingen av den ekonomiska situationen i de kommuner och landsting som beviljats stöd av regeringen, 
  
 följa den ekonomiska utvecklingen i de kommuner som tecknat avtal med och beviljats stöd i samråd med Bostadsdelegationen, 
  
 vara samrådspart för kommunerna och landstingen när det gäller de redovisningar som skall lämnas till regeringen. 
  
 1.2 
  
 Kommuner och landsting som beviljats stöd 
  
 Följande 36 kommuner och 4 landsting har tecknat en överens- kommelse med staten om att sänka sin bruttokostnadsnivå och uppnå ekonomisk balans senast vid bokslutet för 2002 och beviljats stöd under vissa villkor: 
 Arvidsjaurs kommun 
 Askersunds kommun 
 Bjurholms kommun 
 Bodens kommun 
 Borgholms kommun 
 11 
  
 Uppdraget 
  
 SOU 2003:68 
  
 Bromölla kommun Dorotea kommun Gällivare kommun Hagfors kommun Hedemora kommun Haparandas kommun Hofors kommun Hultsfreds kommun Håbo kommun Hällefors kommun Härnösands kommun Jokkmokks kommun Karlsborgs kommun Kramfors kommun Kils kommun Kristinehamns kommun Krokoms kommun Ljusnarsbergs kommun Melleruds kommun Munkfors kommun Nora kommun Nordmalings kommun Olofströms kommun Pajala kommun Ragunda kommun Rättviks kommun 
 Smedjebackens kommun Sollefteå kommun Surahammars kommun Vindelns kommun Älvdalens kommun Dalarnas läns landsting Värmlands läns landsting 
 Västernorrlands läns landsting Norrbottens läns landsting 
 (För mer information se bilagor regeringsbeslut 5 oktober 2000 nr 8 9, 2 december 2000 nr 21 samt 21 december 2000 nr 31.) 
 12 
 2 Bakgrund 
  
 2.1 
  
 Bakgrund till bildandet av Kommundelegationen 
  
 År 2000 började kravet på ekonomisk balans för kommuner, lands- ting och kommunalförbund att gälla. Kravet innebär att budgeten varje år skall upprättas så att intäkterna överstiger kostnaderna. Ett eventuellt negativt resultat vid räkenskapsårets slut skall återställas inom två år. Balanskravet skall förhindra en fortlöpande urgröpning av ekonomin och ge förutsättningar för en långsiktigt stabil finan- siell utveckling. 
 Det har emellertid funnits stora ekonomiska problem i många kommuner och landsting under andra hälften av  
 1990-talet. 
  Från 1996 har regeringen haft medel till sitt förfogande för särskilda insatser i vissa kommuner och landsting med en särskilt svår eko- nomisk situation. De kommuner som har problem till följd av stora och kostsamma åtaganden för boendet har också under vissa förutsättningar kunnat få hjälp genom Bostadsdelegationen åren 1998 2002. I augusti 2002 bildades Statens Bostadsnämnd med motsvarande uppgifter. 
 Under 1999 gjorde regeringen bedömningen att det fanns ett antal kommuner och landsting som hade problem i första hand till följd av strukturella faktorer, främst minskande befolkning, där särskilda åtgärder behövde vidtas för att kravet på ekonomisk balans skulle kunna uppnås. Mot denna bakgrund tillsattes Kom- mundelegationen. 
  
 2.2 
  
 Kommundelegationens uppdrag 
  
 Delegationens uppdrag var att inför regeringens beslut bereda ären- den om huruvida ekonomiskt stöd skulle ges till vissa kommuner och landsting för åtgärder i syfte att nå ekonomisk balans och att därvid överlägga med berörda kommuner och landsting om vilka 
 13 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2003:68 
  
 åtgärder de borde vidta. Regeringen beslutade om vilka ärenden som skulle beredas av delegationen. 
 Delegationen skulle enligt sina direktiv göra en grundlig analys av de enskilda kommunernas och landstingens ekonomiska situa- tion och föra en aktiv dialog med dem om vilka åtgärder som borde vidtas och vilka krav som måste ställas för att stöd skulle bli aktuellt. 
 Förslag om ekonomiskt stöd skulle lämnas endast för kommuner och landsting som befann sig i en särskilt svår ekonomisk situation och som till följd av strukturella faktorer hade problem att nå balans. Behovet av stöd skulle prövas både mot kommunens eller landstingets egna förutsättningar och mot åtgärdernas kostnader och ekonomiska effekt. 
 Ansökningar om stöd skulle vara regeringen tillhanda senast den 1 november 1999. 
 Regeringen beslutade att överlämna sammanlagt 42 ärenden till delegationen för beredning, varav 35 avsåg kommuner och 7 avsåg landsting. 
 I 9 av kommunärendena hade Bostadsdelegationen tidigare beviljat stöd. Därutöver har delegationen deltagit i samråd om sammanlagt 26 kommunärenden som har överlämnats till Bostads- delegationen. 
  
 2.3 
  
 Delegationens arbete 
  
 Respektive kommun och landsting inbjöds till enskilda över- läggningar i månadsskiftet januari/februari år 2000 för att diskutera vilka åtgärder kommunerna och landstingen vidtagit eller planerade att vidta för att uppnå balanskravet. En avsikt var att uppmärk- samma de sökande på att delegationens arbete koncentrerades på att stödja kommunernas och landstingens eget arbete. 
 Vid de enskilda sammankomsterna gjordes en grundanalys av varje sökande. Ekonomiska beräkningar gjordes utifrån gemen- samma förutsättningar, vilket gjorde att de sökande kunde jämföras med varandra. Delegationen var överens med varje sökande om beräkningarna. Med stöd av grundanalysen och den information som framkommit vid sammankomsterna gjorde delegationen sedan en samlad bedömning av respektive sökande för att bestämma om man skulle arbeta vidare med den enskilda kommunen/landstinget. 
 14 
  
 SOU 2003:68 
  
 Bakgrund 
  
 Delegationen fastställde följande kriterier för bedömning huru- vida en ansökan skulle beredas vidare eller avslutas: 
  
 strukturella problem, t. ex. kraftig befolkningsminskning 
  
 ekonomin beräknades vara i obalans sett över en treårsperiod 
  
 särskilt svag balansräkning, främst hög låneskuld 
  
 små möjligheter till intäktsförstärkningar 
  
 Utifrån bedömningarna om eventuell fortsatt beredning begärdes sedan en konkret åtgärdsplan från de sökande vilken skulle bli föremål för vidare beredning. Åtgärdsplanen skulle ligga till grund för en överläggning om ett förslag till överenskommelse om villkor och bidrag. 
 Med åtgärdsplanerna som grund inbjöds representanter från berörda kommuner och landsting till ytterligare överläggningar med delegationen. 
 Syftet var att skapa ett underlag för förslag till överenskommelse mellan kommunen respektive landstinget och Kommundele- gationen om vilka villkor som skulle gälla för att ekonomisk balans uppnås senast år 2002. Denna överenskommelse överlämnades senare till regeringen för beslut. 
  
 2.4 
  
 Delegationens förslag 
  
 Kommundelegationen avslutade sitt arbete och överlämnade sina förslag till regeringen i juli 2000. Kommundelegationen föreslog bidrag om totalt 1 007 miljoner kronor till 36 kommuner och 3 landsting. Dessutom föreslog delegationen att Norrbottens läns landsting skulle få ett stöd om 120 miljoner kronor. För- handlingarna med Norrbottens läns landsting var dock inte klara då delegationens uppdrag löpte ut, utan förhandlingarna slutfördes av regeringen. 
 Huvudprincipen för delegationens förslag var att utbetalningen av stödet skulle ske med utgångspunkt från årsredovisningen 2002. Det innebar att detta år skulle ekonomisk balans ha uppnåtts samt sparmålen enligt åtgärdsplanen vara uppnådda. Enligt denna huvudprincip beaktas inte åren 2000 2001 eftersom omstruk- tureringsprocessen normalt kommer att belasta dessa år med stora kostnader för genomförandet av denna process. 
 Uppföljningen av överenskommelsen samt beslut om utbetal- ning av statsbidrag skulle enligt Kommundelegationen baseras på 
 15 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2003:68 
  
 en analys av respektive kommuns eller landstings ekonomiska resultat samt huruvida åtgärdsplanen genomförd. Bidraget borde betalas ut efter att villkoren i överenskommelsen är genomförda av kommunen. Delegationen bedömde att kommunerna skulle klara detta likviditetsmässigt. 
 Förslagen innebar att en överenskommelse tecknats med de kommuner och landsting som skulle kunna få ett bidrag. Samtidigt överlämnade Bostadsdelegationen till regeringen att besluta i 14 ärenden där man samrått med Kommundelegationen. Här fanns även förslag till överenskommelser avseende de mer allmänna ekonomiska problemen. Till den del ärendena avsåg problem med bostadsåtagandet lämnades också förslag till avtal om stöd. Detta gällde för 11 av de 14 ärendena. 
  
 2.5 
  
 Regeringens beslut 
  
 Kommundelegationen presenterade förslag till överenskommelser med 22 kommuner och 3 landsting som enligt delegationens förslag borde komma i fråga för statligt stöd. Regeringen slutförde förhandlingarna med ytterligare ett landsting som borde komma i fråga för stöd. De föreslagna överenskommelserna godkändes av fullmäktige i samtliga berörda kommuner och landsting. 
 När det gäller Bostadsdelegationens samrådsärenden fattade regeringen beslut om att godkänna och skriva under de 14 överens- kommelser som Kommundelegationen föreslagit med vissa juste- ringar. Den del som gällde avtal om stöd avseende bostads- åtaganden bemyndigades Bostadsdelegationen att godkänna. 
 Efter beredning av Kommundelegationens förslag fattade regeringen beslut om att också godkänna de aktuella överens- kommelserna med vissa justeringar. Regeringen höjde bidragens nivå något, det totala beloppet uppgick till 1 317 miljoner kronor. 
  
 2.6 
  
 Överenskommelserna om villkoren för statligt stöd 
  
 I överenskommelserna reglerades dels stödets storlek, dels vill- koren för stödet och för utbetalning. Överenskommelserna bestod av två delar: dels kommunens respektive landstingets åtaganden, dels statens åtagande. 
 16 
  
 SOU 2003:68 
  
 Bakgrund 
  
 Kommunerna och landstingen åtog sig enligt överenskom- melserna att sänka sin bruttokostnadsnivå med ett angivet belopp och att uppnå ekonomisk balans senast i bokslutet för 2002. För att åstadkomma denna sänkning upprättade varje kommun och lands- ting åtgärdsplaner vid beredningen med Kommundelegationen. Syftet med åtgärdsplanerna var att skapa ett underlag för ut- formning av ett förslag till överenskommelse mellan kommunen respektive landstinget och delegationen om vilka villkor som skall gälla för att bidrag skall beviljas för åtgärder i syfte att uppnå ekonomisk balans. Åtgärdsplanerna skulle dessutom underlätta genomförandet i kommunen eller landstinget samt underlätta en kommande uppföljning. Kommunernas och landstingens åtgärds- planer omfattade kostnadssänkande åtgärder för respektive år och genomförandekostnader för åtgärderna. 
 Kommundelegationen framhöll att det är väsentligt att de åt- gärder som föreslogs var sådana som kommunerna och landstingen själva har tagit fram och att ansvaret för åtgärdsplanen och dess genomförande helt och hållet vilade på kommunen respektive landstinget. Enligt överenskommelserna kunde berörda kommuner och landsting ersätta avtalade åtgärder med andra åtgärder som sänkte bruttokostnadsnivån på motsvarande sätt som det ursprung- liga förslaget till åtgärder. 
 Statens åtagande var att bevilja ett bidrag för omstrukturerings- kostnader. Statsbidragets storlek relaterades till omfattningen av sparåtgärderna. Den princip som låg till grund för Kommun- delegationens förslag om bidragsnivåer är att bidrag lämnas med en viss andel av sparbehovets omfattning, och kan därmed utgöra stöd till omstruktureringskostnaderna. Detta innebar att den sökande själv kunde välja den mest kostnadseffektiva omstrukturerings- åtgärden. Delegationen utgick från sparbehovets omfattning för balans år 2002 när bidragets storlek bestämdes. Bidragets andel av sparåtgärderna har varierat något med anledning av Kommun- delegationens bedömning av de sökandes ekonomiska bärkraft, t.ex. med anledning av en kommuns respektive ett landstings soliditet, skattesats, särskilda finansiella behov, tidigare statliga insatser etc. Kommundelegationen exkluderade olika förslag till inkomstförstärkningar som grund för statsbidragets storlek främst med anledning av att inkomstförstärkningar inte medför omstruk- tureringskostnader. 
 17 
  
 Bakgrund 
  
 SOU 2003:68 
  
 2.7 
  
 Några iakttagelser från Kommundelegationen i samband med arbetet 
  
 Kommundelegationen fick en relativt omfattande kunskap om situationen i de kommuner och landsting som varit aktuella i delegationens arbete. Utifrån denna kunskap och den dialog som delegationen har haft med kommunerna och landstingen gjordes vissa iakttagelser kring problem och möjligheter i den kommunala verksamheten. Delegationen pekade därför på vissa frågor i sin slutrapport. 
 Det lokala, politiska ledarskapet och ledarskapet i förvaltningen är av avgörande betydelse för hur framgångsrik en kommun eller ett landsting lyckas lösa sina problem, oberoende av om förut- sättningarna är goda eller dåliga. Mot denna bakgrund ansåg dele- gationen att regeringen borde ta upp diskussioner med Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet om vilka åtgärder man skulle kunna vidta som i olika avseenden skulle kunna bidra till att utveckla och stödja det lokala ledarskapet. 
 Det finns i vissa regioner en tendens till konkurrens om med- borgare och företag som på olika sätt kan få negativa konsekvenser för den kommunala ekonomin. I tillväxtregionerna förekommer det t.ex. att kommunerna konkurrerar med låga skatter och taxor, med urholkad ekonomi som följd. I glesbygdsregioner, med långa avstånd och avsaknad av en gemensam arbetsmarknad, konkurrerar man i en del fall med olika typer av stimulanser för näringslivet, vilket också kan leda till stora ekonomiska påfrestningar för berörda kommuner. 
 Vissa kommuner i landet är mycket små. Förhållandet förstärks i många fall av en pågående utflyttning vilket i sin tur ofta förstärker en ogynnsam åldersstruktur. Det finns sannolikt en smärtgräns för hur liten en kommun kan vara för att det skall finnas ekonomiska och andra förutsättningar att bedriva en kommunal verksamhet som håller en standard som är rimlig i ett nationellt perspektiv. Det förekommer i mindre utsträckning ett samarbete mellan kom- muner t.ex. inom verksamheter som räddningstjänst, miljövård och gymnasieskola. Det skulle finnas anledning att överväga en bred inventering av både hinder och möjligheter för ett utökat sam- arbete inom olika verksamhetsområden, och i anslutning till detta även en stimulans av konkreta försöksverksamheter med ökad samverkan. 
 18 
  
 SOU 2003:68 
  
 Bakgrund 
  
 Professionaliteten och flexibiliteten i exempelvis personal- politiken borde kunna öka. Det finns ofta problem med insikten om att bemanningen måste anpassas till behov och resurser, särskilt om det innebär personalneddragningar. Eftersom många av de kommuner som delegationen haft att behandla har problem med befolkningsminskning är detta problem mycket aktuellt. Det finns också skäl att diskutera t.ex. vilken typ av åtgärder som bör över- vägas vid avveckling av personal. Garantipensioner är exempelvis ofta en mycket dyrbar åtgärd som också kan te sig tveksam med tanke på att behoven av personal i andra delar av landet kan vara stora. En ökad satsning på kompetensutveckling och rörlighet vore mot denna bakgrund motiverad på många håll. 
 19 
 3 Utredningens arbete 
  
 3.1 
  
 Uppföljning under hösten 2000 och våren 2001 
  
 3.1.1 
  
 Första träff 
  
 I februari 2001 anordnades inledande konferenser i Luleå, Umeå och i Stockholm för berörda kommuner och landsting. En över- siktlig tidplan med aktiviteter för arbetet gicks igenom. Inför träffarna hade kommunerna och landstingen kommit in med olika frågeställningar avseende överenskommelsen. Frågeställningarna rörde bland annat tolkningar av överenskommelsens olika delar, bruttokostnadsnivån, balanskravet, riktade statsbidrag och revi- sionens roll i arbetet. 
 Kommunerna och landstingen fick veta att en rapportering skulle ske per den 30 april 2001. Förväntningarna på och innehållet i rapporteringen gicks igenom. 
 Under träffarna berättade kommunerna och landstingen kort hur förändringsarbetet gick hos dem. Det var företrädare från den politiska ledningen, tjänstemannaledningen, ekonomer och reviso- rer med på träffarna. 
  
 3.1.2 
  
 Uppföljning per den 30 april 2001 
  
 För att följa upp arbetet begärdes redovisning in per den 30 april 2001 från de 36 kommunerna och 4 landstingen i uppföljningen. Uppföljningen omfattade bl.a. bokslutet för 2000, överenskom- melsen och aktuella åtgärdsplaner. Kommunerna och landstingen hade också bedömt hur de såg på möjligheten att klara överens- kommelsens åtaganden. 
 De flesta uppfattade uppföljningstillfället som positivt och det blev en bra avstämning av effekterna av åtgärdsplanen. I den nya mall som togs fram för åtgärdsplanen skulle kommunerna och 
 21 
  
 Utredningens arbete 
  
 SOU 2003:68 
  
 landstingen uppge hur besparingarna faktiskt hade utfallit. För en del kommuner och landsting innebar det att de insett att de måste genomföra fler besparingar eftersom de åtgärder som genomförts inte gett den effekt de tänkt sig. 
 En majoritet av kommunerna trodde då att de skulle klara överenskommelsen, men inte alla. För de kommuner som trodde att de kunde få problem med att uppnå ekonomisk balans i bokslutet för 2002 var orsakerna varierande. Några orsaker var att beslutsprocessen avseende besparingarna tog längre tid respektive att det var svårt att ta beslut om vissa åtgärder. Oväntad befolk- ningsminskning, kommunägda företags ekonomi samt svårigheter med budgetdisciplin var andra orsaker. 
 Några kommuner trodde att de kunde vara klara med överens- kommelsens åtaganden redan efter bokslutet för 2001. 
 Bland landstingen var bilden något annorlunda. Ett landsting trodde att man skulle klara överenskommelsen. För de andra var tiden ett hot eftersom processen med att genomföra besparingarna tog längre tid än de beräknat. Även bland landstingen förekom problem med budgetdisciplin och svårigheter att fatta beslut om vissa åtgärder. 
 Sammanfattningsvis kan sägas att kommunerna vid det här till- fället hade kommit längre i sitt arbete än landstingen. 
 Det kunde också konstateras att mycket arbete utfördes i kom- muner och landsting för att genomföra besparingarna. Uppfölj- ningsrutinerna verkade överlag ha skärpts och frekvensen av uppföljningar hade ökat. Vi kunde också konstatera att samarbetet med andra kommuner hade ökat. 
 Utredningen hade särskilda kontakter med de kommuner och landsting som uppgav sig ha problem med att uppnå ekonomisk balans 2002. 
  
 3.1.3 
  
 Enskilda träffar 
  
 Utredningen hade enskilda träffar med vissa kommuner och lands- ting på deras begäran och i några fall på eget initiativ. 
 Träffarna var av varierande karaktär. Till exempel diskussioner kring vad överenskommelsen tillät och inte, arbetet med överens- kommelsen, samråd kring den ekonomiska situationen och behov av stöd i olika former. 
 22 
  
 SOU 2003:68 
  
 Utredningens arbete 
  
 Några fick extra stöd i processen genom resursförstärkning, t.ex. konsulthjälp för att analysera vissa verksamheter inom kommunen. 
  
 3.1.4 
  
 Konferenser kring goda exempel 
  
 I början av juni 2001 anordnades fem konferenser för kommunerna och landstingen där företrädare för kommuner och landsting som genomfört framgångsrik vändning av den ekonomiska situationen var inbjudna. På kommunkonferenserna medverkade företrädare från Upplands Väsby kommun och Karlskrona kommun. Båda kommunerna hade tidigare haft en ekonomi i obalans och med olika åtgärder fått ordning i ekonomin. Dessa kommuner berättade om hur de gått tillväga för att åstadkomma förändringen, gav tips och inspiration för ett bra förändringsarbete. De deltagande kom- munerna fick chansen att ställa frågor och diskutera med de inbjudna kommunerna. 
 På landstingskonferensen medverkade företrädare från Öster- götlands läns landsting och Jönköpings läns landsting som berätta- de hur de arbetade med sin ekonomistyrning. Även på dessa konferenser fanns möjlighet för landstingen att ställa frågor och diskutera med de inbjudna landstingens representanter. 
 Några framgångsfaktorer som redovisades var: 
  
 insikt 
  
 För att bedriva ett bra förändringsarbete är första steget att man inser att man har problem och att man själv äger problemet. Först när man insett sin situation och att man äger problemet kan man göra något åt det. 
  
 information 
  
 Under en omstruktureringsprocess är det viktigt med öppenhet och kontinuerlig information. 
  
 politiskt ledarskap och samförstånd 
  
 Politiskt ledarskap och att nå breda politiska lösningar i föränd- ringsprocessen är viktiga framgångsfaktorer. 
  
 ledarskap i organisationen 
  
 Det är viktigt i förändringsprocessen att alla drar åt samma håll dvs. följer ledningens direktiv och för ut samma budskap i organisa- tionen. 
 23 
  
 Utredningens arbete 
  
 SOU 2003:68 
  
 tydliga ekonomiska spelregler 
  
 fokus på uppföljning 
  
 uthållighet 
  
 En av de viktigaste ingredienserna för att lyckas med ett föränd- ringsarbete. Viktigt att ledningen stämmer av och följer upp att förändringarna genomförs. 
 Sammantaget deltog 105 personer i konferenserna kring de goda exemplen. Konferenserna ledde också till att föreläsarna engage- rades i aktiviteter hos flera kommuner och landsting. 
  
 3.2 
  
 Uppföljning hösten 2001 
  
 3.2.1 
  
 Enskilda träffar efter begäran 
  
 Under hösten 2001 träffade utredningen kommuner och landsting som av särskilda skäl velat diskutera sin ekonomiska situation. Initiativ hade då tagits av kommunerna och landstingen själva. 
  
 3.2.2 
  
 Enskilda träffar för samtliga 
  
 För att följa genomförandet av åtgärdsplanerna samt utvecklingen av den ekonomiska situationen inbjöds samtliga kommuner och landsting i gruppen till enskilda träffar. Under oktober 2001 träffade utredningen samtliga kommuner och landsting enskilt med undantag av Värmlands läns landsting, som hade tilldelats en särskild utredare. Landstinget ansåg i samband med bokslutet för 2000 att den ekonomiska situationen i landstinget förvärrats och begärde därför hos regeringen förstärkning i form av extra stöd i processen med att genomföra åtagandena enligt överenskommelsen med staten. 
 Inför mötena hade kommunerna och landstingen förberett en genomgång av arbetsläget, senaste delårsbokslut och prognos, bud- geten för 2002, framtidsbedömningar och eventuella fråge- ställningar. 
 Det kunde konstateras att ett omfattande förändringsarbete pågick ute i kommuner och landsting. De som lyckats bäst hade satsat på att genomföra förändringen snabbt för att undvika en 
 24 
  
 SOU 2003:68 
  
 Utredningens arbete 
  
 långdragen och påfrestande process som tär på organisationen. En majoritet av kommunerna och landstingen följde den tidplan som de satt upp för arbetet med att genomföra åtgärder inom ramen för åtgärdsplanen. 
 En del konstaterade att större besparingar än de som överens- kommits behövde göras för att få en ekonomi i balans. 
 Det framgick att landstingens förändringsarbete var tyngre att genomföra vilket kan bero på att de är så stora och svåra att om- strukturera. 
 De prognoser som gjordes för resultaten för 2001 i kommunerna och landstingen varierade. 13 hade förhoppningar om positiva resultat. 8 prognostiserade underskott som låg över 20 miljoner kronor. I en del fall fanns stora jämförelsestörande poster som t.ex. rekonstruktion av bostadsbolag. 
 Samtliga kommuner redovisade problem med underskott i förhållande till lagd budget inom den sociala sidan. Framförallt berodde detta på att vårdtyngden bland de äldre och att antalet äldre ökat. Många kommuner nämnde problem med ökade kost- nader för verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS). 
 Befolkningsminskningen hade stannat upp i många kommuner under 2001. 
 De budgetförslag för 2002 som då fanns i flertalet kommuner och landsting pekade på nollresultat eller ett mindre överskott. I undantagsfall fanns större positiva resultat och i några fall negativa resultat. Känsligheten för förändringar i förutsättningarna var stor hos de flesta i gruppen. Därför borde flera av kommunerna och landstingen haft större marginaler i sina budgetar. 
 Tre kommuner trodde att de skulle komma att klara överens- kommelsen redan efter bokslutet för 2001. Ytterligare två kom- muner hade förhoppningar om att klara detta i bokslutet för 2001. 
 Ytterligare 27 kommuner och landsting trodde sig kunna klara överenskommelsen 2002. Tre aviserade att de skulle kunna nå balans, men med en mindre bruttokostnadssänkning än avtalat. Bedömningen grundade sig bl.a. på arbetet hittills med åtgärds- planen, budgetföljsamhet och risker i budget inför 2002. 
 Fem kommuner bedömdes inte kunna klara överenskommelsen eller i vart fall få stora svårigheter att göra detta. Under träffarna diskuterades olika sätt att komma tillrätta med situationen. Detta resulterade i att några kommuner fick hjälp med att göra analyser 
 25 
  
 Utredningens arbete 
  
 SOU 2003:68 
  
 inom vissa områden för att få bättre grepp om situationen och att se möjliga lösningar. 
 Det såg vid detta tillfälle ut som att två landsting och en kom- mun inte skulle komma att klara överenskommelsen till bokslutet för 2002. Orsakerna till detta varierade, bl.a. hade genomförandet av åtgärder för att minska kostnader inte kunnat göras enligt den tidplan som lagts fast. Ibland hade det varit svårt att komma till beslut i tid och ibland gav inte vidtagna åtgärder effekt så snabbt som beräknats. De hade antagit en budget för 2002 med negativt resultat och såg själva pessimistiskt på sina möjligheter att uppfylla avtalets villkor. 
  
 3.2.3 
  
 Forskningsarbete 
  
 Utredningen initierade ett forskningsarbete med inriktning på att belysa framgångsfaktorer för förändring av ekonomi och verk- samhet i kommuner och landsting med utgångspunkt i det arbete som bedrivits, se vidare kapitel 4. 
  
 3.3 
  
 Uppföljning våren 2002 
  
 3.3.1 
  
 Enskilt stöd 
  
 Under våren fick 4 kommuner stöd med analyser. En kommun fick stöd för att analysera äldreomsorgen, intäktsstrukturen och den finansiella profilen. En annan kommun fick hjälp att utreda social- nämndens verksamheter och dess kostnader. Den tredje kommu- nen fick hjälp med att utreda kostnadsnivån inom äldreomsorg, barnomsorg och grundskola. Den fjärde fick hjälp med en över- gripande analys. Stödet gavs på begäran av respektive kommun. 
  
 3.3.2 
  
 Första utbetalning 
  
 Enligt överenskommelsen kunde en första utbetalning av 25 pro- cent av bidraget ske under våren 2002. För att utbetalning skulle kunna ske 2002 förutsattes enligt överenskommelsen att kom- munerna och landstingen dessförinnan redovisat hur arbetet med att uppfylla sina åtaganden enligt överenskommelsen fortlöpt och 
 26 
  
 SOU 2003:68 
  
 Utredningens arbete 
  
 att denna redovisning visade att planerade åtgärder vidtagits, samt lämnat en redovisning av årets resultat enligt bokslutet för 2001. 
 Utredaren gjorde i en rapport den 19 december 2001 (dnr Fi2001/4683) bedömningen att samtliga kommuner och landsting uppfyllde kraven för den första utbetalningen. Dock hade Värm- lands läns landsting ingått en ny överenskommelse med nya villkor. 
 Under februari månad 2002 lämnade kommunerna och lands- tingen preliminära uppgifter om bokslutet för 2001. 
 Den 7 mars 2002 beslutade regeringen om utbetalning av de första 25 procenten av bidraget till samtliga kommuner och lands- ting utom Värmlands läns landsting. 
  
 3.3.3 
  
 Uppföljning per den 30 april 2002 
  
 Uppföljning begärdes in per den 30 april 2002 från de aktuella kommunerna och landstingen. Uppföljningen omfattade bl.a. bok- slut för 2001, överenskommelsen och åtgärdsplaner i aktuellt skick. 
 Utvecklingen bland de 36 kommunerna och 4 landstingen såg vid redovisningen per den 30 april 2002 mer positiv ut för flertalet jämfört med läget i oktober 2001. En orsak var att skatteintäkterna blivit större än budgeterat. 
 Områden som många kommuner hade svårigheter med var äldreomsorgen och verksamhet enligt LSS som kostade allt mer. 
 16 kommuner visade ett positivt resultat i bokslutet för 2001. När det gäller bruttokostnadssänkningen för hela gruppen hade ungefär 60 procent av besparingarna genomförts med konstaterad effekt i redovisningen till och med rapporteringen den 30 april 2002. 
 Det var fler kommuner som uppfyllde överenskommelsens villkor redan vid bokslut för 2001 än vad som bedömdes i oktober 2001. 
 Ungefär sju kommuner bedömdes få svårt att uppfylla överens- kommelsens villkor i bokslutet för 2002. 
  
 3.3.4 
  
 Konferenser 
  
 Under juni månad genomfördes två konferenser i Stockholm, en konferens i Luleå och en konferens Umeå. Ungefär 90 personer från de berörda kommunerna och landstingen deltog. Under 
 27 
  
 Utredningens arbete 
  
 SOU 2003:68 
  
 konferenserna presenterades resultatet av uppföljningen per den 30 april. Askersunds kommun, Jokkmokks kommun och Krokoms kommun berättade om sina erfarenheter av arbetet med överens- kommelsen. 
 Göteborgs universitet presenterade vad de hittills kommit fram till i den studie som beställts av utredningen avseende fram- gångsfaktorer för förändring av ekonomi och verksamhet (se kapitel 4). 
  
 3.4 
  
 Slutlig utbetalning 2002 
  
 Efter bokslutet för år 2001 ansökte tio kommuner och ett landsting om slutlig utbetalning av statsbidraget. Samtliga 10 kommuner och landstinget hade kommit in med redogörelser och revisorsintyg. Det var Askersunds kommun, Bjurholms kommun, Dorotea kommun, Håbo kommun, Jokkmokk kommun, Mcmahon kom- mun, Munkfors kommun, Pajala kommun, Rättviks kommun, Bodens kommun och Norrbottens läns landsting. 
 De som ansökt om utbetalning uppmanades att ange vilka faktorer som de själva ansåg hade lett till framgång i arbetet. Följande faktorer lyftes fram i flertalet ansökningar: 
  
 Politisk enighet 
  
 Överenskommelsen gav tydligt mål 
  
 Kontinuerlig uppföljning och analys av ekonomi och åtgärder (månatligen) 
  
 Information 
  
 Budgetdisciplin 
  
 Utredningen förordade utbetalning till de 10 kommunerna. Den 19 juni 2002 beslutade regeringen om utbetalning till dessa kom- muner. 
  
 3.5 
  
 Uppföljning hösten 2002 
  
 3.5.1 
  
 Enskilda träffar för samtliga 
  
 För att följa genomförandet av åtgärdsplanerna samt utvecklingen av den ekonomiska situationen inbjöds samtliga kommuner och landsting i gruppen till enskilda träffar. Under oktober 2002 
 28 
  
 SOU 2003:68 
  
 Utredningens arbete 
  
 träffade utredningen samtliga kommuner och landsting enskilt med undantag av Värmlands läns landsting, som hade en egen särskild utredare. Syftet med mötena var bland annat att diskutera even- tuella problem som hade uppstått i arbetet och frågeställningar kring överenskommelsen. 
 Inför mötena hade kommunerna och landstingen förberett en genomgång av arbetsläget, senaste delårsbokslut och prognos, budget 2003, framtidsbedömningar och eventuella frågeställningar. 
 Utvecklingen bland de 26 kommuner och 4 landsting som fanns kvar i uppföljningen såg vid redovisningen i oktober 2002 mer positiv ut för flertalet jämfört med läget i oktober 2001. Ett om- fattande förändringsarbete pågick ute i kommuner och landsting. Det som lyckades bäst satsade på att genomföra förändringen snabbt. Det blev därigenom också lättare att uppnå önskade effekter inom angiven tidsram. 
 Några enstaka kommuner och landsting hade av olika skäl ännu inte förmått att besluta om och genomföra de strukturella föränd- ringar som var nödvändiga för att långsiktigt skapa förutsättningar för en ekonomi i balans. De flesta kommunerna och landstingen följde den tidplan som de satt upp för arbetet med att genomföra åtgärder inom ramen för åtgärdsplanen. 
 Landstingens förändringsarbete verkade fortfarande tyngre att genomföra vilket delvis kan bero på att de är större organisationer att förändra. 
 De flesta kommuner hade fortsatta problem med underskott i förhållande till lagd budget inom den sociala sidan. Förklaringen till detta var framförallt att vårdtyngden bland de äldre och att antalet äldre fortsatte att öka. Många kommuner hade också problem med ökade kostnader för LSS. En ökad andel sjukskrivna beskrevs som ett växande problem för många kommuner. 
 En minskande befolkning var fortfarande ett problem i många kommuner, även om befolkningsminskningen stannat upp i några av kommunerna. 
 Tio kommuner/landsting bedömde att de skulle klara hela överenskommelsen vid bokslutet för 2002. Ytterligare 10 aviserade att de kommer att kunna nå balans, men med en mindre brutto- kostnadssänkning än avtalat. Fyra kommuner såg inte ut att uppnå ett positivt resultat, men skulle hänvisa till synnerliga skäl m. m. i bokslutet. 
 Fem kommuner/landsting ansåg att de inte skulle kunna klara överenskommelsen eller i vart fall få stora svårigheter att göra 
 29 
  
 Utredningens arbete 
  
 SOU 2003:68 
  
 detta. Orsakerna varierade, bland annat hade genomförandet av åtgärder för att minska kostnader inte kunnat genomföras enligt den tidplan som lagts fast. Ibland hade det varit svårt att komma till beslut i tid och ibland gav inte vidtagna åtgärder effekt så snabbt som beräknats. 
 Avseende Värmlands läns landsting gjorde den särskilde utredare som utsetts för att följa landstinget bedömningen att landstinget skulle komma att klara avtalet till bokslutet för 2002. 
 Budgeten för 2003 hade inte tagits i alla kommuner och lands- ting i oktober, men de förslag som då förelåg i flertalet kommuner och landsting pekade på ett överskott. I några enstaka fall fanns budgeterade negativa resultat. 
  
 3.6 
  
 Redovisning av uppdraget 
  
 3.6.1 
  
 Rapporter 
  
 Utredaren har varje halvår lämnat en rapport om utvecklingen till Regeringskansliet. Inför beslut om utbetalning av bidrag har ut- redaren lämnat ett underlag till regeringen för respektive kommun och landsting. Underlaget har utgjorts av en bedömning av den ekonomiska situationen och hur åtagandena i överenskommelsen uppfyllts. 
  
 3.6.2 
  
 Slutlig redovisning 
  
 Inför beslut om utbetalning av den återstående delen av de stats- bidrag som är en del av överenskommelsen begärdes från kom- munerna och landstingen in följande handlingar: 
  
 Revisorsintyg om och i vilken utsträckning avtalets villkor har uppfyllts. 
  
 Av fullmäktige antaget bokslut för 2002. 
  
 Verbal beskrivning av hur sänkningen av bruttokostnaderna gått till, vilka verksamheter som minskat mest och vilket kostnadsslag (ex. personal) som minskat mest. 
  
 Ifylld slutlig åtgärdsplan med samtliga aktiviteter som leder fram till bruttokostnadssänkningen. 
  
 Specifikation av bruttokostnadssänkningen i siffror med ut- gångspunkt från resultaträkningen 2002. 
  
 30 
  
 SOU 2003:68 
  
 Utredningens arbete 
  
 Redovisningen från kommunerna och landstingen behandlades av utredningen. Utredaren lämnade i juni 2003 ett underlag till rege- ringen inför utbetalningen av bidraget. 
 Regeringen fattade beslut om utbetalning av bidrag till 22 kom- muner och 2 landsting i juni 2003. 
  
 3.7 
  
 Hur har det gått? 
  
 Det är ett stort förändringsarbete som pågått under avtalsperioden i kommunerna och landstingen. Det har visat sig att sättet att arbeta med ett avtal med staten som grund har varit framgångsrikt för flertalet kommuner och landsting. 
 Jämfört med de redovisningar som kommunerna och landstingen lämnat tidigare ser det bättre ut för flertalet. Av de ursprungliga 36 kommunerna och 4 landstingen, hade 10 kommuner uppfyllt villkoren för avtalet redan vid bokslutet för 2001. Dessa kommuner fick hela bidraget utbetalt redan 2002. Av de återstående 26 kom- munerna är det enligt utredningens bedömning ytterligare 22 kom- muner som uppfyller villkoren enligt avtalet. Två kommuner hade ännu inte inkommit med underlag när denna rapport lämnades. Två kommuner redovisade ett negativt resultat i bokslutet för 2002 och uppfyller således inte villkoren i avtalet. För många kommuner och landsting har inte den ursprungliga åtgärdsplanen för brutto- kostnadssänkning varit tillräcklig, då andra kostnader ökat mer än beräknat. Då har ytterligare åtgärder behövt vidtas. För de kom- muner som haft svårigheter att klara en ekonomi i balans är orsaken bland annat att åtgärder satts in för sent och ännu inte fått effekt samt att kostnader som varit svåra att förutse har ökat. 
 Av de fyra landstingen uppfyller två villkoren i avtalet och två landsting redovisar ett negativt resultat i bokslutet för 2002. Värm- lands läns landsting som hade stora problem i början, tilldelades en särskild utredare som på plats var en resurs för landstinget. Detta var en bidragande orsak till att landstinget klarat avtalet. Ett problem för bägge landstingen som inte klarat ekonomisk balans har varit den turbulens som rått för bemanning av läkar- och sjukskötersketjänster. De s.k. stafetterna har drivit upp kostna- derna. 
 31 
  
 Utredningens arbete 
  
 SOU 2003:68 
  
 3.8 
  
 Vilka typer av åtgärder har vidtagits? 
  
 Vilka åtgärder som vidtagits i kommunerna och landstingen varierar. Generellt kan sägas att de som använt osthyvelsprincipen haft svårare att nå resultat. Detta är troligen ett tillvägagångssätt som gör det svårt att uppfylla syftet med en hållbar balans i ekonomin. Strukturella förändringar, t.ex. att lägga ned viss verk- samhet eller att avveckla fastighetsbestånd har gett snabbare och effektivare resultat. Exempel på besparingar som har använts: att inte återbesätta tjänster, indragning av tjänster, verksamhets- förändringar eller nedläggning av särskilt boende, ny resursfördel- ningsmodell för grundskolan, nedläggning av skolor, uppsägning av lokaler och ny kostorganisation. Omstrukturering av olika verk- samheter har även förekommit, t.ex. inom barnomsorgen, grund- skolan och gymnasieskolan. 
  
 3.9 
  
 Hållbar balans? 
  
 På kort sikt fungerar uppenbarligen det arbetssätt som använts via avtalen med staten. Hur det fungerar på längre sikt vet vi inte. Kommer balansen att upprätthållas eller kommer en rekyl med kraftiga kostnadsökningar? Det kommer förmodligen även i fram- tiden att till stor del bero på ledarskapet, hur uthålliga och mål- medvetna man är i kommunen eller landstinget. Det är dock först efter ett antal år som det är möjligt att uttala sig om detta. Ett gott tecken är att 9 av de 10 kommuner som fick slutligt bidrag baserat på bokslutet för 2001 har lyckats bibehålla en ekonomi i balans 2002. Några framhåller att den ekonomiska uppföljningen förbättrats och att detta ökar förutsättningarna för en varaktigt balanserad ekonomi. 
 En oroande faktor är de sämre samhällsekonomiska utsikterna för de kommande åren enligt många bedömare. Kommunerna och landstingen kan inte räkna med en lika god intäktsutveckling som man haft de senaste åren. Det kan därför finnas en risk för att antalet kommuner och landsting med betydande balansproblem kommer att öka. 
 32 
  
 SOU 2003:68 
  
 Utredningens arbete 
  
 3.10 
  
 Hur ser kommunerna och landstingen på det arbete som bedrivits ? 
  
 Kommunerna och landstingen har besvarat ett antal frågor om arbetet som de bedrivit med anledning av avtalet med staten. Detta för att få kommunernas och landstingens syn på arbetet som bedrivits och den uppföljning som avtalen föranlett. 
 En fråga gällde om avtalet med staten varit ett stöd i strävandena att nå ekonomisk balans.  
 Samtliga kommuner och landsting som svarat på frågorna svarade ja på denna fråga. Bland annat svarade man att genom avtalet fick kommunledningen ytterligare ett verk- tyg att kommunicera kommunens dåliga ekonomi med verk- samheterna och medborgarna. När kommunen slöt ett avtal med staten om kostnadssänkningar fick man ett tydligt mål att sluta upp kring. Avtalet gav också signalen om allvaret i den ekonomiska situationen. Risken att gå miste om statsbidraget har varit ett hot samtidigt som det har motiverat politiker och anställda att gemen- samt verka för att avtalet uppfylls. Andra framhöll att avtalet gett den interna ekonomistyrningen kraft, tyngd och legitimitet. Flera har lyft fram den politiska enighet som uppnåddes i samband med avtalet som det mest betydelsefulla. 
  
 En annan frågeställning gällde huruvida förutsättningarna att var- aktigt ha en ekonomi i balans ökat genom avtalet med staten.  
 Huvud- delen har svarat ja på denna fråga. Insikten om att det är viktigt få varaktig balans har ökat kraftigt. Det har dock framhållits att det finns en del som tror att kommunens ekonomi är stabil efter att avtalet har klarats, vilket den inte är. Det krävs pedagogik för att förklara att det fortfarande finns mycket att göra för att upp- rätthålla en ekonomi i balans på lång sikt. En kommun har svarat ett avtalet i mindre utsträckning bidragit till en långsiktig lösning. Kommunen anser sig missgynnad av utjämningssystemet. Några framhåller att den ekonomiska uppföljningen förbättrats och att detta ökar förutsättningarna för att varaktigt ha en ekonomi i balans. 
  
 En fråga var om arbetet med uppföljningen av avtalet (kontakter med andra kommuner och landsting, goda exempel, eventuell konsult- hjälp) varit till nytta.  
 De flesta har svarat ja på denna fråga, några kommuner har svarat att de inte haft nytta av kontakter med andra kommuner eller goda exempel. Några har framhållit att det alltid är lärorikt och intressant och inspirerande att lyssna till andras erfarenheter i ett förändringsarbete. En kommun framhåller att 
  
 33 
  
 Utredningens arbete 
  
 SOU 2003:68 
  
 kontakter med andra kommuner och konsulthjälp varit inspire- rande och visat nya möjligheter för framtiden. De flesta kommuner och landsting som haft konsulthjälp har framhållit att de haft stor nytta av detta i förändringsarbetet. En kommun svarar att erfaren- hetsträffar bekräftat att de flesta kommuner brottas med problem som är variationer på samma tema. En kommun menar att det varit positivt med de kontinuerliga uppföljningar som avkrävts kom- munen, eftersom det vid dessa tillfällen gjorts en noggrann genom- gång av hur beslutade åtgärder genomförts eller inte kunnat genomföras och vilka åtgärder som i så fall ersatt de ursprungliga planerade åtgärderna. 
 Kommunerna och landstingen fick frågan om de saknat några inslag i uppföljningen.  
 Flertalet svarade nej på detta. Någon enstaka tycker att bruttokostnadsbegreppet varit svårt att ta till sig. Någon har uttryckt att det är viktigt att regeringen fortsätter att följa upp kommunerna som fick bidrag även framöver. En kommun saknade kontinuitet i förhållande till det arbete som gjordes inför avtalet. Några kommuner har angivit att utredningen borde ha besökt varje kommun på plats. En kommun har inte upplevt sig få något gensvar på lämnade redovisningar, hur de ligger till för att anses uppfylla villkoren i avtalet. 
  
 Vilka har då varit de största hindren och svårigheterna i arbetet? 
 Exempel på svar: att utarbeta den konkreta åtgärdsplanen och förankra den internt samt bland kommuninnevånarna. Att hålla motivationen uppe efter att ha sänkt kostnadsnivån under flera år. Att det tar tid att förankra svåra beslut. Att genomföra de olika åtgärderna, dels har ibland själva tidsaspekten varit ett hinder, dvs. att genomförandet av förändringar dragit ut på tiden, dels att någon planerad åtgärd inte gav avsedd effekt. En fortsatt minskad befolk- ning samt ökade behov inom äldreomsorgen och andra verksam- heter, vilket har gjort ytterligare besparingar nödvändiga. Svårig- heten i ett arbete som detta ligger enligt en kommun till stor del i kommunikation och information i organisationer av kommunernas storlek. Mycket av genomförandet av de förändringar som beslutas på högre nivå ska i slutändan genomföras ute i den operativa verk- samheten och avståndet mellan beslutsnivån och den genom- förande nivån är ofta ganska stort. Svårigheten ligger därför ofta i att få ut korrekt information om de beslut som fattas till den del av organisationen som ska genomföra densamma. 
 34 
  
 SOU 2003:68 
  
 Utredningens arbete 
  
 Har kvaliteten i verksamheterna påverkats negativt?  
 Det är något förvånande att många har svarat att verksamheten inte påverkats alls, eller bara marginellt. Men svaren varierar från att kvaliteten i verksamheterna inte påverkats alls till att kvaliteten har försämrats när det sparats på personal. Många har kunnat vidta åtgärder som inte påverkat kvaliteten i verksamheterna. Några menar att det är svårt att mäta om kvaliteten påverkats av omstruktureringen. 
  
 Kommunerna och landstingen fick frågan om de delar slutsatserna i forskningsrapporten från Göteborgs universitet Framgångsrik vänd- ning som behandlas i kapitel 4.  
 Alla kommuner och landsting som svarat och tagit del av rapporten, håller med forskarna i deras slutsatser. Särskilt framhålls enighet och politiskt och administra- tivt ledarskap. Även de kommuner som själva var föremål för analys i rapporten delar slutsatserna. Rapporten har diskuterats flitigt på en del håll. En kommun framhöll att rapporten visar det finns mer att göra i kommunen. En kommun pekar på att rappor- ten anger att förändringsprocessen kommer att fortgå. En viktig fråga i det sammanhanget är ansvarsfrågan, dvs. om det är kommu- nen eller någon annan, t.ex. staten som äger problemet. Kom- munens uppfattning är att det är kommunen som äger problemet utifrån de förutsättningar som gäller. Detta präglar arbetet i den kommunen, vilket för den skull inte innebär att de avstår från att medverka i debatten kring ansvarsfrågan  
  
 stat-kommun, 
  
  utjäm- ningssystem, regionalpolitiska åtgärder osv. 
  
 Till sist ombads kommunerna och landstingen att rangordna vilka av följande faktorer som har spelat störst roll i arbetet med att få balans i ekonomin (den politiska ledningen, politisk samsyn, statliga beslut, beslutsprocessen i kommunen/landstinget, krav från medbor- garna, information och förankring i förvaltning och bland medborgar- na, annat exemplifiera) 
 Den politiska ledningen, politisk enighet, beslutsprocessen, information och förankring hamnar högst hos de flesta av kom- munerna och landstingen. Men det finns exempel där politisk sam- syn hamnat sist. En kommun angav ökade intäkter som den faktor som spelat störst roll. En kommun framhåller att revisorerna varit ett mycket bra bollplank vid arbetet med att utarbeta nya rutiner, visioner och mål. 
 35 
  
 Utredningens arbete 
  
 SOU 2003:68 
  
 3.11 
  
 Avslutande möte med kommunerna och landstingen 
  
 Den 11 juni 2003 hölls ett avslutande möte med kommunerna och landstingen på Norra Latin i Stockholm. Statsrådet  
 Farmer 
  Lövdén medverkade och redovisade sina synpunkter på det arbete som bedrivits i kommuner och landsting med anledning av avtalen med staten via Kommundelegationen. 
 Deltagarna diskuterade problem och möjligheter med att driva kommunal verksamhet med god kvalitet och en ekonomi i balans. 
 36 
 4 Framgångsrik vändning 
 Det är viktigt att ta till vara de erfarenheter som kommer ut från det arbete med omstrukturering som bedrivits i kommuner och landsting. Förvaltningshögskolan vid Göteborgs universitet har därför på utredningens initiativ genomfört ett forskningsarbete med inriktning på att belysa framgångsfaktorer för förändring av ekonomi och verksamhet i kommuner och landsting med utgångs- punkt i det arbete som bedrivs. 
 En rapport redovisades i september 2002. I rapporten redovisas förklaringar till varför fem kommuner, (Karlsborg, Jokkmokk, Bjurholm, Håbo och Krokom) som hamnat i finansiella problem lyckats vända utvecklingen. Författarna Shelton och Bradley har sökt förklaringar genom att genomföra och analysera ett stort antal personliga intervjuer med personer i ledande ställ- ning i de fem kommunerna. Analyserna visar att vissa företeelser är återkommande och kan antas ha betydelse för att åstadkomma en mer gynnsam utveckling i alla fall på kort sikt. 
 Nedan redovisas ett referat av delar av innehållet i rapporten. 
  
 4.1 
  
 Vad förklarar kommunal utveckling? 
  
 I den studie som ligger till grund för rapporten söks förklaringar till varför fem ekonomiska enheter, fem primärkommuner som hamnat i finansiella problem, lyckats vända på utvecklingen. De studerade kommunerna är Wright, Håbo, Jokkmokk, Karlsborg och Krokom. De fem kommunerna ingår i den grupp kommuner som staten via Kommundelegationen tecknat avtal med. Den forskningsfråga som ligger till grund för den genomförda studien och som söker sitt svar är vad som förklarar att vissa kommuner mer framgångsrikt än andra klarar att vända en bekymmersam utveckling? 
 37 
  
 Framgångsrik vändning 
  
 SOU 2003:68 
  
 4.2 
  
 Institutionell ansats 
  
 I forskningsprojektet användes en institutionell ansats. Centrala begrepp i studier av utvecklingsförlopp är institutionalisering och institutioner. Den konkreta innebörden av fenomenet institu- tionalisering är att idéer och sätt att göra saker och ting över tiden blir allt mer naturliga för inblandade aktörer. Idéerna stelnar och tas allt mer för givna. Institutionaliseringen gör att idéerna övergår till att bli samhälleliga regler – eller institutioner om man så vill. Den idé som en gång lanserades av någon har blivit en institution som sätter ramar för beslut och handlingar. Institutionerna utgör spelregler som aktörerna medvetet eller omedvetet rättar sig efter. Förekomsten av institutioner medför att många beslut som fattas och handlingar som utförs inte ifrågasätts eftersom de uppfattas som självklara. Institutioner uppkommer som konsekvens av idé- rikedom och kreativitet och påverkar den enskilde aktören sam- tidigt som det är den enskilde aktören som genom sina beslut och handlingar skapar, vidmakthåller och förändrar institutionerna. 
 Önskvärda institutioner medverkar till att organisationen upp- rätthåller effektivitet medan oönskade institutioner inte är gynn- samma för effektivitetsutveckling. Skälet till att oönskade insti- tutioner förekommer är att den idé som institutionaliserats har givit ett oönskat utfall. En sådan institutionaliseringsprocess kan förklaras på olika sätt. 
  
 4.3 
  
 Metod 
  
 För att besvara forskningsfrågan är det naturligt att studera kom- muner som lyckats vända en negativ ekonomisk utveckling. I efter- forskningen efter sådana studieobjekt fick forskargruppen hjälp av tjänstemän vid Enheten för kommunal ekonomi på Finansdeparte- mentet. Tjänstemännen valde ut fem kommuner som i sin rappor- tering till departementet och vid sammanträffanden givit intryck av att ha en genomtänkt och välorganiserad förändringsprocess. Deras bedömning var att de fem kommunerna var framgångsrika i sin förändring. 
 Forskargruppen valde att genomföra fallstudier i de fem kom- munerna. Fallstudierna omfattade personliga djupintervjuer. Exem- pel på personer som valdes ut för intervjuer var kommunalråd, ledamöter av kommunstyrelsen, ordföranden i kommunfullmäk- 
 38 
  
 SOU 2003:68 
  
 Framgångsrik vändning 
  
 tige, kommundirektörer, ekonomichefer och förvaltningschefer. Bedömningen i forskargruppen var att intervjuerna kännetecknades av en god atmosfär och öppenhet. 
 Syftet med intervjuerna var att svara på frågan varför vissa kommuner mer framgångsrikt än andra förmår vända en bekym- mersam utveckling. 
  
 4.4 
  
 Så åstadkoms framgångsrik vändning 
  
 I fallstudierna framträder några återkommande förklaringar till varför en ekonomiskt bekymmersam situation uppkom och till hur situationen kunde bemästras. De genomförda intervjuerna pekar också på att det finns särskilt viktiga händelser som kan påskynda åtgärder och öka den ekonomiska krismedvetenheten i en kom- mun. I detta avsnitt sammanställs de generella dragen hos de fem studerade kommunerna, men även vissa typiska skillnader fram- hålls. I synnerhet när det gäller vägen in i de ekonomiska problemen framträder olika orsaker. 
  
 4.4.1 
  
 Yttre faktorer 
  
 När ledande politiker och tjänstemän i kommuner som har eko- nomiska problem intervjuas är det vanligt att de förklarar åtmin- stone en del av den uppkomna situationen i kommunen med att de på något sätt missgynnats av statligt initierade förändringar. Två typfall framträder. I det ena fallet har kommunen missgynnats av att staten genom förändringar inom ett verk, bolag eller regemente minskat arbetstillfällena i kommunen. Företrädare för kommunen ifrågasätter ibland om det var korrekt av staten att minska ner på verksamheten just i deras kommun (i alla fall när det handlar om nedläggningar av regementen), men oftare ifrågasätts varför staten inte skapar ersättningsarbeten för dem som gått förlorade. Kom- munföreträdarna motsätter sig inte rationaliseringarna inom statlig verksamhet utan effekterna av dem när inte nya arbetstillfällen skapas. Effekterna av minskade arbetstillfällen blir att invånare lämnar kommunen. 
 I det andra typfallet har kommunen missgynnats av omlägg- ningar av det statliga utjämningssystemet. Eftersom utjämnings- systemet har justerats flera gånger sedan det först infördes år 1992 
 39 
  
 Framgångsrik vändning 
  
 SOU 2003:68 
  
 har många av landets kommuner någon gång ansett sig missgyn- nade av systemet. I det material som insamlats i den här studien är det inkomstutjämningen som kritiseras mest högljutt, men miss- nöje finns även med att utjämningssystemet inte kompenserar kommunerna med befolkningsminskning i tillräckligt hög utsträck- ning. Utjämningssystemet betraktas av kommunledningen i den expanderande kommun som studerades vara huvudorsaken till att det över huvud taget blivit aktuellt att vidta besparingsåtgärder i kommunen. Utjämningssystemets utformning anses vara en mycket viktig förklaring till hur kommuners ekonomi utvecklas. 
 Oavsett om de beskrivningar som ges i fallstudierna i någon objektiv mening är korrekta eller inte har de i praktiken fått inverkan på kommunernas ekonomi. Känslan av att vara orätt- färdigt drabbad av statens agerande medförde passivitet i kom- munerna. Nödvändiga åtgärder för att anpassa sig till den nya situationen med vikande intäkter genomdrevs inte. Tidigare i kom- munens historia när staten förändrade eller flyttade på verksamhet kom alltid något annat i stället. I väntan på sådana åtgärder – eller att utjämningssystemet skulle förändras – bidade man i kommuner- na sin tid. 
 Vid sidan av dessa förklaringar, där staten tillskrivs stor betydelse, finns självkritiska anmärkningar om att det saknades långsiktig ekonomisk planering. Underskott budgeterades flera år i rad vilket indikerar att ekonomiska underskott accepterades. I flera av de studerade kommunerna framhölls att kommunledningen var alltför verksamhetsorienterad och att den nödvändiga balansen mellan verksamhet och tillgängliga resurser inte hölls. I vissa kom- muner skedde inga personalnedskärningar med hänvisning till att det skulle spä på den negativa befolkningsutvecklingen. I praktiken bedrevs alltså en egen regionalpolitik. Ytterligare en förklaring till ekonomiska problem var att kommuner led av att expansions- strävandena varit för stora. Bostadsbyggnationen pågick för länge. 
  
 4.4.2 
  
 Ekonomisk sanering underlättas av undantagstillstånd 
  
 Möjligheten för politikerna och tjänstemännen i de utsatta kom- munerna att lösa den ekonomiska situationen genom att förändra agerandet hos staten är begränsat. De studerade kommunerna började få ordning på situationen när de insåg detta. Lösningen var inte att förändra problemets huvudorsak – utan att anpassa sig till 
 40 
  
 SOU 2003:68 
  
 Framgångsrik vändning 
  
 de nya förutsättningarna. Det är dock viktigt att betona att staten påverkade de nya förutsättningarna genom att bevilja kommunerna ett villkorat ekonomiskt stöd. 
 Det incitament som det villkorade extra statliga stödet innebar framhölls i fallstudierna som viktigt för att de besparingsåtgärder som initierades i respektive kommun fick acceptans. Men även kravet på ekonomi i balans betecknades som vitalt. Utsagorna pekade på att det uppfattades som viktigt att hålla sig till lagen. De studerade kommunerna drevs alltså framåt av både piska och morot i sina ansträngningar att balansera ekonomin. Dessa två faktorer är viktiga förklaringar till det förhållandevis goda utfallet i de fem kommunerna. De är dock knappast tillräckliga. Andra kommuner med snarlika förutsättningar har inte nått samma resultat. 
 Det är således viktigt att även framhålla andra omständigheter. Andra förändringar i de studerade kommunerna har betydelse i sammanhanget. En sådan förändring tycks centralisering vara. Att ekonomiska problem eller olika former av kriser leder till att in- flytande centraliseras är ingen ovanlig observation och det är i enlighet med det material som analyseras här. Centraliseringen tog sig både uttryck i förändringar av den formella organisationen i riktning mot färre eller inga nämnder och i att en eller ett fåtal personer i ledande ställning gavs (eller tog sig) ett större inflytande. 
 Ett nytt och starkt politiskt och administrativt ledarskap even- tuellt i kombination med centralisering i form av en organisa- tionsförändring förefaller ha bidragit till att åtgärder har tagits fram och att de också har genomförts. Det starka ledarskapet var inriktat på att skapa följsamhet mot ekonomiska restriktioner ute i verk- samheterna. Mindre hänsyn togs till de verksamhetsmässiga kon- sekvenserna än tidigare. Ledarna hade ekonomisk balans som prioriterat mål och närmade sig åtminstone i större utsträckning än tidigare detta mål. Utfallet var dock något olika i de fem studerade kommunerna. 
 I demokratiska organisationer är det naturligtvis nödvändigt att den politiska ledningen har stöd av en majoritet av de folkvalda. Det är således i praktiken inte möjligt att som ordförande i kommunstyrelsen driva igenom handlingsplaner och tuffa bespa- ringskrav som inte accepteras av den politiska församlingen. Det faktum att det politiska samförståndet över partigränserna ökade i slutet av  
 1990-talet 
  i några av de studerade kommunerna tycks ha underlättat för kommunledningarna. En förklaring till detta sam- förstånd och den ökade fokuseringen på ekonomi var att ett 
 41 
  
 Framgångsrik vändning 
  
 SOU 2003:68 
  
 ekonomiskt krismedvetande bredde ut sig. Informationen om kommunens ekonomiska läge hade gått fram. 
 Frågan är varför detta breda ekonomiska krismedvetande upp- kom? Varför blev politiker och verksamhetsansvariga mottagliga för – och påverkade av – informationen. Det finns inga entydiga och enkla svar på de frågorna. Det förefaller dock som om extra- ordinära händelser i kommunerna spelade en viss roll. Det var händelser som det sannolikt talades om i hela kommunen och inte enbart inom kommunledning eller på ekonomikontoret. Hän- delserna skapade insikt om att kommunen befann sig i en synner- ligen besvärlig situation och att det var allvar den här gången. Ett exempel på sådana händelser var när fullt beboeliga bostadsbygg- nader revs. Det var ett tydligt tecken på att kommunen hade allvarliga problem. Det blev fysiskt påtagligt att den kommunala ekonomin befann sig i något som kan betecknas som undantags- tillstånd. Ett annat exempel var när bankerna inte längre beviljade lån, vilket var ett omedelbart hot mot verksamheten. Det var ett budskap från oväntat håll om att kommunens ekonomi var synner- ligen svag. Politiker och verksamhetsansvariga hade sannolikt de senaste tjugo åren lyssnat på ekonomiska larmrapporter från eko- nomikontoret som försökt få till stånd besparingar. När signalen kom från viktiga kreditgivare blev den mångdubbelt starkare och uppammade en större acceptans för åtgärder. 
  
 4.4.3 
  
 Bättre att samverka än att överutnyttja befintlig personal 
  
 Många bekymrade uttalanden gjordes under intervjuerna. Det gällde dock inte i första hand möjligheterna att bibehålla en ekonomi i balans. För ett par kommuner kvarstår förvisso far- hågorna kring ekonomin och alla fem är mycket sårbara i eko- nomiskt hänseende. Men ekonomin ser väsentligt bättre ut för alla de fem kommunerna och för tre av dem ser det tämligen bra ut. 
 De riktigt bekymrade uttalandena handlade om andra saker. Bland annat problematiserades besparingarnas effekter på per- sonalen. De intervjuade bedömde att personalen inom flera verk- samheter var hårt ansträngd och att det var motiverat med mer personal. Istället belastades den befintliga personalen allt hårdare. Många befarade att kostnader sköts på framtiden när kommunen inte satsade på de utsatta personalgrupperna. Risken var, menade 
 42 
  
 SOU 2003:68 
  
 Framgångsrik vändning 
  
 de, att kommunen i framtiden kommer att få betala dagens besparingar dyrt. De befarade att även det på sikt kommer att visa sig vara olönsamt. 
 Uppenbarligen kvarstår den problematik som är så vanlig i offentliga organisationer att kommuner som redan har svag eko- nomi kläms mellan kraven på ekonomisk balans och verksamhets- mässiga förbättringar. Lösningen på problemet förutsätter ratio- naliseringar (eller effektiviseringar om man så vill). Flera politiker och tjänstemän framhöll att gränsen för inomkommunala rationa- liseringar var nådd och att det måste till samverkan över kommun- gränserna för att finna nya rationaliseringsmöjligheter. Samverkan förefaller vara ett modernt rationaliseringsinstrument för när- varande. 
  
 4.5 
  
 Förklaring till framgångsrik vändning 
  
 Den intressantaste frågan i rapporten är vad som förklarar varför vissa kommuner lyckas vända en bekymmersam ekonomisk ut- veckling. Den institutionella ansatsen innebär att förklaringar söks i det institutionella arrangemanget och i samspelet mellan insti- tutionerna och aktörerna. Förklaringar till förändringen söks i att nya institutioner tillkommit, i att nya aktörer tillträtt och i att samspelet mellan institution och aktör medfört annorlunda åtgärder och förändrade institutioner. 
  
 4.5.1 
  
 Åtgärder och förutsättningar 
  
 En rad orsaker framträder när ekonomisk vändning skall förklaras. Centralisering ägde rum, ledarskapet förändrades, de politiska par- tierna blev mer överens, insikten om vilken situation kommunen befann sig i spred sig, det extra finansiella stödet gav ökad acceptans för insatser, balanskravet tvingade fram åtgärder, riv- ningen av bostadsbyggnader var en viktig markering att kommunen var i ett utsatt läge och bankernas avslag av nya krediter indikerade att kommunen måste vända utvecklingen. 
 Ordningsföljden i utvecklingsförloppet när kommunerna vände sin situation är inte okomplicerad att reda ut. Inte ens de intervjuade i respektive kommun var säkra på vad som föregick vad när situationen förändrades. Baserat på de markanta dragen i vänd- 
 43 
  
 Framgångsrik vändning 
  
 SOU 2003:68 
  
 ningarna i de fem kommunerna kan dock konstateras att fram- gångsrik vändning gynnades av grundförutsättningar, acceptans, handlingskraft och s.k. boosters. Med boosters avses händelser inom kommunerna som förstärkte och spred krismedvetandet och handlingskraft. 
 Det fanns två grundförutsättningar för vändningen. Båda kan betraktas som yttre faktorer eftersom båda i praktiken kontrolle- rades av den statliga nivån. Den ena grundförutsättningen var att det fanns incitament för kommunerna. Det fanns någonting utöver det vanliga att vinna på att försöka hantera och bemästra situa- tionen. Den andra var att det förelåg ett tvång i form av lagkrav. Formella regler har uppenbarligen normerande verkan. 
 Grundförutsättningarna var inte tillräckliga för att åstadkomma en vändning. I så fall hade alla kommuner vänt utvecklingen. Det krävdes också att de åtgärder som behövde vidtas hade en grund- läggande acceptans. Sådan acceptans krävde krismedvetande. Detta medvetande hade sannolikt funnits i trängre kretsar i kommunerna en tid innan åtgärder började vidtas. För att åtgärder skulle läggas fram och ha förutsättningar att genomföras i praktiken krävdes dock att medvetenheten om kommunens situation spreds ytter- ligare. 
 Av avgörande betydelse för sådan spridning förefaller extra- ordinära händelser vara. Dessa händelser fungerade som ett slags boosters. Bankernas avslag på kreditansökningar och rivningar av bostadsbyggnader är de boosters som framträder i den genomförda studien. Boosters skapar en ny förståelse för och tolkning av en kommuns situation. 
 Slutligen krävs även handlingskraft. Villkoren för att sådan hand- lingskraft skall kunna åstadkommas var att det fanns en acceptans för att handling måste till. Handlingskraft underlättades genom centralisering, genom starkt ledarskap och genom ökat politiskt samförstånd. De åtgärder som centraliseringen och det nya ledarskapet innebar accepterades eftersom medvetenheten var stor om att åtgärder måste vidtas. Det nya ledarskapet understöddes av grundförutsättningar och boosters, alltså balanskrav, löften om extra resurser från finansdepartementet, banker som ifrågasatte kreditvärdigheten och drastiska beslut om rivning av byggnader där beslut och verkställighet blev en symbol för att det inte stod rätt till. Det politiska samförståndet i vissa kommuner gav de demo- kratiska förutsättningarna. Den ökade handlingskraften medförde att man i kommunerna på ett bättre sätt – ur ekonomisk synvinkel 
 44 
  
 SOU 2003:68 
  
 Framgångsrik vändning 
  
 – hanterade rättvisekraven, balanserade kontinuitet och förändring mot varandra och etablerade samarbete. 
  
 4.6 
  
 Har utvecklingen vänt? 
  
 En tydlig observation är att flera etablerade mönster i kommunerna har brutits. Att avstå från att balansera ekonomin eftersom statens agerande är upphovet till problemen var på väg att institutiona- liseras. Insikten att det inte är som förr har spridits och det har skapat ett handlingsutrymme som inte funnits tidigare. Det är även tydligt att nya aktörer har haft stor betydelse för förändringarna. Eftersom det inte är möjligt att säkerställa att en institutionell för- ändring ägt rum går det inte att slå fast att befintliga institutioner förändrats som ett resultat av att de definierats som oönskade. Det är dock möjligt att konstatera att ifrågasättandet av den tidigare situationen och handlingsmönstren är en viktig förklaring till att förändring ägde rum. 
 Kortsiktigt förefaller alltså ovan beskrivna metod för att hantera en bekymmersam ekonomisk situation fungera, men långsiktigt vet vi inte. Vi vet ju faktiskt inte om kommunerna verkligen har vänt utvecklingen. Vad har de åstadkommit egentligen i ett mer lång- siktigt perspektiv? Två av de studerade kommunerna hade brutto- kostnadsökningar på över 6 procent 2001 och det finns exempel på att ekonomi i balans snarast har klarats med hjälp av intäkts- ökningar än kostnadsminskningar. Å andra sidan ser det faktiskt ur ekonomisk synvinkel bättre ut än på länge i de fem kommunerna. Samtliga kommuner har under antingen 2000 eller 2001 hållit tillbaka bruttokostnadsökningen till två procent eller lägre. Så visst har någonting hänt i kommunerna. 
 Om utvecklingen är hållbar är givetvis en empirisk fråga men det går även att på grundval av de genomförda studierna spekulera om framtiden. Den ekonomiska uppryckning som ägt rum har inte förändrat det faktum att kommunerna är sårbara. Nya förluster av arbetstillfällen med befolkningsminskning som följd och juste- ringar (eller avsaknad av justeringar) av utjämningssystemen är hot för den framtida ekonomiska utvecklingen. Om dessa hot är på väg att realiseras finns ingen anledning att sia om här. Något oroande är dock att de studerade kommunernas bruttokostnadsökningar generellt sett har hållits tillbaka mer år 2000 än år 2001. Verk- samhetsmässigt förefaller inte utvecklingen vara hållbar om man 
 45 
  
 Framgångsrik vändning 
  
 SOU 2003:68 
  
 lyssnar på de personer av de intervjuade som är verksamma lite närmare kärnverksamheterna. Men det finns också intervjuade som menar att konsekvenserna för verksamheterna varit obetydliga. 
  
 4.7 
  
 Ledarskapet ofta avgörande 
  
 En annan studie genomförd 2001 av Shelton och Bradley vid Förvaltningshögskolan i Göteborg De fattiga och de rika visar att ekonomiska problem inte enbart förklaras av ogynn- samma och opåverkbara omgivningsfaktorer. Rapporten baseras på enkätstudier och fallstudier. Enkäter har skickats till 38 kommuner och landsting med ekonomiska problem och till 11 kommuner och landsting med god ekonomi. Studierna visar på betydande skillnader i interna förhållanden mellan de svaga och starka kom- munerna. På ledningsnivå kan skillnader i kompetens och kun- skaper noteras. I synnerhet framkom att nämndpolitikerna i ekonomiskt svaga kommuner ofta har begränsad förmåga att leda sin förvaltning. Skillnaderna är betydande mellan de svaga och starka kommunerna avseende samarbete inom kommunfullmäk- tige, kommunstyrelsen, mellan kommunstyrelsen och nämndpoli- tikerna samt mellan nämndpolitiker från olika nämnder. Generellt tycks politiker och tjänstemän i de starka kommunerna vara mer benägna att uttrycka missnöje med ekonomiska underskott. Det är mer ovanligt att man i de svaga kommunerna uttrycker missnöje med obalans i ekonomin. Enkäten indikerar att man i de starka kommunerna värderar ekonomi i balans högre än god kvalitet och hög tillgänglighet på verksamheten. Det omvända gäller för de ekonomiskt svaga kommunerna. 
 46 
 5 Slutsatser 
 Kommundelegationen bildades mot bakgrund av att balanskravet infördes 2000 och att regeringen gjorde bedömningen att det fanns kommuner och landsting med en så pass problematisk ekonomisk situation att de kunde behöva ett ekonomiskt stöd för att genom- föra rekonstruktiva åtgärder. 
 Det har visat sig att detta har varit ett arbetssätt som fungerat bra. Åtgärdsplanen har varit ett viktigt verktyg och det har varit väsentligt att de åtgärder som föreslagits var sådana som kom- munerna och landstingen själva tagit fram och att ansvaret för åtgärdsplanen och dess genomförande helt och hållet vilade på kommunen respektive landstinget. 
 Det incitament som det villkorade extra statliga stödet innebär har varit viktigt för att de besparingsåtgärder som initierades i respektive kommun och landsting fick bred acceptans. Men även kravet på ekonomisk balans har haft betydelse. Kommunerna och landstingen har upplevt det som positivt att ha ett tydligt mål som måste uppnås inom en bestämd tidsperiod. 
 Risken att gå miste om statsbidraget har varit ett hot samtidigt som det har motiverat politiker och anställda att gemensamt verka för att avtalet uppfylls. Dessa faktorer är viktiga förklaringar till det förhållandevis goda utfallet bland kommunerna och landstingen. De är dock inte tillräckliga. Det är alltså viktigt att även framhålla andra omständigheter. 
 Viktiga faktorer som påverkar den ekonomiska utvecklingen finns inom den egna kommunen eller landstinget. Probleminsikt är viktigt, att det är kommunen och landstinget själv som äger problemet och beslutar om vilka åtgärder som skall vidtas. Möjlig- heten för politikerna och tjänstemännen i de aktuella kommunerna och landstingen att lösa den ekonomiska situationen genom att förändra agerandet hos andra, t.ex. staten är begränsat. När kom- munerna och landstingen inser detta är det en viktig faktor för att 
 47 
  
 Slutsatser 
  
 SOU 2003:68 
  
 få ordning på ekonomin. För att en kommun eller ett landsting skall lyckas sanera ekonomin är insikten att detta måste lösas inom den egna organisationen väsentlig. 
 Det politiska och administrativa ledarskapet är en nyckel för att kunna vända en dålig ekonomi. Politiskt samförstånd är en viktig framgångsfaktor; att man försöker nå breda politiska lösningar i förändringsprocessen. 
 Information är en annan viktig faktor, under en omstrukture- ringsprocess är det viktigt med öppenhet och kontinuerlig infor- mation. Det är viktigt att alla drar åt samma håll och att samma budskap förs ut i organisationen. 
 Ekonomisk uppföljning och uthållighet är viktiga faktorer för att lyckas med ett förändringsarbete. Det är viktigt att ledningen stämmer av och följer upp att förändringarna genomförs. 
 En ökad samverkan mellan kommuner har skett i några av de berörda kommunerna. Det kan vara en framkomlig väg för att rationalisera kommunala verksamheter. 
 Det är viktigt med fasta ekonomiska spelregler inom kom- munen, men detta gäller även beträffande statens agerande gentemot kommunerna. Att ge statsbidrag för att utöka verksam- heten samtidigt som kommunerna måste dra ned verksamhet för att nå ekonomisk balans har uppfattats som att staten ger dubbla signaler. Att staten ger bidrag för utökad verksamhet skapar dess- utom förväntningar i den kommunala organisationen och det försvårar arbetet med att sänka kostnaderna. 
 För att se de långsiktiga effekterna av avtalen med staten via Kommundelegationen är det önskvärt att utvecklingen i de aktuella kommunerna följs upp under några år. En oroande faktor är de sämre samhällsekonomiska utsikterna för de kommande åren enligt många bedömare. Kommunerna och landstingen kan inte räkna med en lika god intäktsutveckling som man haft de senaste åren. Det kan därför finnas en risk för att antalet kommuner och landsting med betydande balansproblem kommer att öka. Sam- tidigt finns det anledning för dessa studera hur arbetet har bedrivits och ta del av de erfarenheter som gjorts i de kommuner och landsting som varit framgångsrika med sin omstrukturering. Erfarenheterna från Kommundelegationen är således värdefulla även för andra kommuner och landsting än de som omfattas av avtalet med staten. 
 48 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Uppföljning av Kommundelegationens 
  
 Dir. 
  
 ärenden 
  
 2000:71 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 5 oktober 2000. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare tillkallas med uppdrag att följa upp och stödja de kommuner och landsting vars ansökningar beretts av Kommun- delegationen och som av regeringen beviljats bidrag från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Till grund för bidragen ligger överenskommelser där kommunerna och landstingen åtar sig att vidta åtgärder för att sänka bruttokost- nadsnivån och att uppnå ekonomisk balans senast 2002. 
 Utredaren skall: 
  
 aktivt följa genomförandet av åtgärdsplanerna samt utveck- lingen av den ekonomiska situationen i berörda kommuner och landsting, 
  
 följa den ekonomiska utvecklingen i de kommuner som tecknat avtal med och beviljats stöd i samråd med Bostadsdelegationen, 
  
 vara samrådspart för kommunerna och landstingen i samband med de redovisningar som skall lämnas till regeringen. 
  
 Bakgrund 
 I 1999 års ekonomiska vårproposition (1998/99:100) gjorde rege- ringen bedömningen att det fanns ett antal kommuner och lands- ting som har problem i första hand till följd av strukturella faktorer, främst minskande befolkning, och där särskilda åtgärder behöver vidtas för att kravet på ekonomisk balans skall kunna uppnås. Mot denna bakgrund tillsatte regeringen i augusti 1999 Delegationen för stöd till vissa kommuner och landsting med 
 49 
 Bilaga 1 SOU 2003:68 
 svårigheter att klara balanskravet (Kommundelegationen, Fi 1999:9). 
 Den 1 juli 1998 inrättade regeringen i enlighet med riksdagens beslut Delegationen för stöd till vissa kommuner med bostads- åtaganden (Bostadsdelegationen) för att tillfälligt hantera frågor om stöd till kommuner med övermäktiga åtaganden för boendet. 
 Kommundelegationen fick i uppdrag att inför regeringens beslut bereda ärenden om huruvida ekonomiskt stöd skulle ges till vissa kommuner och landsting för åtgärder i syfte att nå ekonomisk balans och att därvid överlägga med berörda kommuner och landsting om vilka åtgärder de borde vidta. Kommundelegationen har endast haft till uppgift att bereda sådana ärenden som över- lämnats till den efter särskilda beslut av regeringen. 
 Kommundelegationen har haft att hantera sammanlagt 42 ansök- ningar, varav 35 från kommuner och 7 från landsting. Av an- sökningarna från kommuner har 9 varit sådana där Bostadsdele- gationen tidigare beviljat stöd till kommunerna. Därutöver har Kommundelegationen deltagit i samråd om ytterligare 26 ansök- ningar som av regeringen överlämnats till Bostadsdelegationen. 
 Kommundelegationen har analyserat de berörda kommunernas och landstingens ekonomiska situation och fört en aktiv dialog med dem om vilka åtgärder som bör vidtas och vilka krav som bör ställas för att stöd skall beviljas. I delegationens direktiv framgick att stöd skall lämnas endast till kommuner och landsting som befinner sig i en särskilt svår ekonomisk situation. Behovet av stöd skall också prövas mot kommunens och landstingets egna eko- nomiska förutsättningar och mot åtgärdernas kostnader och ekonomiska effekt. I de ärenden där stöd skall komma i fråga har delegationen upprättat ett förslag till överenskommelse om vill- koren för stödet. 
 Kommundelegationen avslutade sitt arbete och överlämnade sina förslag till regeringen i juli 2000. Förslagen innebär att för de kommuner och landsting som skall få ett bidrag, skall en överens- kommelse tecknas. 
 Samtidigt överlämnade Bostadsdelegationen till regeringen att besluta i 14 ärenden där man samrått med Kommundelegationen. Här finns förslag till överenskommelser avseende de mer allmänna ekonomiska problemen. Till den del ärendena avser problem med bostadsåtagandet har också förslag till avtal om stöd tagits fram. Detta gäller för 11 av de 14 ärendena. 
 50 
  
 SOU 2003:68 
  
 Bilaga 1 
  
 Regeringens beslut 
 Kommundelegationen presenterade förslag till överenskommelser med 22 kommuner och 3 landsting som enligt delegationens förslag borde komma i fråga för statligt stöd. Regeringen har slutfört förhandlingarna med ytterligare ett landsting som bör komma i fråga för stöd. De föreslagna överenskommelserna skall godkännas av fullmäktige i samtliga berörda kommuner och landsting. 
 Efter beredning av Kommundelegationens förslag har regeringen fattat beslut om att också godkänna de aktuella överenskommel- serna med vissa justeringar. 
 När det gäller Bostadsdelegationens samrådsärenden har rege- ringen fattat beslut om att godkänna och skriva under de 14 öve- renskommelser som Kommundelegationen föreslagit med vissa justeringar. Den del som gäller avtal om stöd avseende bostads- åtaganden har Bostadsdelegationen bemyndigats att godkänna. Bostadsdelegationen fattar också beslut om att avslå ansökningar om stöd i ärenden där samråd ägt rum med Kommundelegationen. 
 Överenskommelserna om villkoren för statligt stöd 
 I överenskommelserna regleras dels stödets storlek, dels villkoren för stödet och för utbetalning m.m. Överenskommelserna består av två delar: dels kommunens åtaganden, dels statens åtagande. 
 Kommunerna och landstingen åtar sig enligt överenskom- melserna att sänka sin bruttokostnadsnivå med ett angivet belopp och att uppnå ekonomisk balans senast i bokslutet för 2002. För att sänka nivån har varje kommun och landsting upprättat åtgärds- planer. Syftet med åtgärdsplanerna är att skapa ett underlag för utformning av ett förslag till överenskommelse mellan kommunen respektive landstinget och delegationen om vilka villkor som skall gälla för att bidrag skall beviljas för åtgärder i syfte att uppnå ekonomisk balans. Åtgärdsplanerna skall dessutom underlätta genomförandet i kommunen eller landstinget samt underlätta en kommande uppföljning. Kommunernas och landstingens åtgärds- planer omfattar kostnadssänkande åtgärder för respektive år och genomförandekostnader för åtgärderna. 
 Kommundelegationen har i dialogen framhållit att det är väsent- ligt att de åtgärder som föreslås är sådana som kommunerna och landstingen själva har tagit fram och att ansvaret för åtgärdsplanen 
 51 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:68 
  
 och dess genomförande helt och hållet vilar på kommunen respek- tive landstinget. Enligt överenskommelserna skall berörda kom- muner och landsting kunna ersätta avtalade åtgärder med andra åtgärder som sänker bruttokostnadsnivån på motsvarande sätt som det ursprungliga förslaget till åtgärder. 
 Statens åtagande är att bevilja ett bidrag för omstruktu- reringskostnader. Statsbidragets storlek har relaterats till omfatt- ningen av sparåtgärderna. Den princip som ligger till grund för Kommundelegationens förslag om bidragsnivåer är att bidrag kan lämnas med en viss andel av sparbehovets omfattning, och kan därmed utgöra stöd till omstruktureringskostnaderna. Detta inne- bär att den sökande själv kan välja den mest kostnadseffektiva omstruktureringsåtgärden. Delegationen har valt att utgå från sparbehovets omfattning för balans år 2002 när bidragets storlek har bestämts. Bidragets andel av sparåtgärderna har varierat något med anledning av Kommundelegationens bedömning av de sökan- des ekonomiska bärkraft, t.ex. med anledning av en kommuns respektive ett landstings soliditet, skattesats, särskilda finansiella behov, tidigare statliga insatser etc. Endast i undantagsfall föreslår delegationen ett stöd för lösen av lån, och då i några fall där den sökandes lånesituation har ansetts extraordinär. Kommundele- gationen har exkluderat olika förslag till inkomstförstärkningar som grund för statsbidragets storlek främst med anledning av att inkomstförstärkningar inte medför omstruktureringskostnader. 
 Utbetalning av bidrag 
 25 % av bidraget skall kunna betalas ut i början av 2002. Detta förutsätter att respektive kommun och landsting dessförinnan redovisar hur arbetet med att uppfylla sina åtaganden enligt överenskommelsen fortlöper och att denna redovisning visar att planerade åtgärder genomförts, samt lämnar en redovisning av årets resultat enligt bokslutet för år 2001. 
 Utbetalning av resterande del av bidraget sker efter att kom- munen enligt regeringens bedömning har fullgjort sina åtaganden enligt åtgärdsplanen samt uppnått ekonomisk balans senast bokslut 2002 . Kommunen skall till regeringen inkomma med en redo- görelse när åtagandena enligt åtgärdsplanen har fullgjorts och eko- nomisk balans har uppnåtts. Kommunens revisorer skall bekräfta att kommunens åtaganden i överenskommelsen har uppfyllts. 
 52 
  
 SOU 2003:68 
  
 Bilaga 1 
  
 Om åtgärderna vidtas och balans uppnås tidigare än 2002 kan bidrag betalas ut tidigare. 
 Uppnås ekonomisk balans med en lägre bruttokostnadssänkning än vad som överenskommits lämnas bidrag i proportion till brutto- kostnadssänkningen. 
 Uppföljning av överenskommelserna och åtgärdsplanerna 
 Målet med det statliga stödet är att det skall bidra till att berörda kommuner och landsting når det lagstadgade kravet på ekonomisk balans. 
 En första utbetalning av bidraget kan göras i början av 2002 och för att utbetalning skall ske måste kommunerna och landstingen redovisa hur långt de kommit med att genomföra åtgärderna för att sänka bruttokostnadsnivån och hur årets resultat ser ut i bokslutet för år 2001. Här blir det viktigt för utredaren att noga följa hur åtgärdsplanerna omsatts i handling och beslut. 
 Bostadsdelegationen avses avvecklas under 2001 och det är viktigt att även följa den ekonomiska utvecklingen i de kommuner som hanterats av både Bostadsdelegationen och Kommundele- gationen (samrådskommunerna) och följa upp hur arbetet med överenskommelserna avseende den allmänna ekonomiska situa- tionen går. Uppföljning av den del som avser bostadsåtaganden kommer att ske på annat sätt. 
 Uppdraget 
 Mot den redovisade bakgrunden tillkallas en särskild utredare med uppgift att: 
  
 aktivt följa genomförandet av åtgärdsplanerna samt utveck- lingen av den ekonomiska situationen i de kommuner och landsting som beviljats stöd av regeringen, 
  
 följa den ekonomiska utvecklingen i de kommuner som tecknat avtal med och beviljats stöd i samråd med Bostadsdelegationen, 
  
 vara samrådspart för kommunerna och landstingen när det gäller de redovisningar som skall lämnas till regeringen. 
  
 53 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:68 
  
 Redovisning av uppdraget 
 Utredaren skall varje halvår lämna en rapport om utvecklingen till Regeringskansliet. Inför beslut om utbetalning av bidrag skall utredaren lämna ett underlag till regeringen för respektive kommun och landsting. Underlaget skall utgöras av en bedömning av den ekonomiska situationen och hur åtagandena i överenskommelsen uppfyllts. En samlad redovisning av uppdraget skall lämnas senast 30 juni 2003. 
 (Finansdepartementet) 
 54 
  
 Regeringsbeslut 
  
 8 
  
 2000-10-05 
  
 Fi2000/2460 (delvis) 
  
 Finansdepartementet 
  
 Till berörda kommuner och landsting 
  
 Ansökningar om bidrag från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (Kommundelegationen) 
 25 bilagor 
 Regeringens beslut 
 Regeringen beslutar att bevilja bidrag från utgiftsområde 25 anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting till följande kommuner och landsting med nedan angivna belopp. 
  
 Kommun/landsting 
  
 Bidrag 
  
 kronor 
  
 Shaffer kommun 
  
 7 000 000 
  
 Bjurholms kommun 
  
 11 300 000 
  
 Borgholms kommun 
  
 19 300 000 
  
 Bromölla kommun 
  
 6 800 000 
  
 Hultsfreds kommun 
  
 12 400 000 
  
 Härnösands kommun 
  
 60 100 000 
  
 Jokkmokks kommun 
  
 48 000 000 
  
 Kils kommun 
  
 5 100 000 
  
 Melleruds kommun 
  
 10 200 000 
  
 Nora kommun 
  
 23 000 000 
  
 Nordmalings kommun 
  
 18 500 000 
  
 Pajala kommun 
  
 12 200 000 
  
 Rättviks kommun 
  
 16 000 000 
  
 Smedjebackens kommun 
  
 23 800 000 
  
 Vindelns kommun 
  
 13 600 000 
  
 Dalarnas läns landsting 
  
 51 000 000 
  
 Värmlands läns landsting 
  
 170 000 000 
  
 Västernorrlands läns landsting 
  
 85 000 000 
  
 Norrbottens läns landsting 
  
 180 000 000 
  
 Dorotea kommun 
  
 9 300 000 
  
 Postadress 
  
 Telefonväxel 
  
 E-post: 
  registrator@finance.ministry.se 
  
 103 33 STOCKHOLM 
  
 08-405 
  10 00 
  
 X.400: S=Registrator; O=Finance; P=Ministry; A=SIL; C=SE 
  
 Besöksadress 
  
 Telefax 
  
 Telex 
  
 Drottninggatan 21 
  
 08-21 
  73 86 
  
 117 41 FINANS S 
  
 Gällivare kommun 
  
 49 300 000 
  
 Haparandas kommun 
  
 16 300 000 
  
 Kristinehamns kommun 
  
 48 700 000 
  
 Olofströms kommun 
  
 22 700 000 
  
 Surahammars kommun 
  
 17 000 000 
  
 SUMMA BIDRAG 
  
 936 600 000 
  
 En förutsättning för att bidrag skall lämnas är att respektive kommun och landsting enligt regeringens bedömning fullgjort angivna åtaganden i bifogade förslag till överenskommelser. 
 Regeringen uppdrar åt det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om kommunal ekonomi eller den han sätter i sitt ställe att teckna överenskommelser med berörda kommuner och landsting i huvudsaklig överensstämmelse med den bifogade texten. 
 Utbetalning av bidraget 
 25% av bidraget utbetalas under 2002 under förutsättning att respektive kommun och landsting dessförinnan redovisar hur arbetet med att uppfylla sina åtaganden enligt överenskommelserna fortlöper och att denna redovisning visar att planerade åtgärder vidtagits samt lämnar en redovisning av årets resultat enligt bokslutet för år 2001. 
 Resterande del av bidraget utbetalas när respektive kommun och landsting enligt regeringens bedömning har fullgjort samtliga åtaganden enligt överenskommelserna. 
 Uppnås ekonomisk balans med en lägre bruttokostnadssänkning än vad som överenskommits utgår bidrag i proportion till bruttokostnads- sänkningen. 
 Ärendet 
 Ovan angivna kommuner och landsting har ansökt hos regeringen om bidrag från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Skälen för ansökningarna har varit svårigheter att uppnå ekonomisk balans. 
 Under år 1999 bedömde regeringen att det finns ett antal kommuner och landsting som har problem i första hand till följd av strukturella faktorer, och där särskilda åtgärder behöver vidtas för att kravet på ekonomisk balans skall kunna uppnås. Mot den bakgrunden tillsattes Kommun- delegationen (dir. 1999:65) med uppdrag att inför regeringens beslut bereda ärenden om stöd för åtgärder i syfte att nå ekonomisk balans. 
 Regeringen beslutade under hösten 1999 och våren 2000 att överlämna ovanstående kommuners och landstings ansökningar till Kommun- delegationen. 
 Kommundelegationen har inom ramen för sitt arbete haft överläggningar med kommunerna och landstingen och gjort en analys av bl.a. de sökandes ekonomi, styrning och verksamhet samt i förekommande fall bostadsbolag och övriga kommunala bolag. Delegationen har därefter gjort en samlad bedömning av den enskilda kommunens och landstingets förmåga att av egen kraft klara balanskravet till år 2002 utifrån strukturella faktorer, ekonomin sett över en treårsperiod, balans- räkningen (främst låneskulden) och möjligheterna till intäkts- förstärkningar. 
 Som ett led i arbetet med ett förslag till överenskommelse har kommunerna och landstingen upprättat åtgärdsplaner med utgångspunkt från behovet av nivåsänkning för att uppnå balans. Det förutsätts att förslaget till överenskommelse mellan staten och kommun/landstinget har godkänts av kommun- eller landstingsfullmäktige. 
 Kommundelegationen har den 3 juli 2000 överlämnat sina förslag till regeringen. Kommundelegationen föreslår att ovanstående kommuners och landstings bidragsansökningar bifalls. 
 Skälen för regeringens beslut 
 Regeringen bedömer utifrån Kommundelegationens analys av ovanstående kommuners och landstings ekonomi att dessa har svårigheter att nå balanskravet utan statligt stöd. 
 På regeringens vägnar 
  
 Farmer 
  Lövdén 
 Faulkner 
  
 Regeringsbeslut 9 
  
 2000-10-05 
 Fi2000/2488-2500 
  
 Finansdepartementet 
  
 Till berörda kommuner 
  
 Ansökningar om bidrag från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (Bostadsdelegationen och Kommundelegationen) 
 13 bilagor 
 Regeringens beslut 
 Regeringen beslutar att bevilja bidrag från utgiftsområde 25 anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting till följande kommuner med nedan angivna belopp. 
  
 Kommun 
  
 Bidrag 
  
 kronor 
  
 Askersunds kommun 
  
 15 000 000 
  
 Bodens kommun 
  
 34 000 000 
  
 Hagfors kommun 
  
 25 400 000 
  
 Hedemora kommun 
  
 27 200 000 
  
 Håbo kommun 
  
 7 900 000 
  
 Hofors kommun 
  
 17 000 000 
  
 Hällefors kommun 
  
 18 100 000 
  
 Kramfors kommun 
  
 53 300 000 
  
 Krokoms kommun 
  
 40 800 000 
  
 Ljusnarsbergs kommun 
  
 13 900 000 
  
 Munkfors kommun 
  
 15 300 000 
  
 Ragunda kommun 
  
 23 800 000 
  
 Älvdalens kommun 
  
 15 300 000 
  
 SUMMA BIDRAG 
  
 307 000 000 
  
 En förutsättning för att bidrag skall lämnas är att kommunen enligt regeringens bedömning fullgjort de åtaganden som anges i bifogade förslag till överenskommelser. 
  
 Postadress 
  
 Telefonväxel 
  
 E-post: 
  registrator@finance.ministry.se 
  
 103 33 STOCKHOLM 
  
 08-405 
  10 00 
  
 X.400: S=Registrator; O=Finance; P=Ministry; A=SIL; C=SE 
  
 Besöksadress 
  
 Telefax 
  
 Telex 
  
 Drottninggatan 21 
  
 08-21 
  73 86 
  
 117 41 FINANS S 
  
 Regeringen uppdrar åt det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om kommunal ekonomi eller den han sätter i sitt ställe att teckna överenskommelser med bidragstagarna i huvudsaklig överensstämmelse med de bifogade texterna. 
 Regeringen bemyndigar vidare Bostadsdelegationen att, i förekommande fall, för statens del godkänna avtal om stöd avseende kommunens bostadsåtaganden i huvudsaklig överensstämmelse med det avtalsunderlag som delegationen har redovisat i respektive ärende. Regeringen uppdrar samtidigt åt Bostadsdelegationen att svara för statens åtaganden och bevaka statens rättigheter till följd av dessa avtal. 
 Utbetalning av bidraget 
 25% av bidraget utbetalas under 2002 under förutsättning att respektive kommun och landsting dessförinnan redovisar hur arbetet med att uppfylla sina åtaganden enligt överenskommelsen fortlöper och att denna redovisning visar att planerade åtgärder vidtagits samt lämnar en redovisning av årets resultat enligt bokslutet för år 2001. 
 Resterande del av bidraget utbetalas när kommunen enligt regeringens bedömning har fullgjort samtliga åtaganden enligt den träffade överenskommelsen. 
 Uppnås ekonomisk balans med en lägre bruttokostnadssänkning än vad som överenskommits utgår bidrag i proportion till bruttokostnads- sänkningen. 
 Ärendet 
 Ovan angivna kommuner har ansökt hos regeringen om bidrag från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Skälen för ansökningarna har varit svårigheter att uppnå ekonomisk balans. 
 Den 1 juli 1998 inrättade regeringen i enlighet med riksdagens beslut Delegationen för stöd till vissa kommuner med bostadsåtaganden (Bostadsdelegationen) för att tillfälligtvis hantera frågor om stöd till kommuner med övermäktiga åtganden för boendet. 
 Under år 1999 bedömde regeringen att det finns ett antal kommuner och landsting som har problem i första hand till följd av strukturella faktorer, och där särskilda åtgärder behöver vidtas för att kravet på ekonomisk balans skall kunna uppnås. Mot den bakgrunden tillsattes Kommundelegationen (dir. 1999:65) med uppdrag att inför regeringens beslut bereda ärenden om stöd för åtgärder i syfte att nå ekonomisk balans. 
 Bostadsdelegationen 
 I de berörda kommunerna konstaterades problem både med bostadsåtaganden och mera allmänna ekonomiska problem. Regeringen beslutade därför under hösten 1999 att överlämna ovanstående kommuners ärenden till Bostadsdelegationen som i ärendet skulle samråda med Kommundelegationen. Samrådet med Kommun- delegationen har syftat till att pröva om det också föreligger mer strukturellt betingade grunder för eventuellt stöd enligt Kommun- delegationens direktiv. I den del som avser bostadsåtaganden har Bostadsdelegationen överlagt med kommunerna och tagit fram överenskommelser om bidrag för vissa av kommunerna. 
 Kommundelegationen 
 Kommundelegationen har inom ramen för sitt arbete haft överläggningar med kommunerna och gjort en analys av bl.a. de sökandes ekonomi, styrning och verksamhet samt i förekommande fall bostadsbolag och övriga kommunala bolag. Delegationen har därefter gjort en samlad bedömning av den enskilda kommunens förmåga att av egen kraft klara balanskravet till år 2002 utifrån strukturella faktorer, ekonomin sett över en treårsperiod, balansräkningen (främst låneskulden) och möjligheterna till intäktsförstärkningar. 
 Som ett led i arbetet med ett förslag till överenskommelse har kommunerna och landstingen upprättat åtgärdsplaner med utgångspunkt från behovet av nivåsänkning för att uppnå balans. Det förutsätts att Kommundelegationens förslag till överenskommelse mellan staten och kommunen har godkänts av kommunfullmäktige. 
 Bostadsdelegationen har den 3 juli 2000 överlämnat det samlade förslaget till regeringen. I samrådet med Bostadsdelegationen föreslår Kommundelegationen att ovanstående kommuners bidragsansökningar bifalls och att överenskommelser ingås. 
 Skälen för regeringens beslut 
 Regeringen bedömer utifrån Kommundelegationens analys av ovanstående kommuners ekonomi att dessa har svårigheter att nå balanskravet utan statligt stöd. 
 På regeringens vägnar 
  
 Farmer 
  Lövdén 
  
 Faulkner 
  
 Kopia till Bostadsdelegationen 
  
 2000-12-07 
  
 Finansdepartementet 
 Överenskommelse mellan staten och Sollefteå kommun 
 Staten (regeringen) och Sollefteå kommun träffar - med utgångspunkt från bokslut 1999 och planeringsförutsättningar för kommunen som av bägge parter bedömts realistiska - följande överenskommelse. 
 Bakgrund 
 Sollefteå kommun har inkommit med en ansökan om medel ur anslaget för särskilda insatser till följd av svårigheter att klara balanskravet. Regeringen har överlämnat ärendet till Bostadsdelegationen som ska samråda med Kommundelegationen. 
 Kommundelegationen har gjort en analys av kommunens ekonomiska situation och fört en dialog med kommunen om vilka åtgärder som bör vidtas. 
 Åtaganden 
 Kommunen åtar sig att: 
 *uppnå ekonomisk balans enligt god redovisningssed senast år 2002, 
 *vidta åtgärder i syfte att sänka bruttokostnadsnivån med 69 miljoner kr i enlighet med den av kommunen upprättade åtgärdsplanen för att långsiktigt uppnå balanskravet. 
 Kommunen kan ersätta avtalade åtgärder för att sänka bruttokostnaden med andra åtgärder som ger motsvarande uthålliga besparingseffekter. 
  
 Postadress 
  
 Telefonväxel 
  
 E-post: 
  registrator@finance.ministry.se 
  
 103 33 STOCKHOLM 
  
 08-405 
  10 00 
  
 X.400: S=Registrator; O=Finance; P=Ministry; A=SIL; C=SE 
  
 Besöksadress 
  
 Telefax 
  
 Telex 
  
 Drottninggatan 21 
  
 08-21 
  73 86 
  
 117 41 FINANS S 
  
 Staten åtar sig att: 
 * bevilja ett bidrag för omstruktureringskostnader med 56,7 miljoner kr. 
 Utbetalning av bidrag 
 25% av bidraget utbetalas under 2002. 
 Utbetalning av resterande del av bidraget sker efter att kommunen enligt regeringens bedömning har fullgjort sina åtaganden enligt åtgärdsplanen samt uppnått ekonomisk balans senast i bokslut 2002 . 
 Om åtgärderna vidtas och balans uppnås tidigare än 2002 kan bidrag utbetalas tidigare. 
 Uppnås ekonomisk balans med en lägre bruttokostnadssänkning än vad som överenskommits utgår bidrag i proportion till bruttokostnads- sänkningen. 
 Avrapportering 
 Utbetalningen 2002 förutsätter att kommunen dessförinnan redovisar hur arbetet med att uppfylla sina åtaganden enligt överenskommelsen fortlöper och att denna redovisning visar att planerade åtgärder vidtagits, samt en redovisning av årets resultat enligt bokslutet för år 2001. 
 Kommunen skall till regeringen inkomma med en redogörelse när åtagandena enligt åtgärdsplanen har fullgjorts och ekonomisk balans har uppnåtts. Kommunens revisorer skall bekräfta att kommunens åtaganden i överenskommelsen har uppfyllts. 
 Övriga villkor 
 Denna överenskommelse förutsätter för sin giltighet 
 *att Kommundelegationens förslag till överenskommelse genom beslut, godkänts av kommunfullmäktige/landstingsfullmäktige och sedermera vunnit laga kraft. 
  . 
 Kommunen 
  
 Regeringsbeslut 
  
 31 
  
 2000-12-21 
  
 Fi2000/2460 (delvis) 
  
 Finansdepartementet 
  
 Karlsborgs kommun 
  
 546 82 KARLSBORG 
  
 Ansökan om bidrag från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting (Kommundelegationen 
 1bilaga 
 Regeringens beslut 
 Regeringen beslutar att bevilja Karlsborgs kommun bidrag från utgiftsområde 25 anslaget A2 Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting med 17 miljoner kronor. 
 En förutsättning för att bidrag skall lämnas är att kommunen enligt regeringens bedömning fullgjort angivna åtaganden i bifogat förslag till överenskommelse. 
 Regeringen uppdrar åt det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om kommunal ekonomi eller den han sätter i sitt ställe att teckna överenskommelsen med Mcmahon kommun i huvudsaklig överensstämmelse med den bifogade texten. 
 Utbetalning av bidraget 
 25% av bidraget utbetalas under 2002 under förutsättning att kommunen dessförinnan redovisar hur arbetet med att uppfylla sina åtaganden enligt överenskommelsen fortlöper och att denna redovisning visar att planerade åtgärder vidtagits samt lämnar en redovisning av årets resultat enligt bokslutet för år 2001. 
 Resterande del av bidraget utbetalas när kommunen enligt regeringens bedömning har fullgjort samtliga åtaganden enligt överenskommelsen. 
 Uppnås ekonomisk balans med en lägre bruttokostnadssänkning än vad som överenskommits utgår bidrag i proportion till bruttokostnads- sänkningen. 
  
 Postadress 
  
 Telefonväxel 
  
 E-post: 
  registrator@finance.ministry.se 
  
 103 33 STOCKHOLM 
  
 08-405 
  10 00 
  
 X.400: S=Registrator; O=Finance; P=Ministry; A=SIL; C=SE 
  
 Besöksadress 
  
 Telefax 
  
 Telex 
  
 Drottninggatan 21 
  
 08-21 
  73 86 
  
 117 41 FINANS S 
  
 Ärendet 
 Karlsborgs kommun har ansökt hos regeringen om bidrag från anslaget Bidrag till särskilda insatser i vissa kommuner och landsting. Skälet för ansökan har varit bl.a. svårigheter att uppnå ekonomisk balans. 
 Under år 1999 bedömde regeringen att det finns ett antal kommuner och landsting som har problem i första hand till följd av strukturella faktorer, och där särskilda åtgärder behöver vidtas för att kravet på ekonomisk balans skall kunna uppnås. Mot den bakgrunden tillsattes Kommun- delegationen (dir. 1999:65) med uppdrag att inför regeringens beslut bereda ärenden om stöd för åtgärder i syfte att nå ekonomisk balans. 
 Regeringen beslutade under hösten 1999 och våren 2000 att till Kommundelegationen överlämna ett antal kommuners och landstings ansökningar, däribland Karlsborgs kommuns ansökan. 
 Kommundelegationen har inom ramen för sitt arbete haft överläggningar med kommunerna och landstingen och gjort en analys av bl.a. de sökandes ekonomi, styrning och verksamhet samt i förekommande fall bostadsbolag och övriga kommunala bolag. Delegationen har därefter gjort en samlad bedömning av den enskilda kommunens och landstingets förmåga att av egen kraft klara balanskravet till år 2002 utifrån strukturella faktorer, ekonomin sett över en treårsperiod, balansräkningen (främst låneskulden) och möjligheterna till intäktsförstärkningar. 
 Som ett led i arbetet med ett förslag till överenskommelse har kommunerna och landstingen upprättat åtgärdsplaner med utgångspunkt från behovet av nivåsänkning för att uppnå balans. Det förutsätts att förslaget till överenskommelse mellan staten och kommunen eller landstinget har godkänts av kommun- eller landstingsfullmäktige. 
 Kommundelegationen har den 3 juli 2000 överlämnat sina förslag till regeringen. Kommundelegationen föreslår att Mcmahon kommuns bidragsansökan bifalls. 
 Skälen för regeringens beslut 
 Regeringen bedömer utifrån Kommundelegationens analys av Mcmahon kommuns ekonomi att kommunen har svårigheter att nå balanskravet utan statligt stöd. 
 När det gäller konsekvenserna för Mcmahon kommun av försvarsned- läggningen inom kommunen räknar regeringen med att återkomma vid ett senare tillfälle. 
 På regeringens vägnar 
  
 Farmer 
  Lövdén 
 Faulkner 
 Sida 1 
 ÅTGÄRDSPLAN FÖR EKONOMI I BALANS 2002 
  
 Total 
  
 20 818 
  
 Belopp tkr 
  
 Kommun/landsting: Surahammars kommun 
  
 Kostnadssänkning enl. överenskommelse 
  
 20200 
  
 Kontaktperson: Mcdowell Spännare 
  
 Beslutade åtgärder 
  
 20 818 
  
 Datum:  
 2003-04-23 
  
 Genomförda/realiserade åtgärder 
  
 24970 
  
 Åtgärder för kostnadssänkning 
  
 År 
  
 Beslutsdatum § 
  
 Budgeterad 
  
 Varav personal 
  
 Utfall 
  
 Kommentar/förklaring till åtgärden 
  
 kostnadssänkn. tkr 
  
 tkr 
  
 tkr 
  
 Flytt av bokutlåning till skola och Focuskontor. 
  
 Avveckling bibliotek Ramnäs 
  
 2000 
  
 KF 000425 
  
 504 
  
 296,5 
  
 550 
  
 Vissa kostnader kvar för att hålla servicen 
  
 Elevvårdorganisation förändras 
  
 2000 
  
 600 
  
 2209 
  
 2209 
  
 Minskat socialbidrag 
  
 2000 
  
 200 
  
 0 
  
 2640 
  
 sänkn. 
  
 Utträde ur Europinstitutet 
  
 2001 
  
 KF 000425 
  
 25 
  
 0 
  
 25 
  
 Försäljning Golfbanan 
  
 2001 
  
 KF 010423 
  
 285 
  
 0 
  
 285 
  
 försäljning genomförd maj 01 
  
 Scehmaförändring Focus Ramnäs 
  
 2000 
  
 KF 000425 
  
 70 
  
 75 
  
 75 
  
 Förändring ledningsorg. Äldreomsorg 
  
 2000 
  
 KF 000425/SN 
  
 370 
  
 400 
  
 400 
  
 6 chefer blir 4, en uppsägning en omplacering. 
  
 Stöd till förenings/studie verksamhet 
  
 vuxendel förändras 
  
 2001 
  
 KF 000425 
  
 499 
  
 0 
  
 337,8 
  
 Bättre inköpsrutiner, reducering av 
  
 anslag 
  
 2001 
  
 KF 000425 
  
 100 
  
 0 
  
 100 
  
 Anslag för marknadsföring kanalen 
  
 utgår 
  
 2001 
  
 KF 000425 
  
 30 
  
 0 
  
 30 
  
 Minskat anslag Folkets Hus 
  
 2001 
  
 KF 000425 
  
 150 
  
 0 
  
 175 
  
 Reducering från 15 till 9 ledamöter KS 
  
 2001 
  
 KF 000425 
  
 59 
  
 229,5 
  
 229,5 
  
 Nytt  
 PA-system 
  minskade 
  
 driftkostnader 
  
 2001 
  
 KF 000425 
  
 100 
  
 0 
  
 0 
  
 uppskjutet/samarbete annan kommun diskuteras 
  
 Sida 2 
 ÅTGÄRDSPLAN FÖR EKONOMI I BALANS 2002 
  
 Total 
  
 20 818 
  
 Belopp tkr 
  
 Kommun/landsting: Surahammars kommun 
  
 Kostnadssänkning enl. överenskommelse 
  
 20200 
  
 Kontaktperson: Mcdowell Spännare 
  
 Beslutade åtgärder 
  
 20 818 
  
 Datum:  
 2003-04-23 
  
 Genomförda/realiserade åtgärder 
  
 24970 
  
 Åtgärder för kostnadssänkning 
  
 År 
  
 Beslutsdatum § 
  
 Budgeterad 
  
 Varav personal 
  
 Utfall 
  
 Kommentar/förklaring till åtgärden 
  
 kostnadssänkn. tkr 
  
 tkr 
  
 tkr 
  
 EU-projekt 
  avslutas 
  
 2001 
  
 280 
  
 0 
  
 280 
  
 Nytt avtal länstrafiken 
  
 2001 
  
 1500 
  
 0 
  
 2057 
  
 Kollektivtrafik totalt 
  
 Fastighetsorganisationen/entreprenad 
  
 2001 
  
 KF 000425 
  
 1546 
  
 1332 
  
 1332 
  
 ingen entreprenad/ej tillsatta tjänster 
  
 Fastighets-lokalvård/entreprenad 
  
 2001 
  
 KF 000425 
  
 513,4 
  
 513,4 
  
 intraprenad/minskning sedan 1999 
  
 Äldreomsorg-förändrad 
  organisation 
  
 2002 
  
 KF 000425/SN 
  
 4000 
  
 4785 
  
 4785 
  
 Köp av sjukhem 
  
 2001 
  
 KF 0101 
  
 920 
  
 0 
  
 2002 
  
 ombyggnad skett under 2001 
  
 Gruppboende Hallonvägen avyttra brf 
  
 2001 
  
 KF 000425/SN 
  
 400 
  
 0 
  
 0 
  
 gruppen till sjukhemmet utfall först 2003 
  
 Matproduktion - entreprenad 
  
 2002 
  
 KF 000425 
  
 1000 
  
 300 
  
 335,4 
  
 intraprenad 
  
 Elkostnader nytt avtal 
  
 2001 
  
 KF 000425 
  
 200 
  
 0 
  
 208 
  
 Surahammars bibliotek  
 -öppettider 
  
 2001 
  
 200 
  
 200 
  
 0 
  
 ingen åtgärd 
  
 Energibolaget-avkastning 
  el försäljning 
  
 2001 
  
 500 
  
 0 
  
 0 
  
 försäljning avfärdat - inget beslut om ökad avkast 
  
 Färre barn barnomsorg/grundskola 
  
 2001 
  
 2100 
  
 1644 
  
 1644 
  
 budget neddragning 
  
 garantipensioneringar samt ej ersatt vid egen 
  
 Ej ersatta tjänster 
  
 2001 
  
 2000 
  
 2175 
  
 2175 
  
 uppsägning 
  
 Sida 3 
 ÅTGÄRDSPLAN FÖR EKONOMI I BALANS 2002 
  
 Total 
  
 20 818 
  
 Belopp tkr 
  
 Kommun/landsting: Surahammars kommun 
  
 Kostnadssänkning enl. överenskommelse 
  
 20200 
  
 Kontaktperson: Mcdowell Spännare 
  
 Beslutade åtgärder 
  
 20 818 
  
 Datum:  
 2003-04-23 
  
 Genomförda/realiserade åtgärder 
  
 24970 
  
 Åtgärder för kostnadssänkning 
  
 År 
  
 Beslutsdatum § 
  
 Budgeterad 
  
 Varav personal 
  
 Utfall 
  
 Kommentar/förklaring till åtgärden 
  
 kostnadssänkn. tkr 
  
 tkr 
  
 tkr 
  
 Nämndsförändringar 
  
 2001 
  
 400 
  
 400 
  
 504,4 
  
 plus viss omflyttning av nämndssekr 2001/2002 
  
 Nyckeltalsberäkning grundskola 
  
 2000 
  
 1615 
  
 1615 
  
 1615 
  
 Övertagen verksamhet gator och vägar 
  
 2000 
  
 733 
  
 890,2 
  
 Politisk verksamhet reducering 
  
 2000 
  
 332 
  
 120 
  
 136 
  
 partistöd. Bemäktigeersättning 
  
 Områdeschefer reduc till 3 
  
 2001 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 Ersatts med en assisten omflyttning från nämndsekr 
  
 Övrigt ökning 
  
 -663 
  
 Beslutade åtgärder 
  
 20 818 
  
 16 394 
  
 Ej beslutade 
  
 Genomförda 
  
 65,7% 
  
 24970 
  
 Totalt 
  
 20 818