Statensoffentligautredningar 1999:127 Miljödepartementet 
 Gröna nyckeltal 
 – följ den ekologiska omställningen 
 BetänkandefrånMiljövårdsberedningen 
 Stockholm 1999 
 SOU och Ds som ingår i 1999 års nummerserie kan köpas från Fakta Info Direkt. För remissutsändningar av SOU och Ds som ingår i 1999 års nummerserie svarar Fakta Info Direkt på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fakta Info Direkt, Kundservice 
 Box 6430, 113 82 Stockholm 
 Tel:  
 08-587 
  671 00, Fax:  
 08-587 
  671 71 
  
 E-post: 
  order@faktainfo.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 1993. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. 
 Broschyren kan beställas hos: 
 Information Rosenbad Regeringskansliet 103 33 Stockholm Fax:  
 08-405 
  42 95 Telefon:  
 08-405 
  47 29 
  
 Jones 
  
 Foto:LarsTunbjörk 
  
 ISBN  
 91-7610-762-0 
  
 Tryck:ElandersGraphicSystemsAB 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Stockholm1999 
  
 Gröna nyckeltal 
 - följ den ekologiska omställningen 
 Till statsrådet och chefen för Miljödepartementet 
 Miljövårdsberedningen överlämnar härmed sitt betänkande med förslag till samt- liga Gröna nyckeltal för att följa utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart sam- hälle. De Gröna nyckeltalen är valda för att lyfta fram några faktorer som är särskilt viktiga för samhällsutvecklingen i vårt land, ur ett ekologiskt perspektiv. Tanken är att de Gröna nyckeltalen ska ge enkel och överskådlig information om utvecklingen på miljöområdet till allmänhet och beslutsfattare. Vi föreslår att de Gröna nyckeltalen årligen redovisas för riksdagen i budgetpropositionen. 
 Miljövårdsberedningen lämnade i januari 1998 en första rapport (SOU 1998:15) om Gröna nyckeltal. Hösten 1998 presenterades ett utvecklat och reviderat förslag i rapporten;  
 Gröna nyckeltal för en ekologiskt hållbar ut- veckling  
 (SOU 1998:170). I rapporten föreslog vi sjutton Gröna nyckeltal sam- tidigt som där aviserades att en vidare analys krävdes för att utveckla sex av dessa nyckeltal - biologisk mångfald, kemikalieanvändning, materialflöden, kon- sumenternas produktval, miljö i undervisningen/miljöskolor och miljöanpassad offentlig upphandling. Det är nyckeltal på nämnda områden som presenteras i denna rapport. De tidigare presenterade nyckeltalen redovisas kortfattat i sam- manfattningen för att visa på helheten. I denna rapport har den totala uppsätt- ningen av nyckeltal strukturerats om och delvis fått nya namn, för att tydligt visa vad de följer. Våra förslag omfattar därmed tolv områden - tolv Gröna nyckeltal som på olika sätt följer samhällsutvecklingen. 
 Miljövårdsberedningens ordförande har varit riksdagsledamot Flores. Övriga ledamöter har varit generaldirektör Weaver  
 (-sep- 
  tember 1999) statskonsulent Turner, biolog Clements, museichef Lowe  
 (-augusti 
  1999), förvaltningschef Davis, forsknings- samordnare Allen, generaldirektör Stevens, universitetsrektor Suarez och miljörevisor Young. 
 Från Miljövårdsberedningens kansli har experterna Bailey, Baker och Johnson samt kanslichef Richardson deltagit i arbetet med detta betänkande. 
 Stockholm november 1999 Flores 
 /Siv Näslund 
 Bailey 
 Baker Bell1 
  
 Innehållsförteckning 
  
 Sammanfattning - de Gröna nyckeltalen .................................................. 
  
 5 
  
 1 Uppdraget och bakgrund ....................................................................... 
  
 14 
  
 2 Ekologiskt hållbart samhälle och Gröna nyckeltal .............................. 
  
 16 
  
 3 Val av Gröna nyckeltal ........................................................................... 
  
 18 
  
 3.1 Våra utgångspunkter och kriterier ........................................................... 
  
 18 
  
 3.2 Vad visar de Gröna nyckeltalen? ............................................................ 
  
 19 
  
 3.3 Nyckeltalens koppling till annat centralt indikatorarbete .......................... 
  
 21 
  
 4 Internationellt ......................................................................................... 
  
 23 
  
 4.1 Miljövårdsberedningens överväganden..................................................... 
  
 23 
  
 4.1.1 Metoder för att strukturera indikatorer ........................................ 
  
 23 
  
 4.1.2 Olika syften med indikatorer ...................................................... 
  
 24 
  
 4.2 Internationell överblick ............................................................................ 
  
 25 
  
 4.2.1 FN:s kommission för hållbar utveckling ..................................... 
  
 25 
  
 4.2.2 Världsbanken ............................................................................ 
  
 26 
  
 4.2.3 OECD ....................................................................................... 
  
 26 
  
 4.2.4  
 EU-kommissionens 
  expertgrupp................................................ 
  
 26 
  
 4.2.5 Europeiska miljöbyrån ............................................................... 
  
 27 
  
 4.2.6 Nordiska ministerrådet .............................................................. 
  
 27 
  
 4.2.7 Tyskland.................................................................................... 
  
 28 
  
 4.2.8 Storbritannien ............................................................................ 
  
 28 
  
 4.3 Sammanfattande jämförelse ................................................................... 
  
 29 
  
 5 Miljövårdsberedningens förslag till Gröna nyckeltal ........................... 
  
 31 
  
 5.1 Nyckeltal för biologisk mångfald ............................................................. 
  
 31 
  
 5.1.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 
  
 31 
  
 5.1.2 Utvecklingen.............................................................................. 
  
 31 
  
 5.1.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 
  
 31 
  
 5.1.4 Naturvårdsverkets förslag och 
  
 remissinstansernas synpunkter ........................................................ 
  
 38 
  
 5.1.5 Beslutade mål ........................................................................... 
  
 39 
  
 5.1.6 Internationellt arbete .................................................................. 
  
 39 
  
 5.2 Nyckeltal för kemikalieanvändningen ...................................................... 
  
 39 
  
 5.2.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 
  
 39 
  
 5.2.2 Utvecklingen.............................................................................. 
  
 39 
  
 5.2.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 
  
 40 
  
 2 
  
 5.2.4 Kemikalieinspektionens förslag och 
  
 remissinstansernas synpunkter.......................................................... 
  
 46 
  
 5.2.5 Beslutade mål ........................................................................... 
  
 47 
  
 5.2.6 Internationellt arbete .................................................................. 
  
 47 
  
 5.3 Nyckeltal för materialanvändning ............................................................ 
  
 47 
  
 5.3.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 
  
 47 
  
 5.3.2 Utvecklingen.............................................................................. 
  
 47 
  
 5.3.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 
  
 47 
  
 5.3.4 Statistiska centralbyråns förslag och 
  
 remissinstansernas synpunkter.......................................................... 
  
 50 
  
 5.3.5 Beslutade mål ........................................................................... 
  
 50 
  
 5.3.6 Internationellt arbete .................................................................. 
  
 51 
  
 5.4 Nyckeltal för miljöanpassade inköp - konsumenter ................................. 
  
 51 
  
 5.4.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 
  
 51 
  
 5.4.2 Utvecklingen.............................................................................. 
  
 51 
  
 5.4.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 
  
 52 
  
 5.4.4 Konsumentverkets förslag och 
  
 remissinstansernas synpunkter.......................................................... 
  
 54 
  
 5.4.5 Beslutade mål ........................................................................... 
  
 54 
  
 5.4.6 Internationella jämförelser .......................................................... 
  
 55 
  
 5.5 Nyckeltal för miljöanpassade inköp - offentliga sektorn ........................... 
  
 55 
  
 5.5.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 
  
 55 
  
 5.5.2 Utvecklingen.............................................................................. 
  
 55 
  
 5.5.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 
  
 55 
  
 5.5.4 Förslag från  
 EKU-delegationen 
  och 
  
 remissinstansernas synpunkter.......................................................... 
  
 57 
  
 5.5.5 Beslutade mål ........................................................................... 
  
 57 
  
 5.5.6 Internationellt arbete .................................................................. 
  
 58 
  
 5.6 Nyckeltal för miljöanpassade arbetssätt ................................................. 
  
 58 
  
 5.6.1 Miljövårdsberedningens förslag .................................................. 
  
 58 
  
 5.6.2 Utvecklingen.............................................................................. 
  
 58 
  
 5.6.3 Miljövårdsberedningens överväganden........................................ 
  
 58 
  
 5.6.4 Skolverkets förslag och remissinstansernas synpunkter ............ 
  
 59 
  
 5.6.5 Beslutade mål ........................................................................... 
  
 60 
  
 5.6.6 Internationellt arbete .................................................................. 
  
 60 
  
 6 Nyckeltalens fortsatta användning ........................................................ 
  
 61 
  
 7 Bedömning av konsekvenser med anledning av nyckeltalen ............ 
  
 62 
  
 7.1 Ekonomiska konsekvenser ..................................................................... 
  
 62 
  
 7.2 Andra konsekvenser ............................................................................... 
  
 63 
  
 3 
  
 Fotnotslista ........................................................................................ 
  
 64 
  
 Bilaga 1 ............................................................................................. 
  
 65 
  
 Bilaga 2 ............................................................................................. 
  
 67 
  
 Litteraturförteckning ........................................................................... 
  
 68 
  
 4 
  
 Sammanfattning – 
 de Gröna nyckeltalen 
 Totalt föreslår Miljövårdsberedningen Gröna nyckeltal på tolv områden för att allmänhet och beslutsfattare ska kunna följa den ekologiska omställ- ningen i vårt land. I denna rapport fö- reslås och presenteras Gröna nyckel- tal på fem områden. Övriga nyckeltal presenterades i en tidigare rapport, SOU 1998:170. Begreppet nyckeltal används i våra rapporter i samma be- tydelse som begreppet indikatorer. 
 De fem områden där Gröna nyckel- tal föreslås och presenteras i denna rapport är: 
 Biologisk mångfald 
  
 – 
  
 Livsmiljöer 
  
 Kemikalieanvändning 
  
 – 
  
 Mängd farliga kemiska produkter 
  
 Materialanvändning 
  
 – 
  
 Total materialomsättning 
  
 Miljöanpassade inköp 
  
 – 
  
 Inköp av miljömärkta produkter 
  
 – 
  
 Miljöanpassad offentlig upp handling 
  
 Miljöanpassade arbetssätt 
  
 – 
  
 Skolor med utmärkelsen Miljö skola 
  
 Vad är syftet med Gröna nyckeltal? 
 Den fortsatta samhällsutvecklingen måste vara ekologiskt hållbar. Mycket arbete och engagemang krävs för att omställningen till ett ekologiskt hållbart samhälle ska lyckas. För att mäta framgångarna i detta pågående arbete behövs uppföljningssystem av olika slag. 
 Arbetet med att följa den ekologiska utvecklingen bygger på en stor mängd statistik, vilket gör det svårt för icke- experter att snabbt tillägna sig infor- mationen. Ett system med ett fåtal strategiska Gröna nyckeltal gör det möjligt för allmänhet och beslutsfat- tare att enkelt och överskådligt få en uppfattning om huruvida utvecklingen går åt rätt håll och i önskvärd takt. Av- sikten med de Gröna nyckeltalen är alltså att komplettera den information som tas fram på annat håll. 
 Vi hoppas att de Gröna nyckel- talen efterhand ska få samma upp- märksamhet som dagens mått på in- flation, tillväxt m.m. och därmed fung- era som underlag för politiska beslut samt bidra till en livligare, bredare och sakligare debatt om det ekologiskt håll- bara samhället. 
 De nyckeltal som vi föreslår ska spegla utvecklingen nationellt, men de bör också kunna bidra till det på- gående arbetet med att ta fram inter- nationellt vedertagna nyckeltal. I rap- porten redovisas även kortfattat hur de Gröna nyckeltalen förhåller sig till de miljökvalitetsmål som beslutats av riksdagen. 
 Vad visar de Gröna nyckel- talen? 
 Miljövårdsberedningens förslag till Gröna nyckeltal följer tolv strategiskt viktiga områden. 
 Tre av nyckeltalen illustrerar bakomliggande orsaker till problemen. Utsläppen och miljöproblemen beror i stor utsträckning på samhällets stora omsättning av material, kemikalier och energi. Det är därför angeläget att minska material- och energiomsätt- ningen samt byta till mindre hälso- och 
 5 
 miljöpåverkande kemikalier, material och energislag. 
 Fem andra nyckeltal illustrerar mått på utsläppsnivåer eller tillståndet i miljön med koppling till fem viktiga miljöproblem: växthuseffekt, försur- ning, övergödning, luftkvaliteten i tät- orter och utarmning av den biologiska mångfalden. 
 För att komma till rätta med miljöproblem krävs att ett stort antal aktörer i samhället börjar agera mer miljömedvetet. Minskad miljöpåverkan är ett ansvar för oss alla. De reste- rande fyra nyckeltalen speglar takten på denna ekologiska omställning hos viktiga aktörer, såsom allmänhet och konsumenter, företagen, i den offent- liga sektorn och i skolan. Mängden möjliga mått inom detta område är stor, och gruppen nyckeltal skulle lätt kunna utökas, t.ex. vad gäller transport- sektorn. 
 Vi bedömer att vi med de här valda nyckeltalen har fångat strategiska ak- törer och att vi följer viktiga faktorer i deras ekologiska omställning. 
 Vi har valt att ändra strukturen för nyckeltalen jämfört med vår tidi- gare rapport för att förtydliga vad de följer. Därför har namnen på tidigare presenterade tal ändrats i denna rap- port. 
 I remissomgången av SOU 1998:170 framkom vissa alternativa förslag till utformning av de där pre- senterade måtten, t.ex. för återför- ingen av näringsämnen till odlings- mark.Vi har dock inte reviderat de ti- digare presenterade nyckeltalen i an- nat avseende än struktur och namn eftersom dessa redan presenterats av regeringen i budgetproposition och nu utvecklas inom Regeringskansliet. 
 6 
 Miljövårdsberedningens föreslår Gröna nyckeltal på följande tolv områden: 
 (QHUJLDQYlQGQLQJ 
 Total energianvändning Energieffektivitet 
 El för uppvärmning 
  
 Mått på bakomliggande 
  
 0DWHULDODQYlQGQLQJ 
  
 orsaker 
  
 Total materialomsättning 
  
 Avfall till soptipp 
  
 .HPLNDOLHDQYlQGQLQJ 
  
 Totala volymen hälso- eller 
  
 miljöfarliga kemikalier 
  
 9l[WKXVHIIHNW 
  
 Utsläpp av koldioxid 
  
 )|UVXUQLQJ 
  
 Utsläpp av svaveldioxid till luft 
  
 Utsläpp av kväveoxid till luft 
  
 Mått på utsläppsnivåer och 
  
 gYHUJ|GQLQJ 
  
 tillståndet i miljön 
  
 Tillförsel av fosfor till hav 
  
 Tillförsel av kväve till hav 
  
 /XIWNYDOLWHW L WlWRUW 
  
 Bensenhalt i tätortsluft 
  
 %LRORJLVN PnQJIDOG 
  
 Livsmiljöer för biologisk mångfald 
  
 Andel skyddad skog 
  
 0LOM|DQSDVVDGH IlUGVlWW 
  
 Andelen kollektiva transporter m.m. 
  
 Persontransporter med bil 
  
 0LOM|DQSDVVDGH LQN|S 
  
 Inköp av miljömärkta produkter 
  
 Mått på omställningen hos 
  
 Miljöanpassad offentlig upphandling 
  
 viktiga aktörer 
  
 .UHWVORSS DY QlULQJVlPQHQ 
  
 Återföring av fosfor till odlingsmark 
  
 0LOM|DQSDVVDGH DUEHWVVlWW 
  
 Företag med miljöledningssystem 
  
 Skolor med utmärkelsen Miljöskola 
  
 7 
 De Gröna nyckeltal som tidigare presenterats och föreslagits i SOU 1998:170 är: 
 Användning av energi samt energieffektivitet 
 El för uppvärmning Utsläpp av koldioxid Bensenhalt i luft 
 Utsläpp av försurande ämnen (svaveldioxid och kväveoxider) 
 Miljöanpassade färdsätt Företag med miljöledningssystem 
 (EMAS och ISO 14001) Avfall till soptippar 
 Tillförsel av kväve och fosfor till haven 
 Återföring av fosfor i slam till odlingsmark 
 Andelen skyddad skog 
 Som troligen det första landet i värl- den har regeringen presenterat Gröna nyckeltal, vilket skedde våren 1999 i anslutning till finansplanen och budget- propositionen. 
 Miljövårdsberedningen föreslår att regeringen även fortsättningsvis år- ligen redovisar utvecklingen av de Gröna nyckeltalen till riksdagen i vår- propositionen eller i budgetproposi- tionen. 
 Naturvårdsverket bör ges ett övergripande ansvar för den årliga re- dovisningen av de Gröna nyckeltalen till regeringen. 
 Kriterier för val av nyckeltal 
 - Nyckeltalen ska på ett relevant sätt spegla förhållanden som är strategiska för omställningen till ett ekologiskt håll- bart samhälle. 
 De tre delmålen  
 skydd av miljö 
 ,  
 ef- fektivare resursanvändning  
 och  
 hållbar försörjning,  
 vilka samman- fattar begreppet ekologiskt hållbar ut- veckling (prop. Svenska miljömål 1997/ 98:145), är utgångspunkten för valet av Gröna nyckeltal. Vi har valt att fo- kusera på såväl miljöproblemen som strategiska faktorer bakom problemen vilka kräver en förändring i en ekolo- giskt hållbar riktning. 
 - Nyckeltalen ska vara få till antalet 
 Miljövårdsberedningens ambition är att hålla nere antalet nyckeltal så att uppsättningen blir överskådlig. Vi läm- nar förslag till nyckeltal på tolv områ- den. Vi tror inte att det inom en över- skådlig framtid är möjligt att väsentli- gen få ner antalet Gröna nyckeltal utan att tappa mycket viktiga områden för samhällets pågående omställning. 
 - Nyckeltalen ska vara enkla och lätta att förstå 
 Olika användare har olika behov av information. Beslutsfattare och all- mänhet har behov av en kortfattad in- formation för att snabbt förstå sam- manhangen. De Gröna nyckeltalen vänder sig till denna målgrupp. 
 På expertnivå finns djupare informa- tion att tillgå via t.ex. Naturvårds- verkets system med indikatorer för att följa riksdagens miljökvalitetsmål. 
 - Nyckeltalen ska var mätbara och möjliga att följa i tidsserier 
 Det är viktigt att talen går att följa i tidsserier och att de inom rimlig tid kan uppvisa förändringar. Talen ska kunna 
 8 
 användas för analyser av den ekolo- giska samhällsutvecklingen över tid. 
 - Nyckeltalen ska så långt som möjligt bygga på tillgänglig data 
 Uppdraget har varit att föreslå nyckel- tal utifrån befintlig statistik. För vissa föreslagna nyckeltal saknas dock sta- tistik idag, men sådan är under utveck- ling inom en nära framtid. Den mät- metod som används för att samla in data måste vara vetenskaplig. 
 Internationell jämförelse 
 Sverige är tidigt framme med att ut- veckla ett fåtal strategiska nyckeltal på det ekologiska området. Det inter- nationella arbetet har hittills varit in- riktat på att hitta heltäckande system för att följa utvecklingen mot hållbar- het. Under senare tid har bl.a. EU påbörjat ett arbete för att få fram också ett mindre antal nyckeltal, så kallade Headline Indicators – rubrikindikatorer. Detta arbete liknar våra nyckeltal. 
 Olika urvalsmetoder används i de olika internationella och nationella arbeten som pågår för att utveckla indikatorer för den ekologiska dimen- sionen av hållbarhetsbegreppet. Det finns ingen enkel och heltäckande metod för att välja ut vare sig en större mängd indikatorer eller ett fåtal Gröna nyckeltal. Underlag för att mäta den ideala indikatorn saknas i regel. Valet blir en kompromiss där befintligt data- underlag får avgöra hur indikatorn ut- formas. Den internationella utveck- lingen kan på sikt sägas gå mot indi- katorer som övergripande följer sam- band mellan miljöpåverkan och mänsk- liga aktiviteter, t.ex. resursutnyttjande. 
 Indikatorerna utvecklas även mot att vara av indexkaraktär t.ex. för biolo- gisk mångfald. 
 Vi har valt nyckeltal som speg- lar samhällets utveckling i ett brett eko- logiskt perspektiv, och vår metod föl- jer i huvudsak de modeller som utveck- lats internationellt. Det är nu angelä- get att Gröna nyckeltal som följer den ekologiska omställningen till hållbarhet presenteras och etableras som väl- kända begrepp. För ekonomiska och sociala förhållanden finns det etable- rade begrepp och mått, t.ex. brutto- nationalprodukt och mått på arbetslös- het. Ett fåtal nyckeltal, som på ett sam- lat sätt omfattar de tre dimensionerna som måste fås att samverka för en hållbar utveckling, finns inte idag. 
 Miljövårdsberedningen anser att det i ett kommande steg kan vara lämpligt att se över befintliga mått för att finna en begränsad uppsättning nyckeltal som samlat täcker in alla tre dimensionerna av hållbarhetsbeg- reppet. 
 9 
 De tolv Gröna nyckeltalen 
 Mått på bakomliggande orsa- ker 
 Energianvändning 
 Nyckeltalet mäts på tre sätt: 
  
 – 
  
 den totala energianvändningen (TWh/år) 
  
 – 
  
 energieffektiviteten, genom att re- latera energianvändningen till brutto- nationalprodukten 
  
 – 
  
 mängden el för uppvärmning av bo- städer och lokaler (TWh/år) 
  
 Samhällets användning av energi be- lastar miljön, och den bör därför ef- fektiviseras så långt som möjligt. 
 Utvecklingen visar att energi- användningen blivit effektivare, men att den totala energianvändningen trots detta inte minskat över tiden. Det be- ror bl.a. på att vi reser mer, har större bostäder och använder fler elektriska apparater. 
 Elanvändningen har ökat under de senaste decennierna. 
 Materialanvändning 
 Nyckeltalet mäts på två sätt: 
  
 – 
  
 mängden material som årligen till- förs samhället (ton/person och år) 
  
 – 
  
 mängden avfall till soptipp (ton/år). 
  
 Material bör användas så effektivt som möjligt. För materialomsättningen beräknas statistik finnas framme vå- ren 2000 för en serie av år. 
 Utvecklingen för mängden av- fall visar att den mängd som depone- ras på tipp minskat från ca 6,0 miljo- ner ton år 1994 till ca 4,8 miljoner ton år 1997. Riksdagen har beslutat att stora delar av det avfall som depone- 
 ras istället ska återanvändas, material- återvinnas eller energiutvinnas. Reger- ingen har beslutat om förbud mot de- ponering av utsorterat brännbart av- fall från år 2002 och av organiskt av- fall från år 2005. 
 Kemikalieanvändning 
 Nyckeltalet mäts som: 
 – mängden klassificerat hälso- eller miljöfarliga kemiska produkter som Sverige tillverkar och importerar (ton/ person och år). Petroleumbaserade bränslen exkluderas i nyckeltalet. 
 Under år 1998 tillfördes det svenska samhället ca 32 miljoner ton hälso- el- ler miljöfarliga kemiska produkter, för- utom den stora mängden bränslen. Det motsvarar ca 2.8 ton per person. För år 1996 var mängden 2,7 ton per person. Utvecklingen under perioden 1996 till 1998 visar på en uppgång, vil- Lutz kan förklaras av periodens hög- konjunktur. 
 Enligt regeringens kemikalie- riktlinjer bör användningen av ämnen som har allvarliga eller negativa kro- niska effekter upphöra, och ämnen som är långlivade och lagras upp i le- vande organismer bör inte förekomma i varor som förs ut på marknaden. 
 Mått på utsläppsnivåer och till- ståndet i miljön 
 Växthuseffekt 
 Nyckeltalet mäts som: 
 – mängden koldioxid som Sverige släp- per ut (ton/år) 
 Koldioxid är den volymsmässigt vikti- gaste växthusgasen från mänsklig 
 10 
 verksamhet. Utvecklingen visar att utsläppen av koldioxid nästan halv- erats sedan år 1970, främst beroende på energieffektivisering, strukturom- vandling av industrisektorn samt ut- byggnad av kärnkraften. På senare år syns dock en ökande trend av utsläp- pen. 
 EU har åtagit sig att gemen- samt minska utsläppen med 8 procent till senast år 2012 räknat från 1990 års nivå. 
 Försurning 
 Detta nyckeltal mäts på två sätt: 
  
 – 
  
 utsläpp av svaveldioxid till luft (ton/år) 
  
 – 
  
 utsläpp av kväveoxider till luft (ton/år) 
  
 Försurande utsläpp ger idag omfat- tande negativa effekter på framför allt skogsmarken, sjöarna, vattendragen och grundvattnet. Dessutom har ut- släppen medfört stora skador på kul- turföremål och byggnader. 
 Utvecklingen av nyckeltalet vi- sar att utsläppen av svaveldioxid mins- kat med drygt 80 procent och utsläp- pen av kväveoxider med  
 15-25 
  pro- cent mellan åren 1985 och 1995. Riks- dagens tidigare mål för svavelutsläp- pen med 80 procents minskning under perioden 1980 till 2000 har uppnåtts bl.a. genom bättre reningsteknik, mins- kat svavelinnehåll i olja och övergång från olja till el. Ett nytt mål är att de svenska utsläppen av svaveldioxid till luft ska minska med ytterligare 25 pro- cent till år 2010 jämfört med 1995 års nivå. 
 Tidigare mål för kväveoxider med minskning med 30 procent under perioden 1980 till 1995 nåddes inte, 
 främst p.g.a. vårt ökande resande. Vidare har utsläppen från arbetsfordon och sjöfart haft större betydelse än först uppskattat. Ett nytt mål är att ut- släppen av kväveoxider ska minskas med 40 procent till år 2005 jämfört med år 1995. 
 Övergödning 
 Detta nyckeltal mäts på två sätt: 
  
 – 
  
 tillförsel av fosfor till omgivande hav (ton/år) 
  
 – 
  
 tillförsel av kväve till omgivande hav (ton/år) 
  
 För mycket kväve och fosfor leder till övergödning av sjöar och hav vilket påverkar den biologiska mångfalden. Belastningen beror på utsläpp från tra- fik, jordbruk och avloppsvatten. 
 Utvecklingen av nyckeltalet vi- sar att tillförseln av fosfor till haven minskade i slutet av  
 1980-talet 
  men att den på senare år har ökat något igen. Tillförseln av kväve ökade Jones första halvan av  
 1990-talet. 
  Moreno singforskommissionens mål är att ut- släppen ska minska med 50 procent i Östersjön. Det målet har inte uppnåtts, och inte heller regeringens mål om att minska utsläppen av kväve till havet söder om Ålands hav med 40 procent räknat från 1995 års nivå. 
 Luftkvalitet i tätort 
 Nyckeltalet mäts som: 
 – halten bensen i tätortsluft (mikro- gram per kubikmeter luft som vinter- halvårsmedelvärde) 
 Luftkvaliteten i våra tätorter påverkar människors hälsa och skadar djur, väx- ter och kulturvärden. Generellt sett har luftkvaliteten väsentligt förbättrats un- 
 11 
 der de senaste decennierna, men det finns fortfarande en rad problem att lösa. Halten bensen ger ett mått på luftkvaliteten i tätorter. Bensen är ett cancerframkallande ämne som bildas vid förbränning av främst bensin. Riks- dagen har beslutat att utsläppen av cancerframkallande ämnen ska halv- eras till år 2005 jämfört med utsläp- pen år 1995. 
 Utvecklingen av talet visar att bensenhalten har minskat under 1990- talet, främst beroende på minskad bensenhalt i bensin och katalytisk av- gasrening på bensindrivna personbilar. Men nivån bensen i tätortsluft är fort- farande över den lågrisknivå som In- stitutet för miljömedicin angivit som långtidsmedelvärde. 
 Biologisk mångfald 
 Nyckeltalet mäts på två sätt: 
  
 – 
  
 ett index beräknat på vissa förut- sättningar i fyra viktiga livsmiljöer (skog, sjöar, odlingslandskap, hav) som följs varje år 
  
 – 
  
 andelen skyddad skog som årlig an- del av den produktiva skogsmarken (även andelen skyddad skog som inte utgör fjällnära skog anges i nyckel- talet). 
  
 Behovet av bevarande och skydd av den biologiska mångfalden nämns i flera av de miljökvalitetsmål som be- slutats av riksdagen. Statistik för de olika förutsättningar i livsmiljön Skog och i viss utsträckning Odlingslandskap beräknas finnas framme i början av år 2000. Övrig statistik bedöms finnas framme till hösten år 2000. 
 Det som avses med skyddad skog är enligt Miljöbalken skog i na- tionalparker, naturreservat och biotop- 
 skyddad mark. Dessutom avses skyd- dad skog i s.k. domänreservat. 
 Mellan åren 1990 och 1996 ökade andelen skyddad skog med 1,2 procentenheter från 2,5 till 3,6 procent. Regeringen har som mål att 250 000 hektar skogsmark bör vara skyddade som naturreservat m.m. och ca 25 000 hektar som biotopskyddsobjekt. Om detta uppnås ökar andelen skyddad skog till nära 5 procent. I 1999 års vårproposition beviljades ytterligare resurser till markinköp. Cirka 80 pro- cent av den idag skyddade skogen finns i det fjällnära området. 
 Mått på omställningen hos viktiga aktörer 
 Miljöanpassade färdsätt 
 Nyckeltalet mäts på två sätt: 
  
 – 
  
 andel av färdsträckan till och från arbete och skola som årligen görs till fots, per cykel eller genom kollektiva transportmedel (procent per år) 
  
 – 
  
 antalet fordonskilometer med bil (kilometer per person och år) 
  
 Vägtrafiken är den största källan till luftföroreningar och buller, särskilt i tätorterna. 
 Utvecklingen av nyckeltalet vi- sar att andelen miljöanpassade färd- sätt till arbetet ligger relativt oföränd- rat på ca 20 procent under perioden 1978 till 1996 och att vårt bilåkande har ökat de senaste decennierna. 
 12 
 Miljöanpassade inköp 
 Nyckeltalet mäts på två sätt: 
  
 – 
  
 värdet av konsumtionen av miljö- märkta varor och tjänster i samhället (kr per person och år) 
  
 – 
  
 värdet av de offentliga upphandlingar i vilka det tas miljöhänsyn (kronor per år) 
  
 Miljöanpassade inköp har stor bety- delse för att ge mer miljöanpassade och naturresurseffektiva varor på marknaden. 
 Utvecklingen av nyckeltalet vi- sar att inköpen och utbudet av miljö- märkta varor har ökat kraftigt. Sveri- ges konsumenter köpte 1998 miljö- märkta varor för ca 2 400 kronor per person, vilket innebär nära en tiodubb- ling jämfört med 1995 då beloppet var ca 250 kronor per person. Nyckeltalet bygger på statistik från miljömärkning- sorganisationerna  
 SIS-miljömärkning 
  (Svanen och  
 EU-blomman), 
  Svenska naturskyddsföreningen (Bra Miljöval) och Griffith. Mellan år 1995 och år 1998 ökade antalet miljömärkta pro- dukter på marknaden från ca 1 850 till ca 4 050. 
 Uppgifter om andelen offentliga upphandlingar i vilka det tas miljöhän- syn beräknas finnas från och med år 2000. 
 Kretslopp av näringsämnen 
 Nyckeltalet mäts som: 
 – mängden fosfor i slam som årligen återförs till odlingsmark som gödsel (ton/år) 
 Slutna kretslopp av näringsämnen bör skapas mellan stad och land. 
 Utvecklingen av nyckeltalet vi- sar att återföringen av fosfor från slam 
 minskade mellan 1985 och 1991, men att den sedan dess har ökat. År 1995 återfördes ca en tredjedel av allt pro- ducerat slam. Resten hamnade på deponi. Talet visar hur mycket slam som klarar uppsatta gränsvärden och som återförs till odlingsmark. I fram- tiden kan det finnas möjlighet att med nya tekniker återföra fosfor på andra sätt som då också kan mätas. 
 Miljöanpassade arbetssätt 
 Nyckeltalet mäts på två sätt: 
  
 – 
  
 företag med miljöledningssystem (antal företag per år) 
  
 – 
  
 skolor med utmärkelsen Miljöskola (antal skolor per år) 
  
 Företagens produkter påverkar miljön under hela sin livstid. Genom att årli- gen följa det antal företag som är certifierade enligt miljölednings- systemen EMAS eller ISO 14001 kan näringslivets integrering av miljö- frågorna i verksamheten mätas. 
 Utvecklingen visar att det sker en kontinuerlig ökning av antalet fö- retag som har miljöledningssystem. Det är dock ännu bara en liten del av det totala antalet företag som har in- fört sådana. 
 Kunskap om ekologiska sam- manhang måste in tidigt i skolornas undervisning. Genom att följa antalet skolor som fått utmärkelsen Miljöskola enligt Skolverkets kriterier, kan sko- lornas integrering av miljöfrågorna i verksamheten mätas. Första utmärkel- sen beräknas komma under år 2000. 
 13 
  
 1 Uppdraget och bak- grund 
 Genom tilläggsdirektiv den 26 januari 1995 gav regeringen Miljövårdsbered- ningen (Jo 1968:A) som löpande upp- drag att utreda, formulera och föreslå konkreta åtgärder för en hållbar sam- hällsutveckling. 
 I regeringens skrivelse till riks- dagen 1997/98:13  
 Ekologisk hållbar- het 
 , anges att indikatorer för ekologiskt hållbar utveckling ska utarbetas och redovisas till riksdagen samt att indika- torerna inte bör vara fler än att de på ett enkelt och informativt sätt visar ut- vecklingen mot ekologisk hållbarhet. Vidare anges att indikatorerna bör tas fram utifrån befintlig statistik och så långt möjligt samordnas med indika- torer som används i andra länder. 
  
 I 
  
 regeringens skrivelse  
  
 Håll- bara Sverige  
 1998/99:5, anges att uppföljningssystem för arbetet med att ställa om Sverige till ett ekologiskt håll- bart samhälle bör utvecklas. Dessutom anges det i skrivelsen att genom en årlig uppföljning med ett antal nyckel- tal kan omställningsprocessen mot eko- logisk hållbarhet följas upp på en över- gripande nivå. 
  
 I 
  
 början av 1998 presenterade Miljövårdsberedningen ett första för- slag till Gröna nyckeltal  
  
 (Gröna nyckeltal - indikatorer för ett eko- logiskt hållbart samhälle, SOU 1998:15).  
 Rapporten remitterades till ett  
 50-tal 
  instanser. Förslagen vidare- utvecklades och reviderades mot bak- grund av remissynpunkterna och i slu- tet av 1998 överlämnades till reger- 
 ingen förslag på sjutton Gröna nyckel- tal i rapporten  
 Gröna nyckeltal för en ekologiskt hållbar utveckling, 
  
 SOU 1998:170. Förslagen i dessa rap- porter utgår från regeringens defini- tion av ekologisk hållbarhet. Talen är valda främst för att regeringen till riks- dagen ska kunna redovisa samhälls- utvecklingen ur ett ekologiskt perspek- tiv. 
 På elva områden fanns Gröna nyckeltal framtagna och kunde presen- teras i rapporten SOU 1998:170. Som första  
 EU-land 
  och som troligen för- sta land i världen, har regeringen pre- senterat Gröna nyckeltal i den ekono- miska vårpropositionen (prop. 1998/ 99:100). Regeringen har där tagit upp Miljövårdsberedningens förslag på elva nyckeltal och redovisat regering- ens bedömning av framtida utveck- lingsmöjligheter. Regeringen angav att det är angeläget att Gröna nyckeltal utarbetas som indikatorer för att mäta utvecklingen mot ett ekologiskt håll- bart samhälle. Regeringen valde att i finansplanen redovisa fem av Miljö- vårdsberedningens utvecklade förslag till nyckeltal; Användning av energi, Utsläpp av försurande ämnen, Utsläpp av koldioxid, Bensenhalt i luft, samt Tillförsel av kväve och fosfor till ha- ven. Regeringen angav att redovis- ningen kan ses som ett första steg mot att spegla andra samhälleliga dimen- sioner än den ekonomiska. I bilaga fem till finansplanen redogörs kortfattat för Miljövårdsberedningens samtliga elva 
 14 
 tidigare föreslagna nyckeltal. Vidare angavs att de Gröna nyckeltalen ska ses som ett komplement till det sys- tem med indikatorer som Naturvårds- verket utvecklar för att följa upp miljö- kvalitetsmålen. 
 I budgetpropositionen 1999/ 2000:1, bilaga 20, har regeringen pre- senterat nyckeltal som ett av reger- ingens instrument för att följa det över- gripande målet för det miljöpolitiska arbetet. Detta övergripande mål är att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljö- problemen är lösta. Regeringen anger att alla nyckeltalen beskriver en ut- veckling i samhället inom angelägna områden för miljön. Utvecklingen av nyckeltal är en process och regeringen kommer därför att fortsätta arbetet med att vidareutveckla nyckeltalen samt avser att regelbundet för riksda- gen presentera Gröna nyckeltal. 
 I finansplanen påtalar reger- ingen att nyckeltalen kan användas för vägledning av politiska beslut och som underlag för samhällsdebatt på samma sätt som de ekonomiska nyckeltalen. Nyckeltalet total energianvändning tas upp som ett exempel på nyckeltalens koppling till ekonomisk utveckling. Enligt budgetpropositionen studerar regeringen även möjligheten att i fram- tiden presentera prognoser för vissa av talen. 
 Miljövårdsberedningen föreslog i rapporten SOU 1998:170 sjutton nyckeltal, men att en fortsatt analys krävdes för att utveckla sex nyckeltal av dessa. Detta gällde för biologisk mångfald, kemikalieanvändning, mate- rialflöden, konsumenternas produktval, miljö i undervisningen/miljöskolor och miljöanpassad offentlig upphandling. 
 För att få fram Gröna nyckeltal som på bästa sätt speglar utvecklingen på dessa sex områden efterfrågade beredningen förslag på lämpliga nyckeltal från närmast berörda myn- digheter. Dessa är Naturvårdsverket, Kemikalieinspektionen, Statistiska centralbyrån, Konsumentverket, Skol- verket och Delegationen för ekologiskt hållbar upphandling, EKU. Myndighe- ternas och delegationens förslag remit- terades av beredningen till 57 instan- ser. Den 23 augusti 1999 diskutera- des förslagen vid ett remissmöte med forskare och representanter från myn- digheter, näringslivet, intresseorgani- sationer och kommuner. Några instan- ser har inkommit med skriftliga syn- punkter. Framkomna synpunkter redo- visas kortfattat under varje nyckeltal. 
 I denna rapport har samtliga nyckeltal strukturerats och i stort getts nya namn för att tydligt visa vad de följer. Vårt förslag omfattar därmed tolv områden - tolv nyckeltal där vi på olika sätt följer utvecklingen mot ett ekologiskt hållbart samhälle. 
 Det internationella arbetet med att utveckla indikatorer är inne i en aktiv fas där överenskomna förslag om s.k. Headline Indicators eller rubrik- indikatorer på  
 EU-nivå 
  kan tänkas komma i slutet av år 2000. Arbetet med rubrikindikatorer liknar vårt ar- bete med de Gröna nyckeltalen. Olika inriktningar har studerats och beskrivs i denna rapport. 
 15 
  
 2 Ekologiskt hållbart samhälle och Gröna nyckeltal 
 I flera propositioner och regerings- förklaringar de senaste åren betonas och förklaras Sveriges inriktning mot en ekologiskt hållbar utveckling. En- ligt regeringens bedömning i proposi- tionen  
 Svenska miljömål  
 (prop. 1997/ 98:145) är målet att lösa de stora miljö- frågorna inom en generation, dvs. till år  
 2020–2025. 
  I propositionen föreslås 15 nationella miljömål. 
 Regeringen framhåller i propo- sitionen att en ekologiskt hållbar ut- veckling är en utmaning för hela det svenska samhället och att det ytterst är fråga om ett omfattande omställ- ningsarbete där samhällets olika sys- tem för produktion, distribution och konsumtion måste förändras. Avse- ende resursförbrukningen gör reger- ingen den bedömningen att för att nå en hållbar utveckling globalt krävs en avsevärd effektivisering. Begreppet faktor 10 kan i det sammanhanget ge en signal om vilken storlek på effekti- visering som krävs i ett längre tids- 
 perspektiv. I regeringens skrivelse 1998/99:5  
 Hållbara Sverige 
 , anges att de övergripande målen för ett eko- logiskt hållbart samhälle är att lång- siktigt skydda miljön och människors hälsa, att använda jordens resurser effektivt och att nå en hållbar försörj- ning. För att nå dessa mål krävs att naturens kretslopp och mångfald be- varas och att människans behov av resurser kan tillgodoses nu och i fram- tiden. 
 För att mäta framgångarna i det pågående arbetet mot ett ekologiskt hållbart samhälle behövs uppföljnings- system av olika slag. 
 En beskrivning av innebörden av begreppet ekologiskt hållbar ut- veckling finns i såväl regeringens skri- velse till riksdagen  
 Ekologisk håll- barhet  
 (reg.skr.1997/98:13) som i pro- positionen  
 Svenska miljömål.  
 Det är denna definition vi har haft som ut- gångspunkt vid valet av nyckeltal. 
 16 
 Begreppet ekologiskt hållbar utveckling sammanfattas i tre huvud- mål som formuleras enligt följande: 
 Skyddet av miljön innebär att utsläppen av föroreningar inte ska skada människans hälsa eller överskrida naturens förmåga att ta emot eller bryta ner dem. Naturligt förekommande ämnen ska användas på ett sådant sätt att de naturliga kretsloppen värnas. Naturfrämmande hälso- och miljö- skadliga ämnen bör på sikt inte få förekomma i miljön. Den biologiska mångfalden ska bevaras och värdefulla kulturmiljöer skyddas. 
 En hållbar försörjning innebär att ekosystemens långsiktiga produktions- förmåga måste säkras. Så långt som möjligt ska försörjningen baseras på ett långsiktigt hållbart nyttjande av förnybara resurser. Det betyder att användningen inte långsiktigt kan överskrida den takt med vilken natu- ren skapar nya resurser och att material bör återvinnas i kretslopp. Vi ska vidare hushålla med icke förnyelsebara resurser och kontinuerligt sträva efter förnybara ersättningar. 
 En effektiv användning innebär att användning av energi och andra natur- resurser kan bli mycket effektivare än den är i dag. Flödena av energi och material kan begränsas så att de är förenliga med en hållbar utveck- ling. Samhällsplanering, teknikutveckling och investeringar ska därför också inriktas på resurssnåla produkter och processer. 
 17 
  
 3 Val av Gröna nyckeltal 
 Vårt uppdrag är att finna ett fåtal nyckeltal som följer samhällets utveck- ling mot ekologisk hållbarhet. Det är nu angeläget att Gröna nyckeltal som följer den ekologiska omställningen till hållbarhet presenteras och etableras som välkända begrepp. 
 Några remissinstanser har på- talat behovet av nyckeltal för hela hållbarhetsbreppet. För ekonomiska och sociala förhållanden finns det eta- blerade begrepp och mått, t.ex. brut- tonationalprodukt och mått på arbets- löshet. Ett fåtal nyckeltal, som på ett samlat sätt omfattar de tre dimensioner som måste fås att samverka för en hållbar utveckling, finns inte idag. I Storbritannien har de sammanställt mått för de ekonomiska, sociala och ekologiska dimensionerna i ett förslag på sammanlagt 150 indikatorer. Ur dessa har 14 lyfts fram som så kal- lade rubrikindikatorer 
 1 
 . Det finns även ett internationellt forskningssamarbete med att revidera nuvarande ekono- miska och sociala mått i syfte att finna ett fåtal indikatorer som mer rättvi- sande följer utvecklingen mot hållbar- het. 
 Miljövårdsberedningen anser att det i ett kommande steg kan vara lämpligt att se över befintliga mått för att finna en begränsad uppsättning nyckeltal som samlat täcker in alla tre dimensionerna av hållbarhetsbe- greppet. 
 3.1 Våra utgångspunkter och kriterier 
 Nedan redovisas Miljövårds- beredningens viktigaste utgångspunk- ter vid valet av Gröna nyckeltal 
 - Nyckeltalen ska på ett relevant sätt spegla förhållanden som är strategiska för omställningen till ett ekologiskt håll- bart samhälle 
 De tre, av regeringen definierade, del- målen skydd av miljö, effektivare re- sursanvändning och hållbar försörjning är utgångspunkt för valet av Gröna nyckeltal. Vi har valt att fokusera på såväl miljöproblemen som strategiska faktorer bakom problemen vilka krä- ver en förändring i en ekologiskt håll- bar riktning. 
 - Nyckeltalen ska vara få till antalet 
 Miljövårdsberedningens ambition är att hålla nere antalet nyckeltal så att uppsättningen blir överskådlig. Vi läm- nar förslag till nyckeltal på tolv områ- den. 
 - Nyckeltalen ska vara enkla och lätta att förstå 
 Olika användare har olika behov av information. Beslutsfattare och all- mänhet har behov av en kortfattad in- formation för att snabbt förstå sam- manhangen. De Gröna nyckeltalen vänder sig till denna målgrupp. 
 18 
  
 - Nyckeltalen ska var mätbara och möjliga att följa i tidsserier 
 Det är viktigt att talen går att följa i tidsserier och att de inom rimlig tid kan uppvisa förändringar. Talen ska kunna användas för analyser av den ekolo- giska samhällsutvecklingen över tid. 
 - Nyckeltalen ska så långt som möjligt bygga på tillgänglig data 
 Uppdraget har varit att föreslå nyckel- tal utifrån befintlig statistik. För vissa föreslagna nyckeltal saknas statistik idag men är under utveckling inom en nära framtid. Den mätmetod som an- vänds för att samla in data måste vara vetenskaplig. 
 I de olika internationella och nationella arbeten som pågår för att utveckla indikatorer används olika urvalsmeto- der. Det finns ingen enkel och heltäck- ande metod för att välja ut ett fåtal Gröna nyckeltal. Den ideala indikatorn saknas i regel. Valet blir en kompro- miss där befintligt dataunderlag ofta fäller avgörandet. Utvecklingen inter- nationellt kan på sikt sägas gå emot indikatorer som övergripande följer samband mellan miljöpåverkan och mänskliga aktiviteter, t.ex. resursut- nyttjande. Utvecklingen går även mot indikatorer av indexkaraktär t.ex. för biologisk mångfald. 
 3.2 Vad visar de Gröna nyckeltalen? 
 Miljövårdsberedningens förslag till Gröna nyckeltal följer tolv strategiskt viktiga områden och vårt val av struk- 
 tur följer i huvudsak de modeller som utvecklats internationellt. OECD ut- vecklade i början av  
 1990-talet 
  en modell för miljörapportering med hjälp av indikatorer kallad,  
 PSR-modellen 
 2 
 . 
  Modellen är baserad på orsakssam- band, där samhällets behov orsakar påverkan som skapar ett tillstånd i miljön, vilket kräver åtgärder. 
 Europeiska miljöbyrån, EEA, har vidareutvecklat modellen i en längre kedja -  
 DPSIR-modellen. 
 3 
  
 Med drivkrafter (Driving forces) som på- verkar (Pressure) tillståndet (State) i miljön, vilket ger konsekvenser (Imp- acts) för t.ex. människors hälsa eller utarmning av den biologiska mångfal- den. Samhället åtgärder (Response) kan riktas mot såväl drivkrafter som mot påverkansfaktorerna eller konse- kvenserna. 
 I vår struktur illustrerar tre av nyckeltalen bakomliggande orsaker till problemen (D). Utsläppen och miljö- problemen beror i stor utsträckning på samhällets stora omsättning av mate- rial, kemikalier och energi. Det är där- för angeläget att minska material- och energiomsättningen samt byta till min- dre hälso eller miljöpåverkande kemi- kalier, material och energislag. Fem andra nyckeltal mäter utsläppsnivåer eller tillståndet i miljön (PSI), med koppling till fem viktiga miljöproblem - växthuseffekt, försurning, övergöd- ning, luftkvaliteten i tätorter och ut- armning av den biologiska mångfal- den. 
 För att komma till rätta med miljöproblemen krävs att ett stort an- tal aktörer i samhället börjar agera mer miljömedvetet. Minskad miljöpåverkan är ett ansvar för alla. De resterande fyra nyckeltalen speglar takten på 
 19 
 denna ekologiska omställning (R) hos allmänhet och konsumenter, hos före- tagen, i den offentliga sektorn och i skolan (R). Mängden möjliga tal är här stor och denna grupp av nyckeltal skulle lätt kunna utökas t.ex. vad gäl- ler transportsektorn. Vi bedömer att vi med de här valda nyckeltalen fångat in de strategiska aktörer och att vi föl- jer viktiga faktorer i deras ekologiska omställning. 
 En viktig utgångspunkt är att talen ska vara få till antalet, vilket krä- 
 ver strategiska val. Inom en överskåd- lig framtid går det inte att väsentligen få ner antalet Gröna nyckeltal, utan att tappa mycket viktiga områden i samhällets pågående omställning. Jäm- förelser kan göras med de ekonomiska nyckeltalen. Det tog ca 50 år att hitta sätt att aggregera uppgifter om pro- duktionen till ett enda tal, bruttonatio- nalprodukten, BNP. Fortfarande redo- visas i årets finansplan jämte BNP även ett tiotal andra mått för den eko- nomiska dimensionen. 
 Miljövårdsberedningen föreslår Gröna nyckeltal på följande tolv områden 
 ( Q H U ShortTo ta l e n e rg ia Williams in g E n e rg ie ffe k tiv ite t E l fö r u p p v ä rm n in g 
  
 M å tt p å b a k o m lig g a n d e 
  
 0 D WH U LD OD Q Y l Q G Q LQ J 
  
 o rs a k e r 
  
 To ta l m a te ria lo m s ä ttn in g 
  
 A v fa ll till 
  
 s o p tip p 
  
 . H P LN D OLH D Q Y l Q G Q LQ J 
  
 To ta la v o ly m e n h ä ls o - e lle r m iljö fa rlig a k e m ik a lie r 
  
 9 l [ Smith V H IIH N W 
  
 U ts lä p p 
  
 a v k o ld io x id 
  
 ) | U V X U Q LQ J 
  
 U ts lä p p 
  
 a v 
  
 s v a v e ld io x id till lu ft 
  
 U ts lä p p 
  
 a v 
  
 k v ä v e o x id till lu ft 
  
 M å tt p å u ts lä p p s n iv å e r o c h 
  
 g Y H U J | Gonzalez LQ J 
  
 till h a v 
  
 tills tå n d e t i m iljö n 
  
 T illfö rs e l 
  
 a v 
  
 fo s fo r 
  
 T illfö rs e l 
  
 a v 
  
 k v ä v e 
  
 till h a v 
  
 / X IWN Y D OLWH W L Wl WR U W 
  
 B e n s e n h a lt i tä to rts lu ft 
  
 % LR OR Bennett P n Q J ID OG 
  
 L iv s m iljö e r fö r b io lo g is k m å n g fa ld 
  
 A n d e l s k y d d a d s k o g 
  
 0 LOM| D Q S D V V D G H Il U G V l WW 
  
 A n d e le n 
  
 k o lle k tiv a 
  
 Ward o rte r m .m . 
  
 P e rs o n Brown s p o rte r im e d b il 
  
 0 LOM| D Q S D V V D G H LQ N | S 
  
 In k ö p a v 
  
 m iljö m ä rk ta p ro d u k te r 
  
 M å tt p å o m s tä lln in g e n h o s 
  
 M iljö a n p a s s a d o ffe n tlig u p p h a n d lin g 
  
 v ik tig a a k tö re r 
  
 . U H WV OR S S D Y Q l U LQ J V l P Q H Q 
  
 Å te rfö rin g 
  
 a v 
  
 fo s fo r 
  
 till o d lin g s m a rk 
  
 0 LOM| D Q S D V V D G H D U E H WV V l WW 
  
 F ö re ta g m e d m iljö le d n in g s s y s te m 
  
 S k o lo r m e d 
  
 u tm ä rk e ls e n M iljö s k o la 
  
 20 
 3.3 Nyckeltalens koppling till annat centralt indikatorarbete 
 I regeringens proposition  
 Svenska miljömål – Miljöpolitik för ett håll- bart Sverige  
 (prop. 1997/98:145) pre- senteras 15 nationella miljökvalitets- mål. 
 4  
 Dessa mål klargör vilken önsk- värd kvalitet i miljön som vi bör uppnå inom en generation. I samband med miljömålspropositionen presenterade Naturvårdsverket i maj 1998 ett preli- minärt system för uppföljning av dessa mål 
 5 
 .Arbetet med uppföljningssystem för de i april 1999 av riksdagen beslu- tade miljökvalitetsmålen, har fortsatt. I september 1999 presenterade Na- turvårdsverket en rapport med vida- reutvecklade förslag 
 ; System med indikatorer för nationell uppfölj- ning av miljökvalitetsmålen.  
 I denna rapport föreslås för varje mål ett ur- val av indikatorer som ska ge en bild av tillståndet i miljön, vilka konsekven- ser miljöförändringarna får, hur på- verkansfaktorer och bakomliggande drivkrafter utvecklas och hur åtgärder vidtas på nationell nivå. 
 Syftet med Naturvårdsverkets arbete är att ge riksdag, regeringen och de målansvariga myndigheterna infor- mation om miljöutvecklingen i riktning mot målen. Sammantaget inkluderar Naturvårdsverkets uppföljningssystem ca 200 olika indikatorer. Flertalet av Miljövårdsberedningens Gröna nyckel- tal ingår bland dessa indikatorer eller finns med bland listor på övervägda, men i nuläget inte upptagna indikatorer. För att fånga upp viktigt miljövårdsar- bete som inte är knutet till specifika miljökvalitetsmål, redovisar Natur- vårdsverket samtliga Gröna nyckeltal. 
 I arbetet med uppföljningsmått har Naturvårdsverket följt den internatio- nellt vedertagna sk.  
 DPSIR-modellen. 
  Se förklarande text i avsnitt 3.2. Denna modell fokuserar på orsaks- sambanden. Indikatorerna föreslås re- dovisas i en årlig indikatorrapport samt på internet. 
 Miljövårdsberedningens förslag till Gröna nyckeltal kompletterar väl Naturvårdsverkets uppföljningssys- tem. Vårt förslag med ett fåtal natio- nella nyckeltal syftar till att ge allmän- het, riksdag och beslutsfattare utan expertkunskap, en första uppfattning om huruvida den ekologiska utveck- lingen går åt rätt håll och i tillräcklig takt. Naturvårdsverkets uppföljnings- system ger mer omfattande informa- tion och riktar sig främst till personer som har sakkunskap på området. I basen finns dessutom all samlad kun- skap med hundratusentals uppgifter eller mått på miljötillståndet och miljö- påverkande faktorer från forskning, miljöövervakning, officiell statistik m.m. I figuren nedan beskriver vi hur nyckeltalen förhåller sig till övrig miljö- övervakning. 
 de Gröna nyckeltalen 
 övrigt indikatorarbete t.ex. hos Naturvårdsverket och sektorsmyndigheter 
 det totala underlaget från forskning och statistik m .m . 
 21 
 De Gröna nyckeltalen är framtagna för att följa de övergripande målen för ekologiskt hållbar utveckling. De har i många fall direkta kopplingar till miljö- kvalitetsmålen. Det finns också många indirekta kopplingar. För att ge en upp- fattning om helheten redovisar vi i en tablå nedan översiktligt de mer direkta kopplingarna mellan de Gröna nyckel- 
 talen och de femton miljökvalitetsmå- len. De Gröna nyckeltal som ingår i gruppen Mått på omställningen hos viktiga aktörer, speglar åtgärder som behöver genomföras i det pågående arbetet mot ekologisk hållbarhet. Dessa åtgärder är nödvändiga för att miljökvalitetsmålen ska kunna uppfyl- las. 
  
 Gröna nyckeltal 
  
 Miljökvalitetsmålen 
  
 0 n WW S n E D N R P OLJ J D Q G H 
  
 ID N WR UH U 
  
 E n e rg ia Williams in g 
  
 B eg rä nsad klim a tpåve rkan 
  
 B ara na tu rlig försu rn in g 
  
 S äke r strå lm iljö 
  
 M a te ria la n v ä n d n in g 
  
 B eg rä nsad klim a tpåve rkan 
  
 G run dvatten av god kvalitet 
  
 G od be bygg d m iljö 
  
 G iftfri 
  
 m iljö 
  
 K e m ika lie a n v ä n d n in g 
  
 G iftfri m iljö 
  
 G run dvatten av god kvalitet 
  
 0 n WW S n X WV Ol S S V Q LY n H U R F K 
  
 P LOM| WLOOV Wn Q G 
  
 V ä xth useffekt 
  
 B eg rä nsad klim a tpåve rkan 
  
 F örsu rn ing 
  
 B ara na tu rlig försu rn in g 
  
 Levan de sko ga r 
  
 Levan de sjöa r och va tten drag 
  
 Ö vergöd nin g 
  
 In gen ö ve rg öd ning 
  
 H av i ba lans sa Gibbs le vand e ku st och skärgå rd 
  
 Lu ftkva lite t i tä to rt 
  
 Frisk 
  
 lu ft 
  
 G iftfri 
  
 m iljö 
  
 B io log isk m å ngfa ld 
  
 Levan de sko ga r 
  
 Levan de sjöa r och va tten drag 
  
 H av i ba lans sa Gibbs le vand e ku st och skärgå rd 
  
 M yllra nd e vå tm arker 
  
 E tt rikt o dling sla nd skap 
  
 0 n WW S n R P V Wl OOQ LQ Ramos 
  
 Y LN WLJ D D N W| UH U 
  
 M iljöan pa ssad e fä rd sä tt 
  
 B eg rä nsad klim a tpåve rkan 
  
 Frisk 
  
 lu ft 
  
 G od be bygg d m iljö 
  
 B ara na tu rlig försu rn in g 
  
 G iftfri 
  
 m iljö 
  
 K retslopp a v nä ring säm ne n 
  
 R ikt odlin gslan dska p 
  
 M iljöan pa ssad e inköp 
  
 In dire kt ko pp ling till flertale t m iljöm ål 
  
 M iljöan pa ssad e arb etssä tt 
  
 In dire kt ko pp ling till flertale t m iljöm ål 
  
 22 
  
 4 Internationellt 
 4.1 Miljövårdsberedningens överväganden 
 Där så är möjligt är det angeläget att ha internationellt överenskomna nyckeltal för att möjliggöra internatio- nella jämförelser. Det har dock visat sig att metoderna för urvalet av nyckeltalen ser olika ut i de interna- tionella och nationella arbeten som på- går. Det finns inget enkelt och heltäck- ande sätt för att välja ut ett fåtal nyckeltal som ska spegla något så omfattande och komplext som ekolo- giskt hållbar utveckling. 
 Även om miljöproblemen ofta är gränsöverskridande kan de vara olika aktuella och mer eller mindre akuta i skilda länder. Försurningen är exempelvis ett stort problem i Sverige på grund av våra markförhållanden, medan Sverige inte har samma pro- blem med vattentillgång och vatten- kvalitet som många andra länder. Även om många av de indikatorer som utvecklas internationellt kommer att ha relevans i de flesta länder så behöver varje enskilt land komplettera och prio- ritera utifrån sina mer eller mindre unika förhållanden. Detta framhålls också i FN:s arbete med indikatorer för hållbar utveckling. Vi har mot den bakgrunden studerat internationella organisationer och enskilda länders förslag till nyckeltal. 
 Inget enskilt land har ännu be- slutat sig för en uppsättning nyckeltal för ekologiskt hållbar utveckling, även 
 om flera länder har börjat formulera förslag. Vi kan konstatera att Sverige ligger långt framme i arbetet med att utveckla indikatorer.Andra länder som har presenterat rapporter med förslag till ett fåtal nyckeltal är bland annat Storbritannien och Tyskland. Vi tror att det är viktigt att förslag kommer fram, används och sprids. På så sätt kan problemen fokuseras och en de- batt komma i gång. 
 4.1.1 Metoder för att strukturera indikatorer 
 Det förekommer flera olika metoder för att strukturera nyckeltal. Inget sätt är nödvändigtvis bättre än det andra, de har alla sina för- och nackdelar. Det är dessutom möjligt att kombinera flera av metoderna med varandra. Val av metod är ofta beroende av vilket syfte och mål nyckeltalen har. Det tre van- ligaste metoderna kan sammanfattas enligt följande: 
 1. En indelning i kategorier och intres- seområden som bedöms intressanta att följa. Efter urval av viktiga områ- den, väljs indikatorer som följer ut- vecklingen på ett så rättvisande sätt som möjligt. Exempel: biologisk mång- fald, klimatförändring, resursanvänd- ning, med en eller flera indikatorer för varje grupp. Det är vanligt att områ- dena sammanfattas i index bestående av de underliggande nyckeltalen i varje grupp. 
 23 
  
 2. 
  
 En eller flera indikatorer som kopp- las direkt till olika typer av mål. Ex- empel: koldioxidutsläpp som relateras till ett bestämt utsläppsbegränsande mål, eller användningen av en resurs kopplat till faktor 10 begreppet. 
  
 3. 
  
 En indelning i en tänkt  
  
 orsak-ver- 
  kan kedja, där mänsklig aktivitet dri- ver på och skapar ett problem. Detta ger i sin tur ett tillstånd i naturen eller i samhället. Det tillståndet behöver se- dan förändras genom åtgärder. Åtgär- der som är en mänsklig aktivitet vilket påverkar kedjan. Denna modell har flera varianter. FN:s kommission för hållbar utveckling (CSD) och OECD har benämnt modellen DSR respek- tive PSR. Förkortningarna står för  
 D 
 riving Force,  
 S 
 tate och  
 R 
 e- spons respektive  
 P 
 ressure,  
 S 
 tate och  
 R 
 espons och är snarlika varan- dra. FN/CSD har bytt Pressure mot Driving Force för att bättre kunna beskriva de sociala och ekonomiska dimensionerna i hållbarhetsbegreppet. Termen Driving Force ger bättre förståelse för att en drivkraft inte en- bart behöver vara negativt för en håll- bar utveckling. Europeiska Miljöbyrån, EEA, har vidareutvecklat tanken med en något längre kedja, kallad Arellano. 
 6  
 Ett exempel enligt  
 PSR-modellen 
  är: genererande av farligt avfall (P), an- del mark som är påverkat av farligt avfall (S) och slutligen satsning på bättre avfallshantering (R). 
 De tre metoderna redovisade här är inte utan problem. Orsak och verkan kedjorna är svåra att applicera på alla dimensionerna i hållbarhetsbegreppet. 
 7  
 Metoden genererar också per defini- tion ett stort antal nyckeltal. Det ska 
 helst finnas tre för varje problem man vill belysa. Modellen gör anspråk på att beskriva ett linjärt orsakssamband, men problemen är mer komplexa än vad som kan beskrivas i några få nyckeltal. 
 4.1.2 Olika syften med indikatorer 
 För att kunna ställa olika miljönyckel- tal i relation till varandra är det viktigt att känna till grundläggande syfte med talen. De olika projekt som pågår runt om i Europa och övriga världen har olika karaktär och syfte, och bör där- för klassificeras med det i åtanke. För att förenkla jämförelser kan de olika nyckeltalsprojekten delas in i två grup- per: 
  
 A) 
  
 Indikatorer som syftar till att vara mer detaljerade mått på utvecklingen i miljön och som i vissa fall dessutom avser att täcka in hela hållbarhets- begreppet, har det arbetats med inter- nationellt sedan Rio. I denna grupp återfinns Naturvårdsverkets arbete med system för uppföljningen av de nationella miljökvalitetsmålen i Rivera. Här finns också FN/CSD:s för- slag vilket för tillfället omfattar 134 indikatorer. Detta förslag innehåller indikatorer som täcker hela hållbar- hetsbereppet. 
  
 B) 
  
 Den andra gruppen av indikatorer är de som förenklat lyfter fram ett få- tal mått för att spegla den övergripande utvecklingen. Med förenklat menas att istället för att visa detaljer om varje miljöområde, så väljs om möjligt en in- dikator som på ett strategiskt sätt speglar till exempel biologisk mång- fald. Denna andra grupp av indikatorer 
  
 24 
 har internationellt fått namnet Mcdonald här benämnda som rubrikindikatorer. De Gröna nyckel- talen hör hemma i denna grupp. 
 4.2 Internationell överblick 
 Det bedrivs för närvarande ett inten- sivt utvecklingsarbete med indikatorer både för ekologisk hållbarhet enbart, och för hela hållbarhetsbegreppet på global, europeisk och nationell nivå. Dessutom pågår uppdateringsarbete av redan framtagna förslag. Flera rap- porter med förslag till indikatorer kom- mer att presenteras under senare de- len av år 1999. 
 Här följer en beskrivning av några av de internationella nyckeltals- förslag som presenterats under senare år. Varje projekt kategoriseras efter vilken metod som använts och om nyckeltalen kan klassas som rubrik- indikatorer eller inte. Kapitlet avslu- tas med en sammanfattande jämfö- relse av de Gröna nyckeltalen med lik- nande nyckeltal som tagits fram inter- nationellt. 
 4.2.1 FN:s kommission för håll- bar utveckling 
 FN:s kommission för hållbar utveck- ling ( 
 Commission on Sustainable Development, CSD 
 ) har föreslagit en uppsättning indikatorer i fyra katego- rier – sociala, ekonomiska, institutio- nella och ekologiska nyckeltal. Nyck- eltalen är strukturerade enligt FN:s  
 DSR-kedja 
  och förslaget avser att mer detaljerat täcka hela hållbarhets- begreppet. Totalt har FN/CSD utar- betat 134 indikatorer för hållbar ut- veckling i sin helhet, varav 54 indika- torer faller inom kategorin ekologiska 
 indikatorer. Förslaget är för närva- rande inne i en  
 test-och 
  utvärderings- fas i vilken flera länder deltar. Bland annat har Finland tagit fram ett för- slag till nationella uppföljningsindika- torer i samarbete med FN/CSD, vil- ket ska presenteras hösten 1999. FN/ CSD beräknar att en uppsättning färdigbehandlade tal ska finnas år 2001. 
 Det är viktigt att poängtera att FN/CSD:s urval av nyckeltal ska ses som ett idéunderlag och ingen mall för alla att använda. Skillnader i naturtyper och andra skilda nationella förhållan- den kräver anpassning av många av de föreslagna talen. 
 Exempel på FN/CSD:s  
 ekolo- giska nyckeltal  
 är grundvattenreser- ver, vattenkonsumtion per capita, land- områden påverkade av ökenspridning, användning av bekämpningsmedel inom jordbruket, hållbar användning av naturresurser i bergsområden,  
 föränd- ring av skogsområden, andel hotade arter, andel skyddade områden,  
 utgif- ter som går till forskning och utveck- ling inom bioteknik,  
 utsläpp av växt- husgaser 
 ,  
 utsläpp av kväve 
 ,  
 utsläpp av svavel 
 , konsumtion av ozonnedbryt- ande ämnen,  
 återvinning och återan- vändning av avfall 
 ,  
 koncentrationer av föroreningar i tätorter 
 , hushållsavfall per capita, import och export av far- ligt avfall, antal kemikalier som är för- bjudna,  
 tillförsel av kväve och fosfor till kustvatten  
 samt utgifter för avfalls- hantering. 
 8  
 Den understrukna texten är förslag till nyckeltal som liknar de Gröna nyckeltalen. FN/CSD uppmärk- sammar i en utvärdering även miljö- märkta varor som en intressant fram- tida indikator. 
 25 
 Några av de länder som testar och utvärderar FN/CSD:s förslag påpekar att det saknas vissa områden som bör följas upp med nyckeltal. Exempel på sådana områden är transporter, be- folkningens medvetenhet och hållbar användning av begränsade natur- resurser. Vidare har flera av test- länderna haft problem med att få fram tillförlitliga dataunderlag vilket resul- terat i att de inte hittat bra indikatorer på områden som är specificerade i FN/CSD:s lista. Några av problem- områdena har varit hantering av gif- tiga kemikalier och hantering av far- ligt avfall. 
 4.2.2 Världsbanken 
 Världsbanken presenterade år 1997 ett samlat arbete med globala indi- katorer som syftar till att visa hur ut- vecklingen går mot de internationella målen. 
 Världsbankens arbete inklude- rar indikatorer för social, ekonomisk och ekologisk utveckling. I 1998 års upplaga av indikatorarbetet har de ekologiska indikatorerna blivit fler. 
 9  
 Världsbanken har delat upp indi- katorerna på miljöområdet i 13 områ- den. För vart och ett av dessa områ- den finns mellan två och sex indika- torer. 
 10 
  
 4.2.3 OECD 
 Miljöindikatorer publicerades av OECD första gången år 1994, med syftet att indikatorerna ska vara verk- tyg för att följa upp miljöarbete och miljöåtgärder i OECD:s medlems- länder. 
 Indikatorerna är avsedda att presentera en mer detaljerad bild än vad de Gröna nyckeltalen gör. Totalt 
 finns drygt 70 indikatorer inom OECD:s system kallat  
 OECD Core Set of Environmental Indicators 
 . Indikatorerna är strukturerade enligt  
 PSR-modellen 
  och är indelade i miljöproblemområden som finns inom de tre kategorierna näringssektorer, miljöproblem och naturresurser. Dess- utom finns några generella indikatorer som inte hänförs till specifika problem- områden. OECD:s uppsättning av indikatorer är fortfarande under ut- veckling, och man har för avsikt att successivt fylla på med nya indi- katorer. 
 De näringssektorer som ingår är energi, trafik, skog och jordbruk. De miljöproblem som ingår är klimatför- ändring, förtunning av ozonskiktet, för- surning, övergödning, toxiska ämnen, tätortskvalitet, biologisk mångfald/ landskap och avfall. De naturresurser som ingår är vatten, skog, fisk och mark/land. 
 De identifierade indikatorerna delas också in i kort- respektive lång- siktiga. Med kortsiktiga indikatorer avses sådana man kan börja använda direkt, där data med acceptabel kvali- tet finns tillgängligt. Långsiktiga indikatorer är sådana som bättre ut- trycker det man vill ha svar på, men för vilka det i dag inte finns tillräckligt dataunderlag. 
 11 
  
 4.2.4  
 EU-kommissionens 
  expertgrupp 
 På  
 EU-nivå 
  har arbetet intensifierats under 1999 och ett förslag till indika- torer ska presenteras till Ministerrå- dets möte i Helsingfors, december 1999. Det europeiska arbetet, som leds av  
 EU-kommissionen, 
  har delvis sin utgångspunkt i det faktum att enskilda 
 26 
 länder, bl.a. Sverige, börjat utveckla ett fåtal rubrikindikatorer. På  
 EU-kom- 
  missionen initiativ skapades en expert- grupp bestående av representanter från DGXI, Eurostat och Europeiska Miljöbyrån, EEA, samt deltagare från Sverige och de övriga medlemsländ- erna. Expertgruppen har lagt fram ett första förslag till ett fåtal så kallade rubrikindikatorer. Indikatorerna syftar till att vara ett kommunikationsredskap och att uppmärksamma de viktigaste miljöproblemen och riktar sig till EU:s beslutsfattare så väl som allmänhet. De nuvarande förslaget innehåller tio områden som gruppen anser är vik- tiga att följa. Dessa tio är: 
 Klimatförändring 
 Luftkvalitet 
 Tätortsområden Vattenkvalitet (hav och sjö) Vattentillgång 
 Ömtåliga ekosystem (kust, våtmarker och bergsområden) 
 Natur och biologisk mångfald Markanvändning Kemikalier Resursanvändning och avfall 
 För varje område vill gruppen ha en indikator. I nuläget formulerar man två indikatorer. En idealindikator för vil- ken data saknas idag, och en indika- tor som kan redovisas med befintlig statistik och som kan användas som mått tillsvidare. Gruppen påpekar att val av de områden man vill följa inte bör styras av statistiktillgång i nuläget, och att ny statistik kan behöva tas fram för att kunna redovisa den ideala indikatorn. Förslaget finns redovisat i sin helhet i bilaga 2. 
 4.2.5 Europeiska miljöbyrån 
 Europeiska miljöbyrån (EEA) presen- terade i juni 1999 sin miljötillstånds- rapport  
 Miljön i Europa vid sekel- skiftet 
 . I rapporten beskriver EEA en kommande rapport som går under arbetsnamnet  
  
 EU-miljösignaler 
 . 
  Rapporten kommer att använda indika- torer som redskap för att årligen visa utvecklingen på miljöområdet i Europa. Dessa indikatorer avser ge en mer frekvent övervakning av framsteg och trender mot en hållbar utveckling i Europa och komplettera de miljö- tillståndsrapporter EEA ska leverera vart fjärde år.  
  
 EU-miljösignaler 
  
 be- står i nuläget av 60 indikatorer som koncentrerar sig på den ekologiska utvecklingen och syftar till att vara heltäckande. EEA:s  
 DPSIR-modell 
  används som arbetsmetod.  
  
 EU-miljö- 
  
  signaler  
 beräknas vara färdiga sent år 1999. 
 4.2.6 Nordiska ministerrådet 
 Inom ramen för Nordiska ministerrå- det arbetar de nordiska länderna med indikatorer som till stor del baseras på OECD:s system. Men det finns också skillnader som beror på att man har anpassat indikatorerna för att spegla förhållanden som är speciella i Nor- den. De miljöindikatorer som Nordiska ministerrådet redovisar i rapporten, 
 Indicators of the State of the Env- ironment in the Nordic Countries 
 , håller på att uppdateras och ska pre- senteras senare under år 1999. Syftet med rapporten är att ge en beskriv- ning av tillståndet i miljön i de nord- iska länderna och att peka på behov av förändring i samhället. 
  
 Miljöindikatorerna är indelade enligt den s.k.  
 PSR-kedjan. 
  För varje 
 27 
 indikator görs en bedömning av huru- vida utvecklingen är positiv, liten/oför- ändrad, eller negativ. För de flesta indikatorer redovisas denna bedöm- ning separat för varje land. Förutom indelningen i  
 PSR-kedjan, 
  delas indikatorerna in i områden som för- surning och klimatförändring, vilket motsvarar OECD:s modell. Totalt finns det 13 områden och 45 indika- torer som avser att vara heltäckande och alltså inte rubrikindikatorer. 
 12 
  
 4.2.7 Tyskland 
 Tyskland har presenterat ett förslag med nio nationella rubrikindikatorer. Indikatorerna är utvalda inom följande sex miljöområden: klimat, luft, mark, natur, vatten, resurser. 
 13 
  
 Klimat- utsläpp av koldioxid 
 Luft- utsläpp av svaveldioxid, kväve- oxider, ammoniak och flyktiga or- ganiska ämnen (VOC) 
 Mark- daglig ökning av markyta som täcks av bostäder, infrastruktur m.m. 
 Natur- areal ekologiskt prioriterade områden 
 Vatten- kvävebelastning i vattendrag, andel vattendrag som uppfyller vissa kemiska krav 
 Resurser- energiproduktivitet, dvs. BNP relaterat till energikonsumtio- nen, samt råmaterialproduktivitet, dvs. BNP relaterat till användningen av  
 icke-förnyelsebara 
  råmaterial 
 4.2.8 Storbritannien 
 I maj 1999 presenterade miljödeparte- mentet i Storbritannien rapporten  
 A Better Quality Of Life - a strategy for Sustainable Development in the UK 
 . Ett av huvudmålen med strategin 
 är att effektivt skydda miljön. I rap- porten har tidigare presenterade indi- katorer reviderats. Strategin omfattar förslag på ca 150 indikatorer varav 14 är rubrikindikatorer. Storbritannien strukturerar sina indikatorer enligt mo- dellen som innebär att nyckeltal kopp- las till ett mål. Indikatorerna är äm- nade att täcka alla tre dimensionerna i hållbarhetsbegreppet, dels med många indikatorer och dels med några få utplockade rubrikindikatorer. 
 Tanken är att indikatorerna ska pre- senteras årligen (två av dem vart tredje år resp. vart femte år), och syftet är att de ska öka medvetenheten genom att förmedla information om huruvida utvecklingen går mot ett hållbart sam- hälle. Indikatorerna ska vara använd- bara och informativa för näringslivet, i kommuner och för allmänheten. In- tressant att notera är att Storbritan- nien tar upp ekologisk anpassning i den offentliga verksamheten, medvetenhet om hållbar utveckling i skolor och nä- ringslivet engagemang i miljöfrågor som indikatorer i den större uppsätt- ningen nyckeltal. 
 14 
  
 Storbritannien föreslår följande 14 rubrikindikatorer: 
 BNP 
 Investeringar i offentliga sektorn, i näringslivet och den privata sfä- ren. 
 Andel av befolkningen i arbetsför ål- der som har arbete. 
 Befolkningens utbildning och kvali- fikationer vid 19 års ålder 
 Befolkningens förväntad livslängd Hem som bedöms olämpliga som bo- 
 städer 
 Nivå på brottslighet Utsläpp av växthusgaser 
 28 
 Antal dagar med luftföroreningar över gränsvärdena 
 Trafik på väg 
 Floder med bra eller godkänd vatten- kvalitet 
 Population av vilda fåglar 
 Nya bostäder byggda på tidigare be- byggd mark 
 Avfallsmängd och avfallshantering 
 4.3 Sammanfattande jämförelse 
 På nästa sida finns en översiktlig jäm- förelse mellan Miljövårdsberedning- ens samtliga tolv förslag till Gröna nyckeltal och några av de nyckeltal som tagits fram internationellt. De jäm- förelser som görs här är gentemot sådana nyckeltal som definieras som 
 rubrikindikatorer. Dessa indikatorer har delvis samma syfte och bygger på samma idé som de Gröna nyckeltalen. Exempel på gemensamma utgångs- punkter är att talen skall vara enkla att förstå, få till antalet och baserade på befintlig statistik. Att rubrikindika- torerna skall vara få till antalet gör att allt inte kan täckas in. En jämförelse med system med fler och mer omfat- tande indikatorer där denna begräns- ning inte finns blir således missvisande. 
 De redovisade indikatorerna i tabellens andra kolumn är  
 EU-kom- 
  missionens expertgrupps förslag som man anser är möjliga att ta fram idag. Förslaget finns redovisat i sin helhet i bilaga 2. 
 29 
 Nyckeltal hos  
 EU-kommissionens 
  expertgrupp, Tyskland, Storbritannien och Sverige 
 (tabellen baseras på förslag under utveckling) 
  
 0LOM|YnUGVEHUHGQLQJHQV 
  
 (8 NRPPLVLRQHQV I|UVODJ 
  
 0LOM|EDURPHWHU 
  
 +HDGOLQH 
  
 *U|QD Q\FNHOWDO 
  
 WLOO +HDGOLQH ,QGLFDWRUV 
  
 7\VNODQG 
  
 ,QGLFDWRUV 
  
 6WRUEULWDQQLHQ 
  
 (QHUJLDQYlQGQLQJ 
  
 Energitillgång(primary energy 
  
 Energianvändning 
  
 totalt och relaterat till BNP 
  
 supply) 
  
 relaterat till BNP 
  
 samtel för uppvärmning 
  
 0DWHULDODQYlQGQLQJ 
  
 Volym av avfall till deponi 
  
 Resursproduktivitet 
  
 Total avfallsmängd 
  
 total materialomsättning (TMR) 
  
 (idealindikator Total Material 
  
 (råvarumaterial 
  
 och mängd till 
  
 samt avfall till soptipp 
  
 Phillips,TMR) 
  
 relaterat till BNP) 
  
 deponi 
  
 .HPLNDOLHDQYlQGQLQJ 
  
 Ett med avseende giftighet 
  
 totala volymen  
 hälso-eller 
  
 viktat index på användning av 
  
 miljöfarliga kemikalier 
  
 kemikalier 
  
 9l[WKXVHIIHNW 
  
 Utsläpp av växthusgaser, 
  
 Utsläpp av koldioxid 
  
 Utsläpp av 
  
 utsläpp av koldioxid 
  
 index av de tre gaserna CO 
 2 
 , 
  
 koldioxid 
  
 CH 
 4  
 ,N 
 2 
 O 
  
 )|UVXUQLQJ 
  
 Utsläpp av luftföroreningar- 
  
 Utsläpp av 
  
 Antal dagar med 
  
 utsläpp till luft av SO samt 
  
 VOCs, SO 
  
 , NO 
  
 , NH 
  
 3 
  
 luftföroreningar-SO 
  
 , 
  
 luftföroreningar 
  
 2 
  
 2 
  
 x 
  
 2 
  
 över gränsvärdena 
  
 utsläpp till luft av NO 
  
 NO 
  
 ,NH 
  
 ,VOCs 
  
 x 
  
 x 
  
 3 
  
 /XIWNYDOLWHW L WlWRUW 
  
 HOOHU  
 antal dagar med 
  
 bensenhalt i tätortsluft 
  
 luftföroreningar över 
  
 gränsvärden vid vissa 
  
 mätplatser 
  
 gYHUJ|GQLQJ 
  
 6M|  
 andel vattendrag som 
  
 Kvävebelastning i 
  
 tillförsel av fosfor och kväve till 
  
 klarar EU och nationella krav 
  
 vattendrag 
  
 hav 
  
 HOOHU  
 N och P koncentrationer 
  
 i större floder 
  
 +DY  
 Eutrofieringsindex av 
  
 kväve och fosfor till 
  
 kustområden och haven 
  
 %LRORJLVN PnQJIDOG 
  
 Andel skyddat område enligt 
  
 Areal ekologiskt 
  
 Population av 
  
 livsmiljöer för biologisk 
  
 NATURA 2000 
  
 prioriterade områden 
  
 vilda fåglar (index 
  
 mångfald samt andelen 
  
 på artmångfald) 
  
 skyddad skog 
  
 0LOM|DQSDVVDGH IlUGVlWW 
  
 Passagerar km med bil 
  
 Vägtrafik i 
  
 andel kollektiva transporter 
  
 engelska mil 
  
 m.m till arbete/skola, samt antal 
  
 km med bil per innevånare och 
  
 år 
  
 0LOM|DQSDVVDGH LQN|S 
  
 inköp av miljömärkta produkter, 
  
 samt miljöanpassad offentlig 
  
 upphandling 
  
 .UHWVORSS DY QlULQJVlPQHQ 
  
 återföring av fosfor till 
  
 odlingsmark 
  
 0LOM|DQSDVVDGH DUEHWVlWW 
  
 skolor med utmärkelsen 
  
 Miljöskola, samt företag med 
  
 30 
  
 miljöledningssystem 
  
 5 Miljövårdsberedning- ens förslag till Gröna nyckeltal 
 I detta kapitel föreslås och presente- ras Gröna nyckeltal på följande om- råden: 
 Biologisk mångfald 
 - Livsmiljöer för biologisk mångfald 
 Materialanvändning 
  
 - 
  
 Total materialomsättning 
  
 Kemikalieanvändning 
  
 - 
  
 Mängd farliga kemiska produkter 
  
 Miljöanpassade inköp 
  
 - 
  
 Inköp av miljömärkta produkter 
  
 - 
  
 Miljöanpassad offentlig upphandling 
  
 Miljöanpassade arbetssätt 
 - Skolor med utmärkelsen Miljöskola 
 5.1 Nyckeltal för biologisk mångfald 
 5.1.1 Miljövårdsberedningens förslag 
 Miljövårdsberedningen föreslår föl- jande mått som nyckeltal för biologisk mångfald 
 Livsmiljöer för biologisk mångfald Andel skyddad skog - tidigare redo- visat i SOU 1998:170 
 Talet om livsmiljöer tas fram genom att i ett index mäta och väga ihop valda förutsättningar för arternas överlevnad i de fyra olika livsmiljöerna  
 Skog, Odlingslandskap, Sjöar  
 och  
 Hav. 
  
 Dessa naturtyper redovisas både se- 
 parat som  
 Livsmiljöindex 
 -Skog 
 , 
 Livsmiljöindex 
 -Hav 
  
 etc. och samman- slagna till ett övergripande Livsmiljö- index för biologisk mångfald. 
 5.1.2 Utvecklingen 
 Naturvårdsverket har vid närmare undersökning av tillgängligt data- underlag, sett att arbete återstår för att få fram de data som behövs för att visa på en utveckling av nyckeltalet. Utveckling av nyckeltalet kan tas fram för livsmiljön  
 Skog  
 och sannorlikt också - helt eller delvis - för livsmiljön  
 Odlingslandskap  
 till den 1 februari år 2000. Statistik för livsmiljöerna  
 Sjöar  
 och  
 Hav  
 beräknas kunna fin- nas framme till hösten år 2000. 
 5.1.3 Miljövårdsberedningens överväganden. 
 I Sverige finns omkring 50 000 arter av växter och djur. När det gäller vissa artgrupper, främst mossor och lavar, är Sverige väl så artrikt som den tro- piska regnskogen. Åtskilliga arter inom dessa grupper har betydande delar av sitt europeiska bestånd här. Den di- rekta orsaken till att arter trängs un- dan och försvinner är i de flesta fall att deras livsmiljöer förändras eller förstörs. 
 Naturvårdsverket har presente- rat tre förslag för att i ett nyckeltal följa den biologiska mångfalden. Vi har noga övervägt dessa förslag och kon- staterat att det är svårt att välja ett mått som på ett rättvist sätt speglar utvecklingen av den biologiska mång- 
 31 
 falden i landet. Det finns ingen natur- typ eller art som ensam återger den komplexa verkligheten. Det mått vi valt - Livsmiljöer för biologisk mång- fald - bedömer vi ger den bästa täckningen för att följa bevarandet av Sveriges biologiska mångfald. Våra överväganden avseende förslagen re- dovisas i det följande. 
 Livsmiljöer för biologisk mångfald 
 Vi har efter överväganden valt nyckel- talet livsmiljöer för biologisk mångfald redovisat i form av index. Detta nyckeltal speglar viktiga förutsätt- ningar för bevarande av den biologiska mångfalden i Sverige. Påverkas för- utsättningarna så förändras mångfal- den i positiv eller negativ riktning. Nyckeltalet har fokus på viktiga kom- ponenter i miljön för biologisk mång- fald i fyra strategiskt valda livsmiljöer. Vi har tidigare föreslagit nyckeltalet – Andel skyddad skog. Talet mäts som andel skyddad skog av produktiv skogsmark, fjällnära och icke fjällnära skog.. Det nyckeltalet behöver, för att ge större bredd i begreppet biologisk mångfald, kompletteras med ett nyckeltal som mäter flera viktiga natur- typer. 
 Riktningen på nyckeltalets för- ändring utgör informationen om till- ståndet för landets biologiska mång- fald. Vid behov av analys av vad för- ändringen beror på finns en stor mängd information att tillgå i underla- get till nyckeltalen. Detta förhållande att stora informationsmängder förlo- ras i det sammanlagda indexet, är inte unikt för nyckeltalet Livsmiljö för bio- logisk mångfald. Bruttonationalpro- dukten, och konsumentprisindex är andra exempel där mottagaren får en 
 bild av om det blivit bättre eller sämre utan att behöva tränga in i all under- liggande information. 
 Vi föreslår att nyckeltalet redo- visas både som ett sammansatt index för de olika livsmiljöuppdelade måtten, och som index som anges för var och en av miljötyperna skogslandskap, odlingslandskap, sjöar och våtmarker respektive havsmiljö. Redovisningen kan göras i ett och samma diagram. Varje mått utgår från ett referens- värde, troligen 100, för att få samma vikt. I referensvärdet inverteras mått med negativ inverkan så att t.ex. mins- kad areal syrefria bottnar ökar värdet på indexet Livsmiljö hav. Genom att även redovisa de olika livsmiljöerna var för sig bör det bli lättare att förstå nyckeltalet och att analysera föränd- ringar. De olika miljötyperna bör även särredovisas, därför att i det samman- lagda nyckeltalet kan det förhållandet uppstå att en positiv utveckling av ett mått i en miljötyp döljs av en negativ utveckling av ett annat mått i en an- nan miljö. 
 Med det föreslagna nyckeltalets konstruktion är att det är möjligt att vid behov förändra uppsättningen av mått. Eventuella framtida tillägg av för- utsättningar som anses angelägna att följa under en miljötyp bör om möjligt åtföljas av tillägg under de andra för att ge alla livsmiljöer samma vikt vid sammanvägningen. 
 För var och en av miljötyperna S 
 kog, Odlingslandskap, Sjöar/våt- marker  
 samt  
 Hav 
 , väljs tre mått. Dessa mått är utifrån dagens kunskap och tillgängliga data, viktiga förutsätt- ningar för bevarande av den biologiska mångfalden i den miljön. Även en rad andra överväganden ligger bakom 
 32 
 Naturvårdsverkets val av ingående mått bl.a. att olika samhällssektorer har en tydlig relation till valda ingå- ende mått. Varje mått är valt för att vara påverkbart, dvs. det är genom beslut och åtgärder möjligt att förändra en ogynnsam utveckling av nyckel- talet. Exempel på sådana åtgärder är krav vid skogsskötsel och olika åtgär- der mot försurningen och övergöd- ningen i sjöar och hav. 
 Andelen reglerade älvar har övervägts som ett tänkbart mått. Måt- tet anses dock med nuvarande riks- dagsbeslut om de kvarvarande stora oreglerade älvarna visa sådan liten förändring över tiden att andra mått har valts för livsmiljön Sjöar. 
 Följande mått föreslås för de fyra livsmiljöerna.Tecknet (+) anger positiv och  
 (-) 
  anger negativ inver- kan på den biologiska mångfalden. 
 SKOG: förekomst av död ved (+), förekomst av gammal skog (+), lövinslag (+). 
 ODLINGSLANDSKAP: ogödslade ängs- och hagmarker (+), förekomst av småvatten mindre än två hektar (+), förekomst av gamla lövträd i odlingsmarker (+). 
 SJÖAR: försurningsläget  
 (-), 
  övergödningsläget  
 (-). 
  
 HAV: syrefria bottnar  
 (-), 
  övergödningssituationen  
 (-), 
  ostörda grunda bottnar (+). 
 Kunskapen om förutsättningarna för biologisk mångfald i fjällmiljön är idag bitvis så osäker att den naturtypen har 
 utelämnats av Naturvårdsverket, trots dess stora betydelse för den biologiska mångfalden. Avseende våtmarker be- dömer Naturvårdsverket efter över- syn av datatillgången att underlaget är så bristfälligt att även våtmarker tills- vidare bör utelämnas i nyckeltalet. Därför föreslår Naturvårdsverket att våtmarker tillsvidare inte ingår bland måtten.Vi delar Naturvårdsverkets bedömning att förutsättningar för bio- logisk mångfald i fjällmiljön och våt- marker bör införas i nyckeltalet så snart det är möjligt. 
 Nedan redogörs för hur Natur- vårdsverket resonerat avseende möj- ligheter och svårigheter att få fram relevanta data för att följa viktiga för- utsättningar för den biologiska mång- falden. kan finnas tillgängliga i början av år 2000 genom bearbetning av ma- terial från befintliga eller beslutade miljöövervakningssystem. Underlaget har tagits fram av Naturvårdsverket efter den remissomgång som gjordes av samtliga förslag. Miljövårdsbered- ningen har därför delat underlaget med närmast berörda instanser för att få deras synpunkter. Deras synpunkter har arbetats in i texten. 
 Bakgrund och bedömning av data- underlag 
 Underlag för alla måtten för miljötypen  
 skog  
 kan efter bearbetningar hämtas från riksskogstaxeringen. Denna tax- ering har bedrivits under många de- cennier. 
 Förekomst av död ved  
 i olika nedbrytningsstadier är av stor bety- delse för skogens biologiska mångfald, framförallt vedlevande insekter, svam- par, lavar och mossor. Mängden död ved per hektar uppvisar en betydande 
  
 33 
 variation över landet. Möjligheterna att mot den bakgrunden få ett rättvisande mått ur perspektivet biologisk mång- fald undersöks för närvarande. 
 Förekomst av gammal skog  
 är mycket betydelsefullt för den biolo- giska mångfalden. Möjligheterna att definiera andel gammal skog som skog äldre än 150 år i de nordligare regionerna och äldre än 130 år i de södra regionerna undersöks av Na- turvårdsverket. Skogsstyrelsen har i arbetet med miljökvalitetsmålet Le- vande skogar föreslagit att definitio- nen på gammal skog är skog äldre än 120 år i södra Sverige 
  
 18 
  
 , samt 140 år i norra Sverige 
  
 19 
  
 . 
  
 Lövdominerad skog  
 såväl som inslag av lövträd i barrskog är av värde för den biologiska mångfalden och går att ange på olika sätt. Mest relevant för den biologiska mångfal- den är andelen skog med en given löv- andel. Naturvårdsverket föreslår att måttet ska anges som andelen skog med en lövandel över 40 procent. Detta mått har dock visat sig vara mycket stabilt under de senaste 15 åren, varför fortsatt utvecklingsarbete behövs för att öka måttets rörlighet. Skogsstyrelsen har i arbetet med miljö- kvalitetsmålet Levande skogar före- slagit att andel lövrik skog följs. 
  
 Enligt Naturvårdsverket ger nuvarande jordbruksstatistik inget till- fredsställande underlag till måtten för miljötypen  
 odlingslandskap 
 . I stället bedömer de att data kan hämtas från de områden som etablerades i sam- band med uppdraget att följa effek- terna av det livsmedelspolitiska beslu- tet år 1992, det så kallade  
 LIM-pro- 
  jektet. Effekterna omfattar såväl na- tur- som kulturmiljön. Dessa områden 
 i  
 LIM-projektet 
  kommer att utgöra un- derlaget för den samordnade miljö- övervakningen i odlingslandskapet. Naturvårdsverket har lagt ut uppdrag till Miljödatacenter i Kiruna för att kvalitetsgranska befintliga databaser. ArtDatabanken anser det olyckligt att använda  
 LIM-projektet 
  som underlag eftersom detta inte alls kan sägas re- presentera hela Sverige. Data kan därför bli missvisande varför jord- bruksstatistiken bör utvecklas istället. Arealen småvatten anser de bör föl- jas via fjärranalys. Jordbruksverket är tveksamma till vad referensområdena i  
 LIM-projektet 
  säger om den biolo- giska mångfalden i hela landet. De framför att  
 LIM-projektet 
  kanske har den bästa statistik som finns för till- fället. Denna planeras in kort ersättas av miljöövervakningens program- område Landskap. En väl genomtänkt uppföljning av ängs- och hagmarksin- venteringen bör ge en god uppfattning om förändring. 
 De ogödslade ängs- och hag- markerna  
 representerar kanske de viktigaste miljöerna i odlingslandskapet när det gäller bevarande av biologisk mångfald. Statistik finns över de area- ler ogödslade ängs- och hagmarker som fått miljöstöd. Många mindre bru- kare söker dock inte stöd varför un- derlaget blir något missvisande. Upp- gifter om andel och eventuella föränd- ringar över tiden kan även hämtas ur det ovan nämnda  
  
 LIM-projektet. 
  
  Jordbruksverket anser att miljöstöden för den hävdade, ogödslade ängs- och hagmarken kan komplettera uppgif- terna ur  
  
 LIM-projektet. 
  
 Inslaget av  
 småvatten i od- lingslandskapet  
 är även det mycket viktigt för bevarandet av hela denna 
  
 34 
 landskapstyps biologiska mångfald, framförallt fåglar och kräldjur. Ratio- naliseringar under hela  
 1900-talet 
  har inneburit att småvattnen kraftigt redu- cerats. Det måste, enligt Naturvårs- verket, undersökas närmare om typ- områdena i  
 LIM-projektet 
  ger tillräck- lig information om dessa förändringar. Arealen småvatten kan även tas fram genom Lantmäteriverkets databaser. Jordbruksverket framför att miljö- stödsstatistiken ger en god upplysning om nyanläggning vilket kan ge viss information om inslaget av småvatten. 
 De gamla lövträden 
 , ofta en- samt stående, i odlingslandskapet ska- par viktiga livsmiljöer för många växt- och djurarter. Senare tids forskning har visat att dessa träd i södra Sverige också har en viktig funktion för mer skogsbundna arter som här fått en al- ternativ miljö i avsaknad av gamla löv- träd i skogslandskapet. Förutom LIM- typområdena kan det, enligt Natur- vårdsverket, finnas möjligheter att hämta data från Riksskogstaxeringens databaser. Jordbruksverket saknar en precisering av vad som är ett gammalt träd och andra kriterier för att träden ger ett mått på odlingslandskapets bio- logiska mångfald. 
  
 Avseende livsmiljön  
 sjö  
 är för- surningen det största hotet mot ytvatt- nens biologiska mångfald. Genom be- tydande kalkningsinsatser ges idag ett uppehållande försvar för att kunna vid- makthålla den viktigaste mångfalden. Kalkningen påverkar naturligtvis sta- tistiken rörande försurningsläget. Trots kalkning är idag cirka 17 000 sjöar försurade genom mänskliga aktivite- ter. Av totalt cirka 90 000 sjöar inne- bär det cirka 20 procent. Eftersom antalet små försurade sjöar får en allt- 
 för stor vikt då antal sjöar mäts, är det enligt Naturvårdsverket, mer relevant att följa försurad sjöyta. Ett sådant mått kan tas fram genom en kombi- nation av fältdata och modellering och visar att andelen försurad sjöyta idag är 10 procent av den totala sjöytan. Fiskeriverket instämmer i att arealen sjöyta är bättre än antal sjöar. De ser även gärna ett mått på den kalkade arealen för att kunna följa om ökad försurad sjöyta beror direkt av mins- kad kalkning. 
 Övergödningen  
 av sjöar och vattendrag leder till att vattenmiljön förändras i så måtto att sjötypen blir mer näringsrik och att ekosystemet genom detta ändras. Artsamman- sättningen i en sjö beror till stor del av sjöns näringshalt. Övergödningen var tidigare ett större problem än idag då utbyggnaden av vattenreningsverk minskat utsläppen av bl.a. fosfor. Dock har påverkan från jordbruket, genom näringsläckage, ökat på senare tid. Samma detaljerade underlag som för försurade sjöar finns inte för över- gödda sjöar. Måttet föreslås av Na- turvårdsverket bygga på fosforhalten i flodmynningarna som arealviktas med aktuellt avrinningsområdes yta. Fosforhalten i flodmynningarna mäts kontinuerligt som tillförseln till omgi- vande hav vilket innebär att måttet kan tas fram årligen. ArtDatabanken an- ser att ett sådant mått är mycket dis- kutabelt bl.a. då många kraftigt över- gödda sjöar släpper ifrån sig mycket lite fosfor. 
  
 Förekomst av  
 våtmarker  
 är ett typiskt inslag i den svenska landska- pet och viktigt för bevarandet av den rika biologiska mångfald som präglar dessa miljötyper. Dikningar, torvtäkter 
 35 
 etc. har påverkat denna förekomst negativt. Genom den sedan 20 år på- gående våtmarksinventeringen har en databas byggts upp för att ge planeringsunderlag för skydd och be- varande av de värdefullaste våtmarke- rna. Denna databas har dock för ore- gelbunden uppdatering för att kunna utgöra ett underlag för måttet. I fram- tiden bör den utvidgade miljööver- vakningen kunna lämna bättre data- underlag. ArtDatabanken framför att en av de viktigaste negativa faktorerna för biologisk mångfald i våtmarker är igenväxning till följd av minskat bete, kvävenedfall och markavvattning. De påtalar att denna process bör kunna följas med fjärranalys. 
 För livsmiljön  
 hav  
 är över- gödningen, tillsammans med miljö- gifter, det dominerande miljöpro- blemet. Ökad övergödning har en di- rekt påverkan på havets biologiska mångfald som långsamt förändras till karaktär och sammansättning. Utbred- ningen av syrefria bottnar i haven ger en viss information om framförallt övergödningen av havet. Detta mått kan SMHI, på uppdrag från Natur- vårdsverket, ta fram årligen. 
 Grundområden, framförallt  
 ostörda bottnar  
 i vikar etc. utgör mycket värdefulla lokaler för växt- och djurarter. Dessa områden är också viktiga för reproduktion av fisk och har därmed stor betydelse för hela havsmiljön. Avseende mått på ostörda bottnar så har data över förhållandet makroalger/trådalger på hårdbottnar samt opåverkade mjukbottnar visat sig ha alltför dålig geografisk täckning varför måtten utgått från Naturvårds- verkets tidigare förslag. De måtten bör, enligt Naturvårdsverket, kunna er- 
 sättas med siktdjupsmätningar vilka ut- förs mer återkommande. Det återstår dock en del utvecklingsarbete för att kunna vikta samman mätningarna på ett bra sätt. Naturhistoriska riksmuseet har framfört att siktdjupsmätningar är tänkbara som ett mått på övergöd- ningen, men att det kräver en studie för att lösa när och hur måttet bör avläsas. De påtalar att siktdjupets nor- mala årsvariationer med tanke på vattentemperaturer och stormar måste beaktas. 
 Olika ingrepp, muddringar, byggnation etc. utgör ett hot mot grundområden. För närvarande finns det ingen heltäckande systematisk informationsinsamling rörande ingrepp och störningar i dessa miljöer. Det är, enligt Naturvårdsverket, möjligt att samla in denna information genom fjär- ranalys men det krävs utvecklingsar- bete för att göra detta på ett effektivt och jämförbart sätt. ArtDatabanken anser att det är viktigare att få med areal som berörs av bottentrålning än att följa mer övergående ingrepp. Fiskeriverket framför att ostörda grunda bottnar är ett viktigt mått. De har planer på att, ev. tillsammans med Naturvårdsverket, inventera för fisk- reproduktion viktiga kustområden. 
 Miljövårdsberedningen anser det viktigt att mått som på bästa möj- liga sätt följer förutsättningarna för den biologiska mångfalden i de valda livsmiljöerna tas fram. Vi kan konsta- tera att Naturvårdsverket och hörda instanser anser att vidareutveckling behövs för att fastställa bra sätt att mäta förutsättningarna. Miljövårds- beredningen förutsätter att detta ar- bete fortskrider. Vi konstaterar sam- tidigt att det i allt pågående indikator- 
 36 
 arbete sker en avvägning mellan det ideala och vad som är möjligt att uppnå med utgångspunkt från befintlig sta- tistik. Naturvårdsverket har bedömt att statistik för att kunna visa utvecklingen av nyckeltalet kan tas fram för livs- miljön Skog och sannorlikt också - helt eller delvis - för livsmiljön Odlings- landskap till den 1 februari år 2000. Statistik för livsmiljöerna Sjöar och Hav beräknas kunna finnas framme till hösten år 2000. Den statistiken bör då kunna överlämnas till regeringen och utgöra underlag för regeringens presentation av nyckeltalen. 
 Artmångfald 
 Naturvårdsverket har för Miljövårds- beredningen också presenterat förslag på ett nyckeltal som mäter arternas mångfald. Utgångspunkten för ett så- dant nyckeltal är att i ett index mäta den stora artmångfaldens utveckling i landet. Detta skulle göras indirekt ge- nom ett urval av så kallade indikator- arter. Förenklat skulle ett sådant in- dex innebära att ett urval arter – un- gefär 150 stycken – väljs för att ingå i indexet. Urvalet ska vara representa- tivt för flertalet svenska arter eller känsliga/indikativa för miljöföränd- ringar samt möjliga att övervaka på en årlig basis. Högst 20 procent av arterna får sakna data ett givet år. Det sammanlagda gröna nyckeltalet för artmångfald blir summan av alla art- ers delnyckeltal delad med antal ingå- ende arter. Arternas situation kan mä- tas i olika enheter, t.ex. antal indivi- der, antal ungar under året, avskjut- ningsstatistik eller index från invente- rade provytor/standardrutter. Situatio- nen för arterna sammanfattas i ett in- dex. 
 Det skisserade nyckeltalet Artmång- fald kräver att ett brett urval på ca 150 arter följs årligen. Ska nyckeltalet bli rättvisande måste vissa arter som i dag inte övervakas ingå i underlaget (exempelvis ryggradslösa djur och kryptogamer). Underlag till ett sådant nyckeltal saknas idag. För att få fram ett sådant nyckeltal krävs därmed yt- terligare medel inom ramen för den nationella miljöövervakningen. Det in- dex, som tas fram genom att mäta ar- ternas situation i så olika enheter, som nämnts ovan, är mycket svårtillgäng- ligt för andra än insatta. Påverk- barheten blir därför mindre än då för- utsättningar i livsmiljöer mäts. Wallace miljöernas förutsättningar kan även ge en tidigare information om behovet av åtgärder för att värna den biologiska mångfalden. Mot den bakgrunden har vi valt att inte föreslå artmångfalds- index som nyckeltal för biologisk mångfald. 
 Rödlistade arter 
 Miljövårdsberedningen har även över- vägt ett förslag till nyckeltal som föl- jer landets rödlistade arter. Talet fö- reslås konstrueras i indexform och så att man summerar antal steg uppåt eller nedåt för en art i en rödliste- hierarki. Denna hierarki består av föl- jande sex kategorier:  
 försvunnen, akut hotad, starkt hotad, sårbar, missgynnad/insatsberoende  
 samt  
 utom fara 
 . Förändringarna registre- ras för de arter där hotsituationen för- ändrats, dvs. om en art flyttats från en kategori till en annan. Indexet fö- reslås beräknas enligt följande: (förändringssteg i hierarkin/ 
 n 
 ) x 100, där  
 n  
 är antal rödlistade arter. 
 37 
 Ett nyckeltal om rödlistade arter skulle vara ett, enligt vår bedömning, svår- tillgängligt index av förändringarna för våra mest utsatta arter, där koppling till åtgärder inte går att påvisa. Dessa arters verkliga indikation på den bio- logiska mångfalden har ifrågasatts från experthåll och vissa menar att mängden av t.ex. utter säger föga om den biologiska mångfalden i den natur- typ den lever i. 
 Den övervakning av rödlist- orna som görs i dag ungefär vart femte år, ger värdefull information i den nationella miljöövervakningen. Den artövervakning som görs ger också en viktig kompletterande infor- mation om det faktiska arttillståndet i de olika livsmiljöerna. Viktiga inte livsmiljöbetingade effekter på den bio- logiska mångfalden som t.ex. blyför- giftning av fåglar eller andra djur, kan upptäckas genom artövervakningen. 
 5.1.4 Naturvårdsverkets förslag och remissinstansernas syn- punkter 
 Naturvårdsverket har presenterat tre olika förslag till nyckeltal för biologisk mångfald. Förslagen har utvecklats i samarbete med ArtDatabanken och Naturhistoriska riksmuseet. Miljö- vårdsberedningens förslag överens- stämmer med Naturvårdsverkets för- slag Livsmiljö för biologisk mång- fald. Naturvårdsverket anser att ett nyckeltal konstruerat enligt denna modell täcker utvecklingen av förut- sättningarna för bevarande av Sveri- ges biologiska mångfald i stort. De två övriga förslagen från Naturvårdsver- ket är index för artmångfald respek- tive index för s.k. rödlistade arter. 
 Dessa förslag har beskrivits kortfat- tat under våra överväganden. Flertalet remissinstanser tycker att ta- let Livsmiljö för biologisk mångfald är bra och att naturtyperna även bör re- dovisas separat. Några saknade en diskussion om osäkerheten i siffror och data.Vissa förespråkar ett mått som mäter artmångfald eller förekomst av en viss art.  
 ArtDatabanken  
 önskar att Miljövårdsberedningen uttalar en vilje- riktning om att Artmångfaldsindex i framtiden bör tas fram.  
 AssiDomän  
 påpekar att det finns ett pedagogiskt problem med att död ved faktiskt är bra för mångfalden eftersom där finns kopplingar till försurningsskadad skog. De påpekade att andel löv bör vara absoluta tal ej andel. De framförde även att gammal skog finns i normal- bruket av skog men då som enskilda träd, inte sammanhängande områden.  
 Skogstyrelsen  
 anser att andel löv bör definieras.  
 Jordbruksverket  
 anser att hävdade ängs- och hagmarker skulle vara ett bättre mått än ogödslade mar- ker. Vidare saknar man en definition av gamla träd och tillägger att det sak- nas mått för åkermark.  
 Centrum för ekologisk hållbarhet  
 saknar en defini- tion av vad gamla träd är. De poäng- terar angående andel löv i skogen att lövträd är viktigast för mångfalden om de finns i större sammanhängande be- stånd. Instansen tycker vidare att nam- net på gruppen sjöar och våtmarker bör ändras till vattendrag och våt- marker och att reglerade älvar bör synas i nyckeltalet. De påtalar även att det finns naturligt sura sjöar som inte ska räknas med i nyckeltalet.  
 Östersunds kommun  
 ser gärna att reg- lerade älvar är med i nyckeltalet.  
 Naturvetareförbundet  
 anser att fjäll- 
 38 
 miljön bör inkluderas snarast möjligt. Att annan påverkan som jakt, fiske, miljögifter och landskapets fragmen- tering inte ingår i nyckeltalet bör kom- menteras.  
 Svenska arbetsgivare- föreningen  
 och  
 Lantbrukarnas riksför- bund  
 saknar tal om odlingsmarken.  
 Umeå Miljöhögskola  
 och Väg- och  
 transportforskningsinstitutet, VTI  
 po- ängterar att det i nyckeltalet saknas hänsyn till den påverkan på biologiska mångfalden som fragmenteringen av naturtyper innebär. Dessutom anser VTI att landskapets kulturhistoriska värden bör tas upp. VTI saknar också skärgårdsmiljöer och fjällen i talet. 
 5.1.5 Beslutade mål 
 Sverige har genom att ansluta sig till konventionen om biologisk mångfald åtagit sig att aktivt värna den biolo- giska mångfalden.Enligt miljökvalitet- smålen i regeringens proposition  
 Svenska miljömål  
 (prop.1997/98:145) ska den biologiska mångfalden säker- ställas. Nyckeltalet Livsmiljö för bio- logisk mångfald har en direkt kopp- ling till flera av de beslutade miljö- kvalitetsmålen, Levande skogar, Le- vande sjöar, Myllrande våtmarker, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Rikt odlingslandskap. 
 5.1.6 Internationellt arbete 
 En vanlig men omdiskuterad indikator på biologisk mångfald internationellt, är antal hotade arter i förhållande till det totala antalet arter i ett land. Inom  
 EU-kommissionens 
  pågående arbete med rubrikindikatorer diskuteras ett ännu inte definierat index för biologisk mångfald som ett önskat sätt att följa mångfalden. Dessutom diskuteras an- delen skyddat område. 
 5.2 Nyckeltal för kemikalie- användningen 
 5.2.1 Miljövårdsberedningens förslag 
 Miljövårdsberedningen föreslår föl- jande nyckeltal som mått på samhäl- lets hantering av kemikalier: 
  
 Mängden klassificerat hälso- eller miljöfarliga kemiska produkter mätt i ton per person och år. 
 5.2.2 Utvecklingen 
 Volymen av samtliga klassificerat miljö- eller hälsofarliga kemiska pro- dukter, var 61 miljoner ton år 1998. Av den totala volymen var ca 35 mil- joner ton klassificerat farliga petro- leumbaserade bränslen, dvs. diesel, bensin och oljor för förbränning. Av olika skäl, som redovisas under över- väganden, har vi valt att inte ta med petroleumbaserade bränslen i redovis- ningen av nyckeltalet. 
 Uttryckt som mängd klassifice- rat hälso- eller miljöfarliga kemiska produkter per person, exklusive bräns- len, blir talet för åren 1996 - 1998 en- ligt nedan. Diagrammet bygger på uppgifter om tillverkade och importe- rade mängder inrapporterade till Kemikalieinspektionens produktreg- ister. Reglerna för produktregistret ändrades år 1992 och från år 1996 be- dömer Kemikalieinspektionen att de inrapporterade siffrorna är tillförlitliga. 
 39 
 Mängden farliga kemiska produkter (exkl. bränslen) 
  
 ton per 
  
 person  
 4 
  
 3,5 
  
 3 
  
 2,9 
  
 2,8 
  
 2,7 
  
 2,5 
  
 2 
  
 1,5 
  
 1 
  
 0,5 
  
 0 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 källa: Kemikalieinspektionen 
 År 1998 var tillförseln av farliga ke- mikalier 2,8 ton per person, vilket är en svag ökning jämfört med tillförseln år 1996. Ökningen kan förklaras av periodens högkonjunktur. Talet ska åt- följas av information om antal klassi- ficerade ämnen, vilka under perioden 1996 - 1998 har ökat från 2 375 till 3 213 ämnen. Ökningen av mängden klassificerade ämnen avser främst miljöklassificering av redan hälso- klassificerade ämnen varför volymen inte bedöms påverkas i större omfatt- ning. I framtiden ska volymen beräk- nas både utifrån 1999 års antal klassi- ficerade ämnen och det enskilda årets antal. Rutiner för sådan beräkning be- dömer Kemikalieinspektionen finnas i början av nästa år. 
 5.2.3 Miljövårdsberedningens överväganden. 
 Det moderna samhället är i hög grad beroende av kemiska produkter. De- finitionen av kemisk produkt är enligt miljöbalken (kapitel 14, §2) ett kemiskt ämne och beredningar av kemiska ämnen. Samhället kommer även i framtiden att vilja utnyttja kemi- kaliernas alla positiva egenskaper. Men det finns oönskade sidoeffekter. En ekologiskt hållbar utveckling hotas bl.a. av den stora diffusa spridningen av olika farliga kemiska ämnen i alla hanteringsled. För att uppnå ett lång- siktigt hållbart samhälle måste vi styra bort från användningen av de mest farliga kemikalier. 
 Det finns ca 60 000 kemiska produkter i Sverige. Dessa omsattes i ca 80 miljoner ton på den svenska marknaden varav 34 miljoner ton ex- porterades. Tre fjärdedelar av den volymen - ca 60 miljoner ton - har be- dömts vara hälso- eller miljöfarlig. Petroleumprodukter är idag den ojäm- förligt största produktgruppen klassi- ficerat farliga kemikalier med ca 35 miljoner ton. Med farliga kemikalier menas här ämnen som har bedömts och utifrån sin farlighet klassificerats som miljö- eller hälsofarliga i enlighet med EU:s direktiv 67/548/EEG. Direk- tivet är genomfört i Sverige genom Kemikalieinspektionens klassificer- ingslista, (KIFS 1999:3). Företag som tillverkar, importerar eller för in ke- miska ämnen till Sverige måste lämna uppgifter om produkterna till Kemi- kalieinspektionens produktregister (KIFS 1998:8). 
 Ett viktigt inslag i hanteringen av riskerna med kemikalieanvänd- ningen är klassificering och märkning 
 40 
  
 av kemiska produkter med avseende 
  
 liga kemikalier. Vi har noga övervägt 
  
 på inneboende farliga egenskaper. 
  
 dessa tänkbara nyckeltal och konsta- 
  
 Exempel på egenskaper som utgör 
  
 terar att det är svårt att välja ett enda 
  
 grund för klassificeringen är cancer- 
  
 mått som på ett helt rättvisande sätt 
  
 framkallande, giftigt för människan el- 
  
 följer vår kemikalieanvändning i arbe- 
  
 ler annan levande organism och 
  
 tet mot ett ekologiskt hållbart samhälle. 
  
 allergiframkallande egenskaper. En 
  
 Förslagen och våra överväganden av- 
  
 kemisk produkt som blir farlighets- 
  
 seende dessa förslag redovisas kort- 
  
 klassificerad måste förses med pro- 
  
 fattat nedan. Vi har efter remissom- 
  
 duktmärkning. De flesta klassifice- 
  
 gång och diskussioner med Kemi- 
  
 ringar medför i sig inga begränsning- 
  
 kalieinspektionen valt ett nyckeltal 
  
 skonsekvenser. En begränsning som 
  
 som följer den totala volymen tillver- 
  
 dock gäller är att ämnen som blir klas- 
  
 kade och importerade klassificerat 
  
 sificerade som cancerframkallande, 
  
 miljö- och eller hälsofarliga produkter, 
  
 mutagena (framkallar förändringar av 
  
 redovisat i mängd per person. Detta 
  
 arvsmassan) eller reproduktions- 
  
 nyckeltal bedömer vi bäst speglar 
  
 störande, i princip inte får ingå i pro- 
  
 kemikaliebelastningen i samhället. 
  
 dukter avsedda för konsumentbruk. Ett 
  
 Då antalet klassificerade äm- 
  
 betydande undantag från denna be- 
  
 nen som ska räknas med i nyckeltalet 
  
 gränsning är att bensin och diesel, som 
  
 varierar och troligen kommer att öka 
  
 är både bl.a. cancerframkallande och 
  
 relativt omfattande i framtiden, ska 
  
 giftigt, får säljas direkt till konsumen- 
  
 nyckeltalet kompletteras med informa- 
  
 ter. 
  
 tion om antalet klassificerade ämnen 
  
 Risken för skada från kemika- 
  
 som talet bygger på. Vårt förslag är 
  
 lier beror dels på de farliga egenska- 
  
 att den totala volymen farliga kemiska 
  
 per en kemikalie har, dels på om män- 
  
 produkter följs varje år både utifrån 
  
 niskor och miljö blir exponerade för 
  
 antalet klassificeringar det aktuella 
  
 kemikalien så att skadan kan uppstå. 
  
 beräkningsåret och som den volym det 
  
 Ett sätt att minska risken är att be- 
  
 blir då urvalsgrunden låses till 1999 
  
 gränsa förekomsten av den farliga 
  
 års klassificeringar. Genom detta fås 
  
 kemikalien så att exponeringen mins- 
  
 information om hur stor del av volyms- 
  
 kar eller upphör. Detta är särskilt vik- 
  
 förändringen som beror av tillkom- 
  
 tigt för de allra farligaste ämnena. 
  
 mande klassificeringar och hur stor del 
  
 Regering och riksdag (och i vissa fall 
  
 som är faktisk volymsförändring. Ett 
  
 Kemikalieinspektionen) har beslutat 
  
 annat alternativ skulle kunna vara att 
  
 om förbud eller begränsningar för en- 
  
 låsa vid 1999 års klassificeringsantal 
  
 skilda särskilt farliga ämnen som t.ex. 
  
 och sedan revidera periodvis. 
  
 DDT, PCB, klorerade lösningsmedel, 
  
 Hur volymen klassificerat far- 
  
 ozonnedbrytande ämnen, kvicksilver, 
  
 liga ämnen fördelar sig på grupper ef- 
  
 bly och kadmium. 
  
 ter typ av farlighet kan ses i diagram- 
  
 Kemikalieinspektionen har för 
  
 met nedan. Beräkningen utgår från 
  
 Miljövårdsberedningen presenterat 
  
 1998 års nivåer med en total volym 
  
 sex alternativa förslag till nyckeltal för 
  
 på 52 miljoner ton klassificerat farliga 
  
 att följa samhällets användning av far- 
  
 kemiska ämnen. 
  
 41 
 Totala volymen farliga ämnen år 1998 uppdelat i typ av skada 
 miljoner ton 
 60  
 0,2 
  
 40  
 24,4 
 1,4 
 20 
 26 
 0 
  
  allergi 
  
  övrig hälso och/eller miljöskada 
  
  CMR exkl. bränslen  
  
 CMR-klassade 
  bränslen 
 källa: Kemikalieinspektionen 
 Den största gruppen utgörs av ämnen som är cancerogena, mutagena eller reproduktionsstörande, s.k. CMR- ämnen. I diagrammet är denna grupp uppdelad på petroleumbaserade bräns- len och övriga  
 CMR-ämnen. 
  Det är viktigt att observera att då kemiska produkter är klassificerade i flera far- lighetskategorier så blir det vissa överlappningar mellan de olika grup- perna som inte syns i diagrammet. Miljöklassificeringar för svårnedbryt- bara, s.k. persistenta ämnen som även lagras upp i levande organismer (bio- ackumuleras) saknas idag, men beräk- nas komma inom en nära framtid. 
 Det är av intresse att kunna följa hur de olika kategorierna ändras år från år. Det kräver dock uppbyggnad av vissa nya rutiner vid Kemikalie- inspektionens produktregister. 
 Vid framtagandet av detta nyckeltal har vi övervägt om mäng- den syntesråva eller mängden expor- terad produkt ska tas med eller exklud- eras ur nyckeltalet. Syntesråvara inne- 
 bär att ämnet omvandlas kemiskt och blir nya ämnen. Dessa ämnen hante- ras i slutna system och är oftast om- vandlade till ämnen utan klassificerad hälsopåverkan när de lämnar industrin. Siffrorna säger alltså inte vad arbe- tarna verkligen blir utsatta för eller hur mycket av ämnet som blir kvar i va- ran. Avseende kemiska produkter be- räknas ca 75 procent av volymen ut- göras av vad som av tillverkarna inrapporteras som syntesråvara. Detta är en stor mängd farliga ämnen som människor utsätts för yrkesmässigt. Vissa ämnen vilka inrapporteras som syntesråvara, är inte avsedda för att omvandlas utan är allmän råvara t.ex. råolja, fyllmedel och lösningsmedel. Dessa går vidare ut i olika produkter i samhället. 
 Genom hanteringen av farliga kemiska produkter för export vid till- verkning, lastning och transporter ut- sätts samhället för kemikalierisker. Det går att i viss utsträckning klara risker med användningen av farliga kemiska produkter genom att ställa upp krav vid hanteringen. Det gäller t.ex. bränslen, som är både giftiga, brandfarliga och cancerframkallande, där samhället i dag accepterar stora inneboende risker genom att ställa upp hanteringskrav. Men felaktig hantering av kemiska produkter kan ge påtag- liga miljö- eller hälsoeffekter. 
 Kemikaliepolitiken har utveck- lats till att mer och mer se till ämnens inneboende egenskaper som grund för att användningen bör begränsas. Detta mer generella angreppssätt innebär att vissa ämnen inte bör förekomma i va- ror eller processer och omfattar där- med syntesråvaror och produkter för export. Mot denna bakgrund gör be- 
 42 
 redningen den bedömningen att mäng- den syntesråvaror liksom annan yrkes- mässig användning och export ska räk- nas med i nyckeltalet. 
 Cirka en femtedel, av alla de kemiska produkter som inrapporteras till produktregistret är inte klassifice- rade som farliga. En analys av totala mängden inrapporterade kemiska pro- dukter skulle kunna visa om utveck- lingen går mot ökad användning av inte klassificerat farliga produkter. Sådan statistik finns lättillgänglig hos Kemi- kalieinspektionen och kan hämtas in som sidoinformation och underlag för analys och bedömning av nyckeltalets utveckling. 
 När utvecklingen av nyckeltalet analyseras så skulle det också vara bra att kunna kommentera om det är några av de ingående typerna av far- liga kemikalier som förändrats mer än andra. För närvarande finns inte den informationen lättillgänglig, eftersom systemet inte är uppbyggt för att ur- skilja volymer efter typ av hälso- eller miljöskada utan efter olika grad av skada t.ex. mycket giftigt, giftigt, frä- tande och måttligt hälsoskadligt. Infor- mation om utvecklingen av kemikalie- volymer indelat efter typ av skada bör därför tas fram och finnas tillgänglig hos Kemikalieinspektionen för en dju- pare analys av förändringar nyckel- talet. Den informationen kan behövas också i andra sammanhang, t.ex. för uppföljning av uppsatta riktlinjer inom kemikaliepolitiken. 
 Kemikalieinspektionen har den 29 september 1999 redovisat delmål för miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. I uppdraget ingick även att föreslå indikatorer för att kunna mäta hur ut- vecklingen mot målet fortlöper. I dessa 
 uppföljningsindikatorer ingår att mäta nettotillförseln av alla klassificerade ämnen, både totalt och uppdelat på särskilt farliga ämnen, samt farlighets- index för alla klassificerade ämnen. Underlag uppges där finnas delvis. Dessutom inkluderar Kemikaliein- spektionen i uppföljningsmåtten bl.a. att följa riskindex för bekämpningsme- del och ett kunskapsmått där man mäter antal ämnen där det enligt en internationell databas finns minimidata. Även halten av vissa långlivade orga- niska ämnen i bl.a. human mjölk, få- geln sillgrissla och i strömming före- slås följas. 
 Översiktlig jämförelse med möjliga nyckeltal inom området 
 Ett förslag som har övervägts är ett nyckeltal som visar  
 samhällets kun- skap om kemikaliers farliga egen- skape 
 r. Nyckeltalet skulle visa anta- let hälso- eller miljöfarlighetsklass- ificerade ämnen i bestämmelserna al- ternativt antalet ämnen för vilka kun- skaper som underlag för klassificering saknas. Enligt en amerikansk kartlägg- ning av högvolymkemikalier saknas minimidata, enligt OECDs riktlinjer, för 93 procent av dessa kemikalier. 
 I produktregistret finns uppgif- ter om allergi- och cancerframkal- lande, mutagena och reproduktions- störande samt på andra sätt farliga ämnen som ingår i kemiska produk- ter. För dessa effekter finns kriterier och tillgången till testdata är relativt sett god. Det som saknas är bedöm- ningskriterier för vissa hälso- eller miljöfarliga effekter, bl.a. miljöfarlig- het i luft och i mark och för hormon- störande effekter. Kriterier för bedöm- ning förväntas utvecklas, och inom en 
 43 
 nära framtid förväntas ytterligare ca 600 ämnesklassificeringar varav en stor andel miljöfarlighetsklassificer- ingar. Detta kan skenbart ge bilden av att kemiska produkter blir allt fler och farligare över tiden. Men kunskap om kemikaliers farliga egenskaper kan på sikt leda till att volymerna minskar. 
 Beredningen anser att det är mycket angeläget att kunskaper så snabbt som möjligt tas fram för de kemikalier där kunskap om egenska- per och skadlighet i dag saknas. Det gäller särskilt för högvolymkemikalier med stor spridning i samhället. Kun- skapsökningen är dock främst ett in- ternationellt arbete som bara delvis kan påverkas av svenska beslut och åtgär- der. Av detta skäl och eftersom det nyckeltal vi väljer framför allt bör spegla användningen av farliga kemi- kalier, har vi avstått från att välja ett nyckeltal som visar hur kunskaps- underlaget för klassificering utveck- las. 
 Vi har således koncentrerat vårt arbete på att hitta ett bra mått på hur användningen av skadliga ämnen utvecklas i samhället. Vi har därvid övervägt Kemikalieinspektionens olika förslag till nyckeltal som mäter voly- men för specifika grupper av farliga kemikalier eller kemikalier med viss funktion. 
 Förslag till mått för tre grupper av farliga ämnen har övervägts, nämnligen  
 PBT-ämnen, 
 CMR-ämnen 
  och allergiframkallande ämnen. P står för persistenta eller långlivade, B står för bioackumulerande dvs. lagras upp i levande organismer och T för toxiska dvs. giftiga ämnen. C står för cancer- framkallande, M för mutagena eller att ämnen påverkar arvsmassan och R 
 för reproduktionsstörande. 
 För de så kallade  
  
 PBT-ämnena 
  
 gäller att det ännu saknas utvecklade kriterier för klassificering av ämnen och kemiska produkter, främst för miljöfarlighet. Antalet klassificerade produkter är därför litet idag men för- väntas växa snabbt under de närmaste åren. Utvecklingen skulle därmed spegla kunskapsuppbyggnad och klassificeringsarbetet snarare än för- ändringar i faktisk användning av så- dana kemiska ämnen. Vi bedömer där- för att denna enskilda grupp är min- dre lämplig som nyckeltal i dagsläget. Samtidigt vill vi betona att detta är den grupp ämnen som på sikt sannolikt är den mest riskabla eftersom dessa ämnen finns kvar länge i miljön och kan ackumuleras i näringskedjorna. Det finns därför all anledning att framöver följa utvecklingen av dessa kemikalier. 
  
 De så kallade  
  
 CMR-klassifice- 
  rade ämnena  
 domineras helt av petroleumprodukterna. Om dessa tas bort blir gruppen relativt smal. Om de är med så kommer förändringarna av petroleumprodukterna att skymma för- ändringar av alla andra kemikalier i gruppen. 
  
 Miljövårdsberedningen har sär- skilt övervägt Kemikalieinspektionens förslag att följa den  
 totala mängden allergiklassificerade ämnen i kon- sumenttillgängliga produkter per person 
 . Förslaget är attraktivt därför att det avser vanligt förekommande konsumentprodukter och därför berör allmänheten. Dessutom utgör allergier ett växande samhällsproblem. 
 När det gäller allergiframkallande ef- fekt så finns kriterier och klassifice- ringar sedan flera år. Det är många 
 44 
 olika typer av konsumenttillgängliga varor som innehåller allergiframkall- ande ämnen. Några exempel är olika limmer, färger, rengöringsmedel, bil- vårdsprodukter, träskyddsmedel och golvbeläggningsmaterial. 
 Ca 1 500 konsumenttillgängliga produkter med innehåll av allergi- klassificerat ämne finns på markna- den. Mängden allergiframkallande ämnena utgör dock med ca 1 000 ton en mycket liten andel av det totala an- talet hälso- eller miljöfarliga ämnen. Detta gäller även om man skulle vidga gruppen till att omfatta också yrkes- mässigt använda produkter. 
 Vår samlade bedömning är att var och en av de tre föreslagna grup- perna speglar alltför smala fält av den totala hanteringen av farliga kemika- lier och att det blir mer rättvisande att låta nyckeltalet visa hur den totala vo- lymen utvecklas. I den bakomliggande informationen till nyckeltalet över den totala volymen farliga produkter bör finnas underlag för att följa utveck- lingen av farliga kemikalier med olika typer av inneboende skaderisk. 
 Ett annat förslag från Kemikalie- inspektionen som vi har övervägt är ett  
 riskindex för växtskyddsmedel. 
  
 Växtskyddsmedel är per definition miljöfarliga och är avsedda att spridas i naturen. Bekämpningsmedel måste granskas och godkännas av Kemi- kalieinspektionen innan de får använ- das. Sverige har mycket bra data på området internationellt sett. För att il- lustrera riskminskningen för växt- skyddsmedel har riskindex beräknats där både farlighet och försåld volym har vägts in. Sedan början av 1980- talet har  
 miljö-riskindex 
  minskat med 
 ca 70 procent och  
 hälso-riskindex 
  minskat med ca 80 procent fram till år 1995. Därefter har en mindre ök- ning skett under perioden 1996 – 1998. 
 Vi har gjort den bedömningen att detta är ett viktigt område och att utvecklingen bör följas även fortsätt- ningsvis. Det särskilda godkännandet gör att användningen av dessa kemi- kalier är utsatta för en större kontroll än andra kemiska produkter. Vi har därför ansett att det är strategiskt vik- tigare att följa den totala tillförseln av farliga kemiska produkter och att det tal som vi föreslår ger en bredare bild av samhällets kemikalieanvändning. Riskindex ingår i Kemikalieinspektion- ens förslag till indikatorer för att följa miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. 
 Kemikalieinspektionen har även lagt fram förslag på ett nyckeltal som mä- ter enbart  
 volymen petroleum- baserade drivmedel och andra bränslen 
 . Det är den utan jämförelse största kemiska produktgruppen som hanteras i samhället idag. Hanteringen är förknippad med risker, såväl genom direktexponering av människor och miljö vid tankning av bilar som indi- rekt genom förbränningsgaser. An- vändningen är möjlig att påverka för enskilda människor och genom politiska beslut. 
 Vi har övervägt att inkludera volymen petroleumbaserade bränslen i nyckeltalet genom en särredovisning men valt att inte göra det. En fördel skulle vara att det blir påtagligt för lä- saren hur stor mängd av samhällets användning av farliga kemikalier som faktiskt är bensin och diesel. En nack- del med att låta nyckeltalet omfatta bränslen är att denna grupp är så stor 
 45 
 och dominerande att viktiga föränd- ringar i andra grupper blir svåra att särskilja. En annan viktig anledning till varför vi valt att inte ta med petroleum- produkter i nyckeltalet för kemikalier, är att användningen av petroelum- produkter återspeglas i nyckeltalen för Energianvändning och Växthuseffekt samt som andel  
 icke-förnyelsebara 
  material i Total materialomsättning 
 5.2.4 Kemikalieinspektionens förslag och remissinstansernas synpunkter 
 Kemikalieinspektionen har som tidi- gare nämnts tagit fram sex alterna- tiva förslag till nyckeltal för samhäl- lets kemikalieanvändning vilka redo- visats kortfattat under överväganden. Ett av förslagen är ett tal som mäter samhällets kunskap om kemikalier ge- nom att mäta antalet klassificerade ämnen. Ett annat alternativ är att mäta volymen av någon av två särskilt far- liga ämnesgrupper, relaterat till anta- let sådana produkter där ämnet ingår. Ytterligare ett förslag är att mäta mängden allergiklassificerade ämnen som finns i konsumenttillgängliga pro- dukter, redovisat per person. Ett an- nat föreslaget sätt att mäta samhäl- lets kemikalieanvändning är att titta på produktgrupp med viss funktion. Kemikalieinspektionen föreslår på det området ett riskindex som mäter an- vändningen av växtskyddsmedel eller ett tal som mäter totalvolymen petro- leumbaserade bränslen. 
 Miljövårdsberedningens förslag till nyckeltal för kemikalieanvänd- ningen har utvecklats tillsammans med Kemikalieinspektionen vid bered- ningen av de olika förslagen. 
 Ett antal remissinstanser påtalar att de 
 olika nyckeltal som föreslås enbart speglar förekomst av ämnen i kemiska produkter och inte i andra varor.  
 Kemikalieutredningen  
 pekar på att det är viktigt med nyckeltal på kemikalie- området och föreslår minst två tal. Tal som följer kunskapsläget samt grup- per av farliga ämnen föredras. Som alternativ eller komplement föreslår utredningen ett nyckeltal som speglar den totala volymen av hälso- och miljöfarlighetsklassificerade ämnen som tillförs samhället varje år.  
 Kemi- kontoret  
 anser att talet blir mycket missvisande oavsett vilket beredningen väljer, bland annat på grund av att ris- kerna för miljö och människor är vitt skilda med olika kemikalier. 
 Jordbruks- verket  
 anser att bekämpningsmedel bör finnas med i ett nyckeltal.  
 Mccall brukarnas riksförbund  
 är tveksamma till om riskindex för bekämpningsme- del är intressant som ett mått för att beskriva kemikalieanvändningeni hela Sverige.  
 Nationella Agenda  
  
 21-kom- 
  
  mittén  
 anser att det vore positivt med ett tal för någon kemikalie som varje enskild konsument kan känna igen.  
 Naturvetareförbundet  
 anser att ett nyckeltal som speglar volymföränd- ringen av en grupp farliga ämnen bör kunna spegla förändringar i kemikalie- användningen. De anser att detta tal om möjligt bör kompletteras med ett nyckeltal som speglar hur många pro- dukter som innehåller hälso- och miljöfarlighetsklassificerade ämnen. 
 46 
 5.2.5 Beslutade mål 
 Enligt miljökvalitetsmålen i regering- ens proposition  
 Svenska miljömål 
  
 (prop.1997/98:145) ska miljön vara fri från ämnen som skapats i eller utvun- nits av samhället och som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. För att uppnå detta mål behöver användningen av de mest skadliga ämnena avvecklas helt. Hit hör organiska ämnen som tar lång tid att bryta ned i naturen och som lagras i kroppen hos människor och djur. Till de ämnen som behöver avvecklas el- ler begränsas hör också cancerfram- kallande, arvsmassepåverkande och reproduktionstörande ämnen. 
 Regeringen har tillsatt en kommitté (Kemikalieutredningen, M1998:09) som har till uppgift att precisera vil- Lutz grad av bioackumulerbarhet (för- måga att lagras upp i levande orga- nismer) och persistens (svårnedbryt- barhet) som är skäl för åtgärder, samt att föreslå styrmedel. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag senast den 1 juni 2000. 
 5.2.6 Internationellt arbete 
 Inom EU:s pågående arbete med rubrikindikatorer diskuteras avseende kemikalieanvändningen mått på den totala volymen klassificerat farliga kemikalier. Framtida viktning för att få med risken för skada diskuteras. 
 5.3 Nyckeltal för material- användning 
 5.3.1 Miljövårdsberedningens förslag 
 Vi föreslår följande nyckeltal som mått på materialanvändningen i samhället: 
 Total materialomsättning mätt i ton per person och år samt fördelat på  
 icke-förnyelsebara 
  och förnyelse- bara material. 
 Mängden avfall till soptipp vilket har redovisats tidigare i SOU 1998:170. 
 5.3.2 Utvecklingen 
 För total materialomsättning finns ännu inga färdiga uppgifter att tillgå. Under våren 2000 ska sådana uppgifter fö- religga i en tidsserie för några år. 
 5.3.3 Miljövårdsberedningens överväganden 
 En viktig orsak bakom miljöproblemen är de stora materialströmmarna i sam- hället. Det handlar både om den to- tala användningen av material och om vilka material vi väljer. Vi behöver min- ska inflödet till samhället, särskilt av material som är skadliga för hälsa och miljö. Genom materialsnåla och lång- livade varor, och genom återanvänd- ning och återvinning av materialen i kretslopp, kan vi hushålla och effekti- visera användningen. 
 Materialströmmarna ger miljö- problem i alla led - vid utvinningen, vid förädling och produktion, under och efter användningen och vid transpor- ter i alla dessa led. I de flesta fall går också energi åt för bearbetning och hantering i alla led. Skälet att minska 
 47 
 inflödet av material till samhället är i första hand de hälso- och miljörisker som är förknippade med materialen i sig eller hanteringen av materialen. På längre sikt, och i vissa fall också mer kortsiktigt finns anledning att hushålla med materialen även därför att de är knappa. 
 Materialomsättningen påverkar således miljön på flera olika sätt. En del material är giftiga eller miljö- störande i sig, t.ex. tungmetaller som kvicksilver, bly och kadmium, och bör avvecklas eller minska i användning av det skälet. Vissa material som an- vänds i stora mängder kan störa ba- lansen i miljön även om de inte i sig är skadliga. Det gäller t.ex. fosfor och kväve som genom bl.a. växtnärings- läckage ger övergödning av sjöar och hav. 
 Fosfor är också en knapp re- surs. Ett annat exempel på en knapp resurs är naturgruset som börjar ta slut i södra Sverige. Detta påverkar i sin tur vattenkvaliteten eftersom grus- åsarna fungerar som naturliga filtrer- ingsanläggningar. För många av de ändliga tillgångarna, t.ex. de fossila, är det omtvistat hur knappa de är. För fossila material är det därför utsläp- pen av koldioxid och förorenande äm- nen som i första hand sätter gränserna för hur mycket som kan användas av resursen. Om hela jordens befolkning skulle använda olja i den utsträckning som vi gör idag i den rika delen av världen så skulle även knappheten bli kännbar. 
 Inte bara de ändliga utan också de förnyelsebara resurserna kan bli knappa. Tillgången till mark och vat- ten sätter gränser för produktionen av biomassa. Om hela jordens befolkning 
 skulle konsumera livsmedel på samma nivå och med samma sammansättning som de 20 procent av befolkningen som bor i de rika länderna gör i dag, så skulle det leda till både miljöpro- blem och knapphet. 
 Av dessa olika skäl har miljö- arbetet börjat fokusera allt mer på pro- blemet med den intensiva omsätt- ningen och förbrukningen av material och varor. Internationellt har t.ex. be- greppet faktor 10 utvecklats. Med fak- tor 10 menas att resursanvändningen på sikt behöver bli i genomsnitt tio gånger effektivare för att utvecklingen ska vara hållbar. I miljöpropositionen Svenska miljömål (prop. 1997/98:145) säger regeringen att begreppet kan fungera som en kompass och stimu- lera till nödvändigt nytänkande. 
 Miljövårdsberedningen har valt måttet Total materialomsättning trots att statistik ännu inte finns framme. För att förstå hur samhällets material- användning ser ut behövs en översikt över vilka resurser som tillförs årli- gen. Det gäller både förnyelsebara resurser som skog, foder och livsmedel, liksom  
 icke-förnyelsebara 
  som fossila bränslen, metaller, grus och kemika- lier. Många av dessa resurser har ett betydande ekonomiskt värde och åter- finns i varustatistiken, dock inte i fy- siska termer. Men även de material- flöden som inte speglas alls i varu- statistiken, som t.ex gruvavfall, är av intresse för att förstå miljöpåverkan. Nyckeltalet mäter den totala vikten av allt material som flyttas eller extra- heras från naturen för att upprätthålla ekonomin och skapar på så vis en slags spegelbild i fysiska termer till de ekonomiska räkenskaperna. 
 48 
 En fördel med det föreslagna nyckel- talet Total materialomsättning, är så- ledes att det är heltäckande och visar på råvaruanvändningen i stort. En in- vändning mot nyckeltalet har varit att det faktiskt kan vara önskvärt att öka användningen av vissa resurser på andras bekostnad. Genom att en upp- delning görs på förnyelsebara och icke förnyelsebara material är det möjligt att följa den typen av önskvärd om- ställning. Samtidigt vore det fel att helt utesluta t.ex. biomassematerial ur re- dovisningen eftersom framtagandet av dessa också har miljökonsekvenser av olika slag. Måttet kan redovisas i olika kategorier t.ex. fossila bränslen, me- taller, byggmaterial, förnyelsebara material och material vid arbeten för infrastruktur t.ex. schaktmassor, grus och sten. 
 Sammanfattningsvis gör vi be- dömningen att nyckeltalet total mater- ialomsättning på sikt kommer att ut- vecklas till att vara ett viktigt tal för att följa samhällets ekologiska omställ- ning. Talet kan även användas för in- ternationella jämförelser och visa hur mycket vi svenskar belastar de glo- bala resurserna. 
 Under våren 2000 ska, enligt Statistiska centralbyrån, uppgifter om materialomsättningen i Sverige finnas framme i en tidsserie för några år. Kostnadsberäkningar för att ta fram underlag till total materialomsättning kommer att ingå i Statistiska central- byråns avrapportering i mars år 2000 och kan alltså inte bedömas i nuläget. 
 Uppgifter om total material- omsättning har tagits fram i interna- tionella studier. För att ge en mer kon- kret uppfattning om vilken typ av in- formation som nyckeltalet kan ge, re- 
 dovisas nedan en del uppgifter från de beräkningar som gjorts av material- användningen i Tyskland, Holland, Ja- pan och USA för åren  
 1975-1994 
  
 (Resource flows: The material ba- sis of industrial economies. World Resources Institute, 1997 
 ). Man har beräknat hur mycket naturresurser som tas i bruk per år och räknat sam- man dessa till en materialflödes- indikator, kallad TMR (Total Material Requirement). 
  
 Ton/pers 
  
 indirekta flöden 
  
 direkta flöden 
  
 Tyskland 
  
 Japan 
  
 Nederländerna 
  
 USA 
  
 Andelen direkta och indirekta flöden i TMR, 1991 
 Källa: World Resource Institute 
 Beräkningar visar att dessa länder har en materialanvändning på mellan 45 och 85 ton naturresurser per person och år, varav  
 17-38 
  ton är direkta flö- den. De indirekta flödena härstammar från gruvdrift, jordbruk eller sekundär inverkan från andra aktiviteter såsom jorderosion, etc. 
 49 
  
 Ton/person 
  
 Metaller 
  
 Schaktmassor 
  
 Fossila bränslen 
  
 Erosion 
  
 40 
  
 35 
  
 Byggnadsmaterial 
  
 30 
  
 Förnyelsebart material 
  
 25 
  
 20 
  
 15 
  
 10 
  
 5 
  
 0  
 Tyskland Japan 
  
 Nederländ- USA 
  
 erna 
  
 Huvudkategorier i TMR, 1991 
 Statistiska centralbyrån har för Miljö- vårdsberedningen även presenterat Varutransporter på väg som ett mått på resursanvändningen i samhället. I förslaget mäts det transportarbete i tonkm, som utförs av svenska lastbi- lar med en maximilastvikt om 3,5 ton eller mer. Varutransporter med lastbil ökar i omfattning i Sverige och i EU. Godset är t.ex. schaktmassor, skogs- produkter, livsmedel och petroleum- produkter. Antal transporter utan last, så kallade tomkörningar, utgjorde 39 procent av det totala antalet transpor- ter. Nyckeltal för varutransporter på väg kan grundas på befintlig statistik. Dock saknas sådan statistik för trans- porter med lastbilar under 3,5 ton. 
 Miljövårdsberedningen har gjort den bedömningen att förslaget Varu- transporter på väg fångar en del av problematiken med samhällets stora materialflöden men att det främst speglar transportsektorns utveckling. Även om många utvunna material transporteras så visar talet inte den årliga nytillförseln av material. Vissa materialströmmar fångas knappast in alls, t.ex. gruvavfall, och andra skulle komma att dubbelräknas eftersom 
 t.ex. återvunna material också trans- porteras. Transportsektorns effekter speglas också i flera andra av de valda Gröna nyckeltalen, bl.a. i nyckeltalen Luftkvalitet i tätort, Växthuseffekten och Miljöanpassade färdsätt. 
 5.3.4 Statistiska centralbyråns förslag och remissinstansernas synpunkter 
 Statistiska centralbyrån, SCB, har som nämnts tagit fram förslag på två nyckeltal vilka presenteras under våra överväganden. Dessa är Total mate- rialomsättning mätt i ton per person respektive Varutransporter på väg mätt i tonkm och redovisas kortfattat ovan under våra överväganden. För- slaget om Total materialomsättning överensstämmer med Miljövårds- beredningens förslag. 
 Flera remissinstanser påpekar att miljöeffekterna med materialflöden bör lyftas fram för att talet ska vara intressant som ett nyckeltal.  
 Skogs- industrierna  
 tycker att talet är svår- kommunicerbart.  
 Väg- och transport- forskningsinstitutet 
 , påpekar att åter- vinning inte bör vara med i talet samt att förslaget till nyckeltal för transpor- ter är bristfälligt då en stor och väx- ande del av transporterna sker med fordon i storleken under 3,5 ton. 
 5.3.5 Beslutade mål 
 I propositionen Svenska miljömål anges som riktlinjer att material och energi ska användas så effektivt som möjligt med hänsyn taget till alla rersurstillgångar, att användningen av fossila bränslen ska hållas på en låg nivå och att det samlade biomasse- uttaget inte får utarma den biologiska 
 50 
 mångfalden. Dessutom anges att fler- talet varor ska vara materialsnåla och energieffektiva, uppgraderingsbara samt kunna återanvändas eller åter- vinnas med avseende på material och energi. Regeringen bedömer vidare att faktor 10 kan fungera som kompass och stimulera till nödvändigt nytän- kande. Faktor 10 bedöms ge en signal om vilken storlek på resurseffektivi- sering som krävs, snarare än att vara ett exakt mål. 
 Statistiska centralbyrån arbetar på uppdrag av regeringen med att ta fram materialflödesstatistik. Reger- ingen anser, enligt uppdraget, att så- dan statistik behövs för att på sikt kunna följa trender och grad av mål- uppfyllelse i riktning mot ett kretslopp- sanpassat samhälle och som ett un- derlag i arbetet med resurseffektiv- isering. 
 5.3.6 Internationellt arbete 
  
 TMR ( 
 Total Material Requirement 
 ) finns med som den ideala indikatorn för resursanvändning i EU:s arbete med rubrikinidikatorer. Även Tyskland har med mått på materialanvänd- ningen bland sina fåtal strategiska nyckeltal. 
  
 5.4 Nyckeltal för miljöanpass- ade inköp - konsumenter 
 5.4.1 Miljövårdsberedningens förslag 
 Miljövårdsberedningen föreslår föl- jande som mått på konsumenternas inköp av miljöanpassade varor och tjänster: 
 Försäljningen av miljömärkta varor och tjänster mätt i kronor per år och person. 
 Med miljömärkta varor och tjänster avses sådana som certifierats av SIS Miljömärkning (omfattar Svanen och  
 EU-blomman), 
  Naturskyddsfören- ingen (avser Bra Miljöval) och Griffith. Talet ska åtföljas med information om antalet miljömärkta produkter. 
 5.4.2 Utvecklingen 
 Utvecklingen av nyckeltalet visar att inköpen och utbudet av miljömärkta varor har ökat kraftigt. Sveriges kon- sumenter köpte 1998 miljömärkta va- ror för ca 2 400 kronor per person, vilket innebär en tiodubbling jämfört med 1995 då beloppet var ca 250 kro- nor per person. Totalt såldes miljö- märkta produkter för ungefär 19 mil- jarder kronor år 1998. Under perio- den 1995 till 1998 har antalet miljö- märkta produkter fördubblats från 
 1 852 till 4 039. 
 51 
  
 LQN|S DY PLOM|PlUNWD SURGXNWHU L NURQRU 
  
 SHU SHUVRQ 
  
 2500 
  
 2000 
  
 Q 
  
 R 
  
 V 
  
 U 
 1500 
  
 H 
  
 S 
  
 U 
  
 R 
 1000 
  
 Q 
  
 R 
  
 U 
  
 N 
 500 
  
 0 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 källa: Konsumentverket 
 5.4.3 Miljövårdsberedningens överväganden 
 Konsumenters och företags val av miljömärkta varor och tjänster är av stor betydelse för omställningen till ekologisk hållbarhet. Miljömedvetna inköp är en stark drivkraft för att ut- veckla mer miljöanpassade produkter. Välkända exempel är efterfrågan på miljömärkt klorfritt papper och fosfat- fria tvättmedel. 
 Miljömärkta varor och tjänster innebär, i regelbunden uppdaterad jäm- förelse med andra produkter på mark- naden, en lägre miljöbelastning. Att som enskild konsument eller företag, när så är möjligt, välja t.ex. närodlad frukt och mat, producerad utan be- kämpningsmedel och konstgödsel, el- ler mindre miljöbelastande rengörings- medel, är av betydelse för att vi ska uppnå beslutade miljömål. Det är vis- serligen inte likhetstecken mellan miljö- märkt och miljövänligt men miljö- märkningen är ett system som stän- digt utvecklas i strävan att minska miljöbelastningen. Det föreslagna måt- 
 tet som mäter efterfrågan av miljö- märkta produkter, ger en god uppfatt- ning om konsumentens bidrag via sina inköp till det hållbara samhället. 
 Försäljningen av miljömärkta produkter i kronor dvs. i ett absolut ekonomiskt värde, visar tydligt för pro- ducenter vilken utvecklingspotential dessa produkter har. En positiv utveck- ling av nyckeltalet ger signaler till fö- retag och branschorgan om att efter- frågan ökar, vilket bl.a. kan leda till snabbare produktutveckling av miljö- märkta produkter. Med ett ekonomiskt värde underlättas även internationella jämförelser. Genom utvecklingen av nyckeltalet kan den enskilde konsu- menten följa sitt och andras miljö- medvetna köpbeteende. I framtiden kan talet behöva justeras bl.a. bero- ende på inflation, vilket görs med hjälp av konsumentprisindex. 
 Vi har övervägt att konstruera måttet som andelen försålda miljö- märkta produkter i förhållande till den totala försäljningsvolymen eller den totala privata konsumtionen. Eftersom det saknas miljömärkta alternativ för många produkter och tjänster skulle ett sådant mått bli missvisande. Vid behov av sådan analys finns den in- formationen att tillgå. Enligt årets fi- nansplan uppgick den privata konsum- tionen till ca 900 miljarder kronor. 
 Vi har även övervägt att välja ett tal som följer inköp av en produkt eller produktgrupp men detta har be- dömts vara alltför smalt. 
 Utbudet av miljömärkta pro- dukter är avgörande för nyckeltalets utveckling. Skillnader mellan åren kommer att uppträda i nyckeltalet till följd av att licenser utfärdas för nya stora produktgrupper. Genom uppgif- 
 52 
 ter om antalet produkter kan denna faktor beaktas när utvecklingen ana- lyseras. I antalet licenser kan idag en uppåtgående trend klart urskiljas. 
  
 c U 
  
 $ Q WD O 
  
 OLF H Q V H U 
  
 1 9 9 5 
  
 1 8 5 2 
  
 1 9 9 6 
  
 2 4 2 7 
  
 1 9 9 7 
  
 3 3 9 3 
  
 1 9 9 8 
  
 4 0 3 9 
  
 källa: Konsumentverket 
 Något som skulle kunna medföra ett ojämnt utbud och en förmodad miss- visande försäljningsmängd är att kriterierna för Svanen och Bra Miljö- val ändras ungefär var tredje år. Då ändringarna inte sker samtidigt för alla produktgrupper har enskilda kriterie- skärpningar en försumbar effekt på det totala utbudet av miljömärkta va- ror. Dessutom aviseras skärpningarna av kriterierna i god tid och många fö- retag anpassar sig snabbt för att inte förlora sina produktlicenser. Därmed förblir utbudet relativt intakt över ti- den. 
 En ökad konkurrens bör kunna ge pressade priser 
 .  
 Ekonomiskt domi- nanta produktgrupper som kemtek- niska produkter, trycksaker, papper, byggskivor, elleverans och person- transporter har stort inflytande på nyckeltalet. För vidare analys av nyck- eltalets utveckling kommer informa- tion om produktgrupper och prisbilden att finnas att tillgå hos Konsumentver- ket. 
 Nyckeltalet föreslås baseras på miljömärkningsorganisationernas be- fintliga uppgifter. Underlaget är idag inte helt komplett. Från SIS Miljömärk- ning finns i nuläget inget underlag för 
 åren 1995 och 1996, varför nyckeltalet för dessa år grundar sig på Griffith och Bra Miljöval. Från Griffith saknas upp- gifter om miljömärkta textilier för åren 1996 och 1998. I tjänster ingår inte  
 KRAV-auktoriserade 
  restauranger och affärer eftersom det inte finns upp- gifter om butikernas försäljning av en- dast  
 KRAV-varor. 
  Vissa produkter i Bra Miljöval finns inte medräknade från år 1995. T.ex. finns uppgifter om miljömärkta maskindiskmedel medräk- nade från år 1996. 
 Underlaget från Bra Miljöval är framtaget av en konsult med tillgång till handelns försäljningsvärden. För att omvandla övriga uppgifter, till det pris som konsumenten betalar, har ett om- räkningstal framtaget av Statistiska centralbyrån använts. Att påslaget i handeln varierar har därmed inte kun- nat beaktas. I ett inledningsskede be- hövs en bearbetning av data och ut- formning av en standard för lagring av information. Konsumentverket har, inom ramen för sitt sektorsansvar, av- satt medel för den bearbetning av data som behövs inledningsvis för att ta fram måttet. En engångskostnad på uppskattningsvis 100 000 kr per orga- nisation behövs för att lägga upp sys- tem och för bearbetning av materia- let. Därefter behövs en årlig lägre er- sättning som varierar beroende på or- ganisation. 
 Det är värt att observera att som nyckeltalet är utformat mäter nyckeltalet både konsumenters och företags inköp av miljömärkta varor och tjänster. För att i möjligaste mån avgränsa nyckeltalet har Konsument- verket inte tagit med produkter som uppenbarligen inte säljs till privat- konsumenter som t.ex. godstranspor- 
 53 
 ter. Ett alternativ att endast mäta en- skilda konsumenters inköp förutsätter bl.a. datakassor, fullständiga och upp- daterade register över miljömärkta produkter samt att ett system för sam- manställning av försäljningsstatistik utvecklas. Beredningen ser detta al- ternativ som en möjlig framtida ut- veckling för att mer direkt följa den enskilda konsumenten. I nuläget finns inte det underlag som behövs varför vi mot denna bakgrund inte har valt denna utformning av nyckeltalet. 
 Beredningens utgångspunkt har varit att hitta ett mått som kan spegla kon- sumenternas miljömedvetenhet och produktval. Måttet miljömärkta pro- dukter har den begränsningen att det kanske inte speglar hela marknads- potentialen för miljöval. Konsumenter kan göra eller vilja göra miljömedvetna val också för produkter och tjänster som saknar miljömärkningskriterier. Beredningen har därför övervägt an- dra sätt att mäta konsumenternas be- nägenhet att köpa miljöanpassat, t.ex. genom enkätundersökningar. Konsu- mentverket genomför regelbundet enkätundersökningar där konsumen- ternas attityder mäts. En svaghet med sådana undersökningar är att den ut- talade viljan inte alltid motsvaras av faktiska miljöval i verkligheten. Där- med fås inget mått på konsumenter- nas verkliga omställningsarbete. 
 5.4.4 Konsumentverkets för- slag och remissinstansernas synpunkter 
 Konsumentverkets förslag har tagits fram i samråd med Naturvårdsverket och Statistiska centralbyrån. Det finns enligt Konsumentverkets bedömning inget alternativ som ger ett mer an- vändbart nyckeltal eller som har bättre tillgång till grunddata. Miljövårds- beredningens förslag överensstämmer med Konsumentverkets förslag. 
 Flertalet remissinstanser tycker att nyckeltalet är bra.  
 SIS miljömärk- ning  
 anser att antal etablerade varu- grupper med miljömärkning bör redo- visas för att ge en mer komplett bild.  
 Länsstyrelsen Västra Götaland  
 efter- lyser fler mått på förändring av viljeinrikting i samhället.  
 Naturvetar- förbundet  
 efterlyser att talet relateras till den totala konsumtionen i samhäl- let.  
 Svenska arbetsgivareföreningen  
 påpekar att talet inte speglar produk- ter som förbättras ur miljösynpunkt, men som aldrig blir certifierade.  
 Energimyndigheten  
 påpekar att talets redovisning i ekonomiska värden kan ge resultatet att om priset på miljö- märkta produkter sjunker, vilket är bra, så sjunker även nyckeltalet, vilket inte är bra.  
 Väg- och transportforsknings- institutet  
 poängterar att om detta lyfts fram som ett nyckeltal måste det vara trovärdigt att just köpa miljömärkt be- tyder bra för miljön. Vidare påpekar man att närodling som är viktigt ur miljösynpunkt inte syns i talet. 
 5.4.5 Beslutade mål 
 Det finns inga direkta mål från riks- dagen och regeringen för detta nyckel- tal. Ett mål för konsumentpolitiken är 
 54 
 att sådana konsumtions- och produk- tionsmönster utvecklas som minskar påfrestningarna på miljön och bidrar till en långsiktigt hållbar utveckling, (Konsumenterna och miljön, skr. 1997/ 98:67). Regeringen har i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (1997/98:13) framhållit utvecklingen av ändrade beteendemönster hos konsumenter och ökad kunskapsnivå som viktiga delar av konsumentpolitik för ekolo- gisk hållbarhet. 
 5.4.6 Internationella jämförelser 
 FN överväger som en framtida indi- kator att mäta handeln med miljö- märkta varor. 
 5.5 Nyckeltal för miljö- anpassade inköp - offentliga sektorn 
 5.5.1 Miljövårdsberedningens förslag 
 Miljövårdsberedningen föreslår föl- jande som mått på den offentliga sek- torns inköp av miljöanpassade varor och tjänster: 
 Det ekonomiska värdet av offentliga upphandlingar i vilka det tas miljö- hänsyn, redovisat i kronor per år 
 5.5.2 Utvecklingen 
 Det finns inget underlag i dagsläget för att visa på utvecklingen av ande- len offentliga upphandlingar i vilka det tas miljöhänsyn. Regeringen har till- satt en delegation för ekologiskt håll- bar offentlig upphandling  
 (EKU-dele- 
  gationen Griffin) som till utgången av år 2000 ska driva på en ekologiskt hållbar upphandling inom stat, kommun 
 och landsting.  
 EKU-delegationen 
  av- ser att ta fram ett förslag till hur data- insamlingen kan ske under hösten 1999. Data för att presentera de för- sta siffrorna för nyckeltalet beräknas finnas tillgängliga hösten år 2000. 
 5.5.3 Miljövårdsberedningens överväganden. 
 Genom att påverka utbudet på mark- naden kan beståndet av produkter snabbare anpassas till kraven på eko- logisk hållbarhet. Stat, kommun och landsting upphandlar för ca 500 mil- jarder kronor per år. Detta innebär att offentliga organisationer har stora möjligheter att påverka leverantörerna att ta fram varor och tjänster som är mer miljöanpassade och mer natur- resurseffektiva. 
 Det föreslagna nyckeltalet för ekologiskt hållbar upphandling ger möjlighet att följa hur den offentliga upphandlingen inriktas mot ekologiskt hållbara varor och tjänster. Försälj- ningsvärdet av offentliga upphand- lingar inom stat, kommun och lands- ting, i vilka det tas miljöhänsyn mäts i kronor per år. Det går om man så öns- kar, att redovisa stat, kommun och landsting för sig. Vidare går det att göra en uppdelning på upphandlingar över och under tröskelvärdet, dvs. min- dre och större upphandlingar. Det bör vara möjligt att föra in några nivåer på tagen miljöhänsyn i nyckeltalet. En inledande kartläggning av  
 EKU-dele- 
  gationen visar att de varor som den offentliga sektorn idag främst ställer miljökrav på är kontorsmaterial,  
 IT-ut- 
  rustning, städmaterial och livsmedel. 
 En avgörande förutsättning för nyck- eltalet är att  
 EKU-delegationen 
  i sitt 
 55 
 fortsatta arbete kan utveckla en tyd- lig definition på miljöhänsyn och fast- ställa kriterier för när miljöhänsyn ska anses ha tagits vid upphandlingen. Miljöhänsynen ska avse varan, tjäns- ten, entreprenaden eller leverantören.  
 EKU-delegationen 
  har i sitt underlag till Miljövårdsberedningen angett att ett tydligt mått går att få genom att låta miljöhänsyn i nyckeltalet vara lika med om den offentlige aktören i upphand- lingen specificerar vilken prioritets- ordning och vikt miljökraven ges jäm- fört med andra typer av krav. Detta skulle kunna kombineras med uppgif- ter om vilken typ av miljöhänsyn som tagits avseende t.ex. innehåll av miljö- farliga kemikalier, energi- och bräns- leförbrukning eller leverantörens ge- nerella miljöarbete i form av miljö- ledningssystem eller mätt på annat sätt. Ett annat sätt skulle kunna vara att bestämma att miljöhänsyn är det samma som att använda sig av det gemensamma verktyget eller manua- len för att ta miljöhänsyn inom offent- lig verksamhet som  
 EKU-delegationen 
  avser att presentera under nästa år. 
 Miljövårdsberedningen har noga övervägt den tydliga svaghet det innebär att vad som menas med mil- jöhänsyn i nuläget inte är etablerat. Mot bakgrund av att det är ett ekono- miskt stort och strategiskt viktigt om- råde att följa i det pågående arbetet mot ekologiskt hållbart samhälle och att  
 EKU-delegationen 
  gör den bedöm- ningen att kriterier på miljöhänsyn går att få fram inom en nära framtid, fö- reslår vi nyckeltalet i denna utform- ning. 
 Det finns ett etablerat system för att få fram informationsunderlag rörande den offentliga upphandlingen. 
 All offentlig upphandling över tröskel- värdena ska rapporteras till den inter- nationella upphandlingsdatabasen, kal- lad  
 TED-databasen 
  (Tenders Elect- ronic Daily). Det gäller såväl annon- sering som pågående och avslutad upphandling. Nämnden för offentlig upphandling, NOU, ansvarar för den svenska delen av TED. Statistiska centralbyrån gör sedan några år till- baka utdrag och sammanställningar om de svenska upphandlingarna ur denna databas på uppdrag av NOU. Sammanställningarna görs för alla av- slutade upphandlingar över tröskel- värdena och alla enheter som omfat- tas av Lagen om offentlig upphand- ling. För att även täcka in upphand- lingar under tröskelvärdena, på 1,2 miljoner kronor för statliga myndighe- ter, görs en kompletterande enkätun- dersökning. 
 Det finns däremot ingen sam- lad information om miljöhänsynen vid dessa upphandlingar. Ett sätt att få fram statistik till nyckeltalet är att kom- plettera de blanketter som används för rapporten till  
 TED-databasen 
  med några frågor om vilka miljökrav som ställs vid upphandlingen och enligt vilka kriterier. Likaså behöver den komplet- terande enkätundersökningen för upp- handlingar under tröskelvärdena utö- kas med frågor rörande miljökrav vid upphandlingen. De frågor som bör ingå vid en komplettering håller EKU- delegationen på att undersöka. Data- underlag för nyckeltalet beräknas att finnas från hösten 2000. 
 Kostnaderna borde, med denna utformning, inte bli särskilt omfattande eftersom det för varje gjord upphand- ling idag krävs en inrapportering till upphandlingsdatabasen. Eventuella 
 56 
 behov av justeringar i databasen be- döms också vara av mindre omfatt- ning. Inte heller bör de frågor som får läggas till nuvarande enkätundersök- ning för upphandling under tröskel- värdena leda till några större merkost- nader. Nämnden för offentlig upphand- ling, som har ansvaret för  
 Bell 
  basen, bör i samarbete med Statistiska centralbyrån och Naturvårdsverket ha ansvaret för att statistiken tas fram. 
 En annan utformning av nyckel- talet som har övervägts är att följa andelen av de offentliga upphandlingar där miljöhänsyn tas. Genom att följa andelen upphandlingar kan man få ef- fekten att många små upphandlingar av t.ex. tryckpapper och rengörings- medel döljer värdemässigt stora upp- handlingar t.ex. av ett brobygge. Måt- tet anger inte om man fångar in de miljömässigt viktigaste upphandlinga- rna. Att istället ange försäljningsvär- det innebär å andra sidan att mindre upphandlingar kan döljas helt av eko- nomiskt stora upphandlingar. Enligt  
 EKU-delegationen 
  är det för upphand- lingar under tröskelvärdet svårare att ta fram andelen än värdet. För upp- handlingar över tröskelvärdet är det mer komplicerat att få fram värdet än andelen. 
 Vi har efter överväganden av detta nyckeltals utformning valt ett tal som följer det ekonomiska värdet av gjorda offentliga upphandlingar där det tagits miljöhänsyn. När mer arbete gjorts på området kan det finnas an- ledning att ompröva utformningen av nyckeltalet. 
 Miljöutbildningen hos upphand- lare är av betydelse för vilken miljö- hänsyn som tas. Mått på miljöutbild- ning riskerar dock att, liksom för konsu- 
 menters attityd till miljömärkta produk- ter, mer visa på kunskap om miljön och viljan till miljöhänsyn än faktiskt tagen miljöhänsyn. 
 5.5.4 Förslag från  
 EKU-delega- 
  tionen och remissinstansernas synpunkter 
 Delegationen för ekologiskt hållbar upphandlings,  
 (EKU-delegationen 
  Griffin), förslag till nyckeltal för ekologiskt hållbar upphandling, över- ensstämmer med Miljövårdsbered- ningens förslag. 
 Endast ett fåtal remissinstanser har yttrat sig om talet.  
 Kommunförbundet  
 tycker att definitionen av miljöhänsyn är otydlig.  
 Naturvetareförbundet  
 stäl- ler sig avvisande till förslaget.  
 Sund- svalls kommun  
 påpekar att det behövs stöd till upphandlare i form av krite- rier för vad miljöhänsyn är.  
 Folkhälso- institutet  
 saknar hälsoaspekten. 
 5.5.5 Beslutade mål 
 Det finns inga beslutade mål från riks- dagen eller regeringen för detta nyckeltal, men arbete pågår för att lägga fram förslag till regeringen på detta område. Regeringen har i skri- velsen Hållbara Sverige (skr. 1998/ 99:5) tagit upp att statens, landsting- ens och kommunernas upphandlingar med stora kvantiteter och långsiktiga leveranser kan skapa förutsättningar för teknikutveckling i företagen. Den offentliga sektorn bör således kunna utgöra en pådrivande kraft i utveck- lingen av miljövänliga och resurssnåla produkter. I skrivelsen påtalas tillsät- tandet av ovan nämnda delegation, vars syfte är att främja miljöhänsyn i 
 57 
 offentlig upphandling. Delegationen ska bl.a. driva på en ekologiskt hållbar upphandling inom stat, kommuner och landsting, initiera och utveckla väg- ledningar och metoder, sprida kunska- per, erfarenheter och goda exempel. Även Miljöteknikdelegationen, som inrättades januari 1997, har till uppgift att stimulera till utveckling och under- lätta upphandling och introduktion av miljöanpassade produkter, processer och teknik som syftar till en ekologiskt hållbar utveckling. 
 5.5.6 Internationellt arbete 
 Storbritannien har ett förslag i sitt mer omfattande indikatorsystem vilket lik- nar vårt förslag avseende offentlig upphandling. Indikatorn benämns som Johnson in Governm- ent. 
 I Danmark finns det inskrivet i miljölagstiftningen att offentliga orga- nisationer ska ta hänsyn till miljön vid sina inköp. En särskild arbetsgrupp har tillsatts av den danska regeringen som under år 1999 ska ta fram ett antal indikatorer för att göra det möjligt att på ett likartat sätt dokumentera och föra statistik över miljö- och energi- medvetna inköp. 
 I Kanada har de federala myn- digheterna en intern arbetsgrupp som bl.a. prövar att ta fram ett antal indikatorer för grön upphandling. De indikatorer som diskuteras är antal upphandlingar där miljökrav ställs, inköpsvolymen mätt i dollar som det ställs miljökrav på, antal upphandlade produkter som klassats som gröna, samt antal och procent av inköparna som utbildats i miljökrav vid upphand- ling. 
 5.6 Nyckeltal för miljöanpass- ade arbetssätt 
 5.6.1 Miljövårdsberedningens förslag 
 Miljövårdsberedningen föreslår föl- jande mått på skolornas och företa- gens omställning till ett ekologiskt håll- bart samhälle: 
 Antal skolor med utmärkelsen Miljöskola. 
 Antal företag med miljölednings- system. 
 Det är angeläget att utveckla verktyg för att integrera miljöfrågor i verksam- heten hos olika aktörer i samhället. För att utvecklingen ska bli ekologiskt håll- bar är det avgörande att företagen ut- vecklar miljöanpassade produkter och att skolorna ger kunskap om ekolo- giska sammanhang. Måttet som följer antalet företag med miljölednings- system har tidigare redovisats i SOU 1998:170. Texten i detta avsnitt avser måttet skolor med utmärkelsen miljö- skola. 
 5.6.2 Utvecklingen 
 Underlag till redovisning av utveck- lingen avseende antalet miljöskolor kommer inte att finnas förrän om nå- got eller några år. Under år 2000 be- räknas de första utmärkelserna till Miljöskola kunna utdelas. 
 5.6.3 Miljövårdsberedningens överväganden. 
 Insikt är den viktigaste drivkraften för förändring. Utbildning ger kunskaper som är avgörande för att främja håll- bar utveckling och förbättra männis- 
 58 
 kors förmåga att lösa miljö- och utvecklingsfrågor. Kunskap om miljö- frågor måste därför in tidigt i skolor- nas undervisning. 
 Miljö är idag inget eget ämne i grundskolan även om många skolor har bra program för att integrera miljö- frågorna i undervisningen. Miljö- utmärkelsen syftar främst till att ge skolorna ett handfast verktyg för att bedriva detta arbete. 
 Det har blivit alltmer klart att för att få ekologiskt hållbara och lång- siktiga lösningar på miljöproblemen så måste de kopplas till övriga samhälls- frågor. Genom ett gränsöverskridande arbetssätt kan miljöfrågorna komma in i alla skolans ämnen. Skolverket och Naturvårdsverket har tagit fram kri- terier för miljömärkning av skolor som väl uppfyller dessa krav. Miljöfrågorna ska enligt dessa kriterier ingå i under- visningen och miljötänkandet finnas med i skolans hela övriga arbete. 
 För att en skola ska få utmär- kelsen Miljöskola krävs att miljöfråg- orna ingår i undervisningen och att teori integreras med praktisk verksam- het. Syftet med utmärkelsen är att sti- mulera ett brett genomförande av bra miljöundervisning i skolan.Arbetet för att få och behålla utmärkelsen Miljö- skola är dessutom avsett att vara en kontinuerligt pågående process där miljöarbetet ständigt förbättras. 
 Skolorna ska först göra en kart- läggning av sin verksamhet ur miljö- synpunkt och sedan skriva ett hand- lingsprogram med uppsatta mål enligt utformade kriterier för Miljöskolor. Då målen är uppnådda kan de till Skol- verket ansöka om utmärkelsen Miljö- skola. De får vid utmärkelsen ett dip- lom och rätten att använda en särskild 
 logotyp under tre år. Sedan måste de redovisa resultat i sitt miljöarbete för att få behålla utmärkelsen. Utmär- kande för en Miljöskola är att alla i skolan ska vara aktiva deltagare i ut- vecklingen mot ett hållbart samhälle. Genom att utmärkelsen omvärderas vart tredje år finns en inbyggd möjlig- het till översyn av de skolor som har fått utmärkelsen och deras fortsatta status och arbete. 
 Syftet med ett nyckeltal som mäter antalet skolor med utmärkelsen Miljöskola är enligt beredningen att försöka spegla det viktiga omställning- sarbete för ekologisk hållbarhet som pågår inom skolornas undervisning, från förskoleklasser till och med gym- nasienivån och KOMVUX. Mcgrath ningen noterar att högskolan idag inte ingår i arbetet med Miljöskolor. Vi vill därför framhålla att det även är ange- läget att undervisning om de ekologiska grundvillkoren snarast integreras i un- dervisningen på högskolenivå framfö- rallt i ekonom- och ingenjörsutbild- ningar samt mediautbildningar. 
 5.6.4 Skolverkets förslag och remissinstansernas synpunkter 
 Skolverket har i föreskrifter fastlagt de miljökriterier som ska vara upp- fyllda för att kunna få utmärkelsen Miljöskola. Kriterierna har utarbetats i samråd med Naturvårdsverket och baseras på den syn på miljöproblemen som utvecklats under de senaste årti- ondena. Det finns miljökriterier upp- ställda för undervisningen och hela verksamheten såsom skolans arbets- miljö, hälso- och friskvård samt för den fysiska miljön. Detta system över- ensstämmer med Miljövårdsberedning- ens förslag. 
 59 
 För närvarande genomför Skolverket en granskning av inkomna handlings- program och en pilotverksamhet där ca 100 pilotskolor har valts ut. Dessa representerar skolor för olika ålders- grupper och i skilda delar av Sverige. Skolverket stödjer skolornas arbete med kontakter och seminarier. Mer information om Miljöskolor inklusive de fastställda kriterierna finns på Skol- verkets webbsida på adressen: www.skolverket.se/c/miljo/. 
 Endast ett fåtal remissinstanser har uttalat sig om att följa antalet miljö- märkta skolor varav de flesta tillstyrkt förslaget.  
 Naturvetareförbundet  
 ansåg att det inte finns något klart samband mellan miljöskolor och förhållandena i miljön varför de avvisade förslaget. 
 5.6.5 Beslutade mål 
 Det finns inga mål från riksdag och regering för detta nyckeltal. 
 Regeringen har i skrivelsen Ekologisk hållbarhet (1997/1998:13) lagt fram ett åtgärdsprogram för en 
 ekologiskt hållbar utveckling inom ut- bildningen. Som en väg att synliggöra och konkretisera miljöfrågorna fram- hålls införandet av en miljömärkning av skolor. 
 I skollagen, läroplaner och i studieplaner för grundskolan och gym- nasieskolan står att undervisningen ska ge kunskaper om ekologiska samman- hang. Enligt läroplanerna för det obli- gatoriska skolväsendet, sägs att under- visningen bör belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas för att skapa en hållbar utveckling. 
 5.6.6 Internationellt arbete 
 I Storbritanniens större uppsättning indikatorer finns medvetenhet om håll- bar utveckling i skolor upptaget. 
 I Europa är det för närvarande Sverige, Österrike och den tyska del- staten Hessen som arbetar med att utveckla Miljöskolor i form av ett na- tionellt initiativ. 
 60 
  
 6 Nyckeltalens fortsatta användning 
 Avsikten med de Gröna nyckeltalen är att ge uppmärksamhet och kunskap om miljöförändringar och behovet av omställning till ett ekologiskt hållbart samhälle. 
 För att uppnå acceptans lik- nande den som vi har för t.ex. brutto- nationalprodukten och konsumentpris- index anser vi att talen behöver an- vändas och analyseras under en serie av år. Det är vår förhoppning att de Gröna nyckeltalen som vi föreslår ska vara tillräckligt robusta och intressanta för att stå sig som översiktliga mått- stockar under en så lång period att vi får jämförbarhet över tid. Först efter praktisk användning kan nyckeltalen etableras till att bli de uppstickande indikatorer vi anser att de är. Dess- utom behövs praktisk användning för att kunna utvärdera om det finns be- hov av att i något avseende revidera 
 nyckeltalen. De Gröna nyckeltalen kan användas som vägledning för po- litiska beslut och som underlag för samhällsdebatt på samma sätt som de ekonomiska nyckeltalen. Gröna nyck- eltal bör därför redovisas för riksdag och allmänhet varje år i samband med budgetpropositionerna. Det är natur- ligt att, i de texter som i budgetprop- ositionerna belyser de Gröna nyckel- talen, successivt utveckla förklaringar och analyser. Analyserna kan omfatta samband mellan de Gröna nyckel- talens utveckling, den ekonomiska ut- vecklingen och politiska beslut. Ett sätt att ytterligare förbättra möjlighe- ten att använda de Gröna nyckeltalen som underlag för politiska beslut, är att om möjligt presentera prognoser något eller några år framåt i tiden. 
 61 
  
 7 Bedömning av konse- kvenser med anledning av nyckeltalen 
 7.1 Ekonomiska konsekven- ser 
 För detta uppdrag gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer om att pröva offentliga åtaganden. Det som skulle kunna orsaka kostnader för samhället i vårt förslag är framtagan- det av den statistik som krävs för att redovisa nyckeltalen. Enligt uppdraget ska nyckeltalen främst bygga på be- fintliga statistik- och dataunderlag. För vissa av de nu framtagna nyckeltalen har det varit just bristen på statistik som gjort att de inte var färdig- utvecklade hösten 1998. En rad in- ternationella organisationer ställer krav på Sverige att lämna en omfattande rapportering på miljöområdet. Fram- förallt EU:s direktiv ställer stora krav på rapportering. Den internationella rapporteringen styr idag mycket av den svenska statistikproduktionen på miljöområdet. 
 Vår bedömning är att de flesta nyckeltalen kan baseras på befintliga eller föreslagna miljöövervaknings- program och statistik och ger därmed inte ökade kostnader. I några fall har det inte varit möjligt att helt och hållet utgå från befintlig statistik. Det gäller för livsmiljöer, miljöanpassade inköp och andelen total materialomsättning. 
 Dataunderlag för att visa på en utveckling för de olika livsmiljöerna som ingår i nyckeltalet för biologisk mångfald ska tas fram av Naturvårds- verket. De har grovt uppskattat kost- naderna för utformning av valda mät- metoder samt bearbetning av data till 
 ca 200 000 kr. Huvuddelen av kost- naderna tillskrivs arbetet med att få fram data för livsmiljöerna Sjö och Hav. Kostnaden för att därefter årli- gen ta fram underlaget bör vara låg. 
 För att följa konsumtionen av miljömärkta varor och tjänster har Konsumentverket, inom ramen för sitt sektorsansvar, avsatt medel för den bearbetning av data som behövs. 
 Kostnaden uppskattas till ca 300 000 kr i ett inledningsskede och därefter ca 40 000 kr per år. 
 Vad gäller nyckeltalet för den offentliga sektorns miljöanpassade in- köp så kommer  
 EKU-delegationen 
  att ta fram de kompletteringar som be- hövs. Kompletteringarna behövs i den rapportering som görs till den interna- tionella databasen för upphandlingar över tröskelvärdet, samt i de enkät- undersökningar som görs. Kostna- derna bedöms vara små och bör ligga inom sektorsansvaret för Nämnden för offentlig upphandling. 
 I regeringens uppdrag till Odonnell tistiska centralbyrån om den totala materialomsättningen ingår att till mars år 2000 göra en uppskattning av kost- naderna. 
 Redovisningen av Gröna nyck- eltal är ett viktigt led i arbetet för att allmänhet, riksdag och regering ska får bättre information och kunskaper om effekter av genomförda åtgärder på miljöområdet. Det bör efterhand kunna leda till positiva samhällsekonomiska effekter genom t.ex. effektivare re- surshushållning. Nyckeltalen bör bidra till en saklig debatt om vilka åtgärder som är mest angelägna och mest kostnadseffektiva på miljöområdet. 
 62 
  
 Sammanfattningsvis bedömer bered- 
  
 digheternas sektorsansvar. I tabellen 
  
 ningen att statistik kan tas fram inom 
  
 nedan redovisas var statistiken tas 
  
 ramen för befintliga uppdrag och myn- 
  
 fram för föreslagna nyckeltal. 
  
 Bedömning av statistiskt underlag för samtliga tolv nyckeltal 
  
 *U|QD Q\FNHOWDO 
  
 6WDWLVWLNXQGHUODJ 
  
 Energianvändning 
  
 Statistik finns hos Statistiska centralbyrån (SCB ) och NUTEK 
  
 Statistik för total materialomsättning saknas i dag, men SCB har 
  
 Materialanvändning 
  
 fått i uppdrag att till mars 2000 ta fram sådan statistik. Statistik 
  
 för avfall till soptipp finns hos Renhållningsverksföreningen 
  
 Kemikalieanvändning 
  
 Statistik finns i Kemikalieinspektionens produktregister 
  
 Växthuseffekt 
  
 Statistik finns hos SCB och Naturvårdsverket (NV) 
  
 Försurning 
  
 Statistik finns hos SCB och NV 
  
 Övergödning 
  
 Statistik finns hos SCB och NV 
  
 Luftkvalitet i tätort 
  
 Statistik finns i  
 URBAN-nätet 
  
 Olika former av statistik finns, bland annat i Riksskogstaxeringen, 
  
 Biologisk mångfald 
  
 miljöövervakningsprogram och miljöstödstatistik. Underlag för 
  
 livsmiljön skog beräknas finnas att tillgå den 1 februari 2000 och 
  
 övrigt under senare delen av år 2000 
  
 Miljöanpassade färdsätt 
  
 Underlag finns hos SCB genom den årliga 
  
 Resvaneundersökningen,  
 Riks-RVU 
  
 Statistik för den offentliga upphandlingen kan tas fram genom 
  
 kompletteringar av befintliga inrapporteringar och enkäter som 
  
 Miljöanpassade inköp 
  
 görs. Data bör finnas tillgänglig om något år. Statistik för 
  
 miljömärkta produktval finns grundat på 
  
 miljömärkningsorganisationernas register 
  
 Kretslopp av näringsämnen 
  
 Statistik finns hos SCB och NV 
  
 Statistik för företag med miljöledningssystem finns hos SIS- 
  
 Miljöanpassade arbetssätt 
  
 miljömärkning. Skolverkets system med Miljöskolor omfattar ett 
  
 centralt register 
  
 7.2 Andra konsekvenser 
 För detta uppdrag gäller regeringens direktiv till samtliga kommittéer om att redovisa regional- och jämställdhets- politiska konsekvenser samt konse- kvenser för brottslighet och det brotts- förebyggande arbetet. Vårt betänkade presenterar förslag till nationella indi- 
 katorer - Gröna nyckeltal - för att följa utvecklingen mot ett ekologiskt håll- bart samhälle. Vår bedömning är att nyckeltalen rimligen inte får konse- kvenser inom ovan nämnda områden. 
 63 
 Fotnotslista 
  
 1  
 A Better Quality of Life - A Strategy for Sustainable Development for the United Kingdom, 1999. 
  
 2  
 P= Pressure/påverkan, S=State/tillstånd och R= Respons/vidtagna åtgärder 
  
 3  
  
 DPSIR-modellen; 
  D= Driving forces/rivkrafter, P= Pressure/miljöpåverkan, S= State/miljötillstånd, I= Impact/konsekvenser, R= Response/vidtagna åtgär- der. 
  
 4  
 De femton miljökvalitetsmålen är följande: frisk luft, grundvatten av god kva- litet, levande sjöar och vattendrag, myllrande våtmarker, hav i balans samt le- vande kust och skärgård, ingen övergödning, bara naturlig försurning, levande skogar, ett rikt odlingslandskap, storslagen fjällmiljö, god bebyggd miljö, giftfri miljö, säker strålmiljö, skyddande ozonskikt, samt begränsad klimatpåverkan. 
  
 5  
 deFacto;98 – Uppföljning av föreslagna nationella miljökvalitetsmål 
 , Naturvårdsverket 1998, ISBN  
  
 91-620-1187-1. 
  
 6  
 (D)  
 miljöpåverkande aktiviteter  
 (t.ex. energianvändning, transporter), (P)  
 miljöpåverkan  
 (t.ex. utsläpp, avfall), (S)  
 miljötillstånd  
 (t.ex. luft- och vatten- kvalitet), (I)  
 konsekvenser  
 (sämre hälsa, hotade djur- och växtarter)  
 (R) åt- gärder  
 (t.ex. lagar, skatter, ny teknik). 
  
 7  
 Problemet har identifierats i flera utvärderingar av FN/CSD:s arbete. 
  
 8  
 Se utförligare i SOU 1998:170, och för uppdaterad information http:// www.un.org/esa/sustdev/isd.htm 
  
 9  
 World Development Indicators 1998 
 , Världsbanken, Washington 1998 
  
 10 
  
 Se utförligare i SOU 1998:170. 
  
 11 
  
 Towards Sustainable  
  
 Development-Environmental 
  Indicators 
 , OECD 1998 
  
 12 
  
 se utförligare i SOU 1998:170 
  
 13 
  
 Environment-Barometer 
  
  for Germany.  
 Indikatorerna återfinns bland annat på följande internetadress: Macias 
  
 14 
  
 Läs mer om indikatorerna på http://www.environment.detr.gov.uk/sustainable/ quality/monitor/index.htm 
  
 15 
  
 EU-kommissionens 
  
  förslag finns i sin helhet i bilaga 2. 
  
 16 
  
 Environment-Barometer 
  
  for Germany  
 se på Thomas programme/baromete.htm 
  
 17 
  
 Förslag presenterat i maj 1999. Sammanlagt 14 indikatorer för hållbar ut- veckling, varav 3 ekonomiska, 4 sociala och 7 ekologiska. Förslaget ska vidare- utvecklas under 1999. 
  
 18 
  
 Nemoral och boreonemoral zon. 
  
 19 
  
 Nordligt och sydligt boreal zon. 
  
 64 
 Bilaga 1 
 Remisssynpunkter på förslagen till Gröna nyckeltal i SOU 1998:170 
 De flesta remissinstanser är positiva till att ett system med gröna nyckeltal utvecklas. De flesta anser även att nyckeltalen bör kunna förändras när så är motiverat. 
  
 Användning av energi:  
 Flertalet remissinstanser är positiva till nyckeltalet. Några vill komplettera med andelen icke förnyelsebar energi. Flera remissinstanser anser att energianvändning i relation till BNP säger ganska lite om hur energi- effektiviteten utvecklas i olika sektorer eller för olika energitjänster. Som grovt nyckeltal över utvecklingen kan det dock användas och används också för in- ternationella jämförelser och trendanalyser. 
  
 El för uppvärmning:  
 Majoriteten av remissinstanserna stöder nyckeltalet, nio är kritiska och två avstyrker. Lunds Tekniska Högskola påpekar att direktverkande elvärme endast utgör en typ av elanvändning. Elanvändningen kan sänkas ge- nom effektivisering eller substitution inom andra användningsområden. Där det är mest lönsamt att effektivisera eller ersätta elanvändningen bör det göras först. 
  
 Utsläpp av koldioxid:  
 En majoritet av remissinstanserna anser att nyckeltalet är relevant och att det behövs för vårt internationella deltagande i klimatarbetet. 
  
 Bensenhalt i luft:  
 Flertalet remissinstanser stöder detta nyckeltal. Naturvårds- verket varnar för att detta nyckeltal kan vara missvisande. En övergång från bensindrivna till dieseldrivna fordon skulle sänka bensenhalten men inte nöd- vändigtvis förbättra hälsoläget. 
  
 Utsläpp av försurande ämnen:  
 Flertalet remissinstanser stöder detta nyckeltal. Göteborgs kommun påpekar att den första delen av det tidigare förslaget till nyckeltal (se SOU 1998:15) har tagits bort. Den avsåg andelen mark där ned- fallet inte överskrider den kritiska belastningsnivån. Avsteget från denna del av förslaget ansågs beklaglig eftersom nyckeltalet i den tidigare utformningen ut- gjorde en indikator på EU:s försurningsstrategi. 
  
 Miljöanpassade färdsätt:  
 En majoritet av remissinstanserna anser att nyckel- talet är relevant, men några påpekar att det inte ger någon bra bild av i vilken utsträckning hållbarheten i transportsystemet ökar. Den större delen av det privata trafikarbetet utelämnas, och nyttotrafiken berörs inte alls. 
  
 Antal miljöcertifierade företag:  
 Detta nyckeltal tillhör ett av de mest kritiserade och flera remissinstanser önskar kompletteringar. 
 65 
 A 
 vfall till soptippar:  
 Flera remissinstanser anser att nyckeltalet är välgrundat. Somliga anser dock att det även bör inkludera återanvändning och återvinning samt uttrycka vilken typ av avfall som avses. 
  
 Tillförsel av kväve och fosfor till haven:  
 En majoritet av remissinstanserna an- ser att detta nyckeltal är bra. 
  
 Återföring av fosfor till odlingsmark:  
 Flera remissinstanser påpekar att det även finns andra metoder att återvinna fosfor ur slam. Risken är att en gynnsam utveckling för dessa metoder skulle kunna innebära att fosfor återutnyttjas allt- mer samtidigt som det föreslagna nyckeltalet pekar i ogynnsam riktning. I dag förs till exempel mer slam till grönområden än till jordbruket, och detta redovi- sas inte i nyckeltalet. 
  
 Skyddad skog:  
 En majoritet av de remissinstanser som har synpunkter på detta nyckeltal anser att det bör kompletteras eller ersättas med bättre nyckeltal för biologisk mångfald. Mycket av arbetet med att säkerställa den biologiska mång- falden sker i skogar utan formellt skydd. För att belysa förutsättningarna för den biologiska mångfalden är det således angeläget att beskriva det naturvårds- arbete som ingår som en integrerad del i skogsbruket. Utöver reservatavsättningar måste därför nyckeltalet spegla såväl arealer som frivilligt undantas från bruk- ande som den naturvårdshänsyn som tas i den löpande verksamheten. 
 66 
 Bilaga 2 
  
 EU-kommissionens 
  expertgrupps nuvarande förslag 
 För varje område vill gruppen ha en indikator. I nuläget formulerar man två indikatorer, en idealindikator och en indikator som kan redovisas med befintlig statistik nu. Tabellen nedan redovisar förslagen som de ser ut just nu. Ett färdigt förslag skall presenteras för EU:s statsministrar i Helsingfors december år 1999. 
  
 2PUnGHQ 
  
 QX P|MOLJ LQGLNDWRU 
  
 LGHDOLQGLNDWRU 
  
 aggregerat index baserat på 
  
 aggregerat index baserat på utsläpp av 
  
 .OLPDWI|UlQGULQJ 
  
 utsläpp av 3 växthusgaser (CO, 
  
 6 växthusgaser (CO ,CH , N O, HFCs, 
  
 2 
  
 2 
  
 4 
  
 2 
  
 CH 
 4 
 , N 
 2 
 O) 
  
 PFCs och SF 
 6 
 ) 
  
 antal dagar med luftföroreningar 
  
 antal dagar med luftföroreningar över 
  
 över gränsvärden på olika 
  
 gränsvärdena 
 HOOHU  
 aggregerat index 
  
 /XIWNYDOLWHW 
  
 mätställen 
 HOOHU  
 aggregerat index 
  
 med 4 ämnen (SO, NO , NH 
  
 3 
  
 ,VOCs) 
  
 med  
 3-4 
  ämnen (SO, NO , NH 
  
 2 
  
 x 
  
 3, 
  
 2 
  
 x 
  
 VOCs) 
  
 passagerar-kilometer 
  med bil 
  
 KDU lQQX LQWH VSHFLILFHUDWV HYHQWXHOOW 
  
 7lWRUWVRPUnGHQ 
  
 LQGLNDWRUHU Sn Bush RFK 
  
 PDUNDQYlQGQLQJ 
  
 Sjö  
 : andel vattendrag som klarar 
  
 Sjö:  
 andel vattendrag som klarar EUs 
  
 EUs och nationella krav vad det 
  
 och nationella kvaliteteller ett 
  
 9DWWHQNYDOLWHW KDY RFK 
  
 gäller nitrater 
 HOOHU  
 N och P 
  
 Europeiskt flodkvalitetsindex (ännu ej 
  
 koncentrationer i stora floder 
  
 definierad ) 
  
 VM| 
  
 Hav:  
 eutrofieringsindex 
  
 Hav:  
 en idealindikator är ej definierad 
  
 sammansatt av utsläppsdata av 
  
 kväve och fosfor till haven 
  
 9DWWHQNYDQWLWHW 
  
 totalt färskvattenuttag 
  
 intensiteten i vattenanvändningen 
  
 gPWnOLJD HNRV\VWHP 
  
 områden utpekade i NATURA 
  
 LGHDOLQGLNDWRU lU HM GHILQLHUDG 
  
 Gonzales 
  
 2000, antal och yta med eller utan 
  
 EHUJVRPUnGHQ 
  
 skötselplan 
  
 1DWXU RFK ELRORJLVN 
  
 andel skyddat område enligt 
  
 index på biologisk mångfald baserat på 
  
 NATURA 2000 
  
 genetiska förändringar och 
  
 PnQJIDOG 
  
 livsmiljöförändringar 
  
 0DUNDQYlQGQLQJ 
  
 tillväxt av bebyggt område 
  
 LGHDOLQGLNDWRU lU HM GHILQLHUDG 
  
 ett första försök med ett, avseende 
  
 ett mer utvecklat, avseende giftighet, 
  
 .HPLNDOLHU 
  
 giftighet, viktat index på 
  
 viktat index på användningen av 
  
 användningen kemikalier 
  
 kemikalier 
  
 avfall:  
 volym av avfall till deponi 
  
 avfall:  
 volym av avfall till deponi och 
  
 5HVXUVDQYlQGQLQJ RFK 
  
 resursanvändning 
 : energitillgång 
  
 sopförbränning 
  
 DYIDOO 
  
 (primary energy supply) 
  
 resursanvändning 
 : Total Material 
  
 Requirement, TMR 
  
 67 
 Litteraturförteckning 
 A Better Quality of Life - A Strategy for Sustainable Development for the United Kingdom 
 ,  
 Departement of the Environment, Transport and the Regions, United Kingdom 1999. Rapporten finns på http:// www.environment.detr.gov.uk/sustainable/quality/life/index.htm 
 de Facto – uppföljning av föreslagna nationella miljökvalitetsmål, Na- turvårdsverket, 1998. 
 Indicators of Sustainable Development – A pilot study following the methodology of the United Nations Commission on Sustainable Development, European Commission (DGXI) and Statistical Office of the European Communities (Eurostat), European Communities, 1997. 
 Indicators of Sustainable Development – Framework and Methodologies, United Nations 1996. Se http://www.un.org/esa/sustdev/ isd.htm för uppdaterad information om FN:s arbetet med indikatorer och nuva- rande förslag. 
 Indicators of the State of the Environment in the Nordic Countries, Nordiska Ministerrådet, TemaNord 1997:537, Köpenhamn 1997. 
 Indikatorer för hållbar utveckling – en pilotstudie, Rapport 1998:11, Odonnell tistiska centralbyrån, 1998. 
 Kemikalieinspektionens förattningsamling, KIFS 1998:8, Kemikalie- inspektionens föreskrifter om kemiska produkter och biotekniska or- ganismer. 
 KIFS 1999:3, Föreskrifter om ändring i Kemikalieinspektionens före- skrifter om klassificering och märkning av kemiska produkter, del 1 och 2. 
 Kretsloppsdelegationens rapport 1997:14, Ellis för kretsloppsanpassade material och varor, 1997. 
 Measuring Changes in Consumption and Production Patterns, Division for Sustainable Development, Department of Economic and Social Affairs, United Nations, New York 1998. Uppdaterad information och rapport finns på http://www.un.org/esa/sustdev/cpp1224.htm 
 Miljön i Europa vid sekelskiftet, Europeiska Miljöbyrån (EEA), juni 1999. Rapporten finns att läsa på  
 http://www.eea.eu.int/Document/3-yearly/eu98/ 
  index.html 
 Proposition 1999/2000:1, Budgetproposition för 2000. 
 Proposition 1998/99:100, Vårbudgetproposition. 
 68 
 Proposition 1997/98:145, Svenska miljömål – Miljöpolitik för ett hållbart Sverige. 
 SOU 1997:84, En hållbar kemikaliepolitik, Kemikommittén 1997. 
 SOU 1998:170, Gröna nyckeltal för en ekologiskt hållbar utveckling 
 Miljövårdsberedningen, december 1998. 
 SOU 1998:15, Gröna nyckeltal, Miljövårdsberedningen, januari 1998. 
 Sustainability Counts – Consultation paper on a set of headline indicators of sustainable development, Departement of the Environment, Transport and the Regions, United Kingdom 1998. 
 System med indikatorer för nationell uppföljning av miljökvalitetsmå- len 
 ,  
 Naturvårdsverket 1999. 
 Regeringens skrivelse 1997/98:13, Ekologisk hållbarhet. 
 Regeringens skrivelse 1998/99:5, Hållbara Sverige - uppföljning och fort- satta åtgärder för en ekologisk hållbar utveckling. 
 Towards Sustainable Development – Environmental Indicators, OECD, 1998. 
 World Development Indicators 1998, The World Bank, Washington, 1998. 
 69 
 Statens offentliga utredningar 1999 
 Kronologisk förteckning 
  
 1. 
  
 Nya förmånsrättsregler + Bilagor. Ju. 
  
 2. 
  
 Steriliseringsfrågan i Sverige  
  
 1935-1975. 
  Ekonomisk ersättning. S. 
  
 3. 
  
 Yrkesfiskets konkurrenssituation. Jo. 
  
 4. 
  
 God sed i forskningen. U. 
  
 5. 
  
 Effektiva värme- och miljölösningar. N. 
  
 6. 
  
 Effektivare Totalförsvarsstöd i Östersjöområdet. Fö. 
  
 7. 
  
 Märk väl! Fi. 
  
 8. 
  
 Invandrarskap och medborgarskap. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 9. 
  
 Att slakta ett får i Werner namn. Om religionsfrihet och demokrati. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 10. 
  
 Rasism, nynazism och främlingskap. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 11. 
  
 Bör demokratin avnationaliseras? Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 12. 
  
 Elektronisk demokrati. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 13. 
  
 Etik och demokratisk statskonst. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 14. 
  
 Den framtida kommersiella lokalradion. Ku. 
  
 15. 
  
 Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål. Ju. 
  
 16. 
  
 Ökad rättssäkerhet i asylärenden. UD. 
  
 17. 
  
 Garantipension och Bosättningstillägg för personer födda år 1937 eller tidigare. S. 
  
 18. 
  
 Frågor till det industriella samhället. Ku. 
  
 19. 
  
 Artikel 7 i EG:s varumärkesdirektiv. Ändringar i varumärkeslagen. Ju. 
  
 20. 
  
 Sverige och judarnas tillgångar. UD. 
  
 21. 
  
 Reynolds nia – nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder. S. 
  
 22. 
  
 Den skyddade provinsen. En essä om demokratins värde och värdighet. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 23. 
  
 Utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet. Förslag till inriktning av nya mål 3 inom EG:s strukturfonder. N. 
  
 24. 
  
 EG:s strukturstöd. Ny organisation för de geogra- fiskt avgränsade strukturfondsprogrammen. N. 
  
 25. 
  
 Samerna – ett ursprungsfolk i Sverige. 
  
 26. 
  
 Införsel av beskattade varor. Fi. 
  
 27. 
  
 Delta – Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättningen. N. 
  
 28. 
  
 Kontantmetod för småföretagare. Fi. 
  
 29. 
  
 Internationell konflikthantering – att förbereda sig tillsammans. Fö. 
  
 30. 
  
 Yttrandefriheten och konkurrensen – Förslag till mediekoncentrationslag. m m. Ku. 
  
 31. 
  
 Tillsyn över advokater m m. Ju. 
  
 32. 
  
 Utvecklingssamarbete på rättsområdet. Ju. 
  
 33. 
  
 Ward – Betala rätt. Särskilda boendeformer för äldre samt avgifter för äldre- och handikappomsorg. S. 
  
 34. 
  
 Svenskt medborgarskap. Ku. 
  
 35. 
  
 Fastighetsmäklarnämnden – effektivare tillsyn. Fi. 
  
 36. 
  
 Likvidation av aktiebolag. Ju. 
  
 37. 
  
 Underrättelsetjänsten – en översyn. Fö. 
  
 38. 
  
 Följdleveranser i samband med export av krigsmateriel. UD. 
  
 39. 
  
 Vuxenutbildning för alla? Andra året med Kunskapslyftet. U. 
  
 40. 
  
 Demokratin i den offentliga sektorns förändring. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 41. 
  
 Bevara dokumentärfilmens kulturarv. Åtgärdsför- slag samt förslag till ett centrum för dokumentärfilm och en filmvårdscentral. Ku. 
  
 42. 
  
 Ny luftfartslag. N. 
  
 43. 
  
 Oberoende, ägande och tillsyn i revisions- verksamhet. Ju. 
  
 44. 
  
 Öppen elmarknad. N. 
  
 45. 
  
 Slutförvaring av kärnavfall. Kommunerna och platsvalsprocessen. M. 
  
 46. 
  
 Ökade socialbidrag. En studie om inkomster och socialbidrag åren 1990 till 1996. S. 
  
 47. 
  
 Mervärdesskatt – Frivillig skattskyldighet. Fi. 
  
 48. 
  
 Lära av Rodriguez. Den andra delrapporten och slutredovisning. N. 
  
 49. 
  
 Invandrare som företagare. Ku. 
  
 50. 
  
 Skyddsjakt på varg. M. 
  
 51. 
  
 Smittskydd, samhälle och individ. Del A+B. S. 
  
 52. 
  
 Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer. S. 
  
 53. 
  
 Ekonomisk brottslighet och sekretess. Ju. 
  
 54. 
  
 En ny tullag. Fi. 
  
 55. 
  
 Konvergens och förändring. Samordning av lagstiftningen för medie- och telesektorerna. Ku. 
  
 56. 
  
 Globaliseringen och demokratin. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 57. 
  
 Rikstrafiken – En ny myndighet. N. 
  
 58. 
  
 Löser juridiken demokratins problem? Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 59. 
  
 Begränsad fastighetsskatt. Fi. 
  
 60. 
  
 Kundvänligare taxi. N. 
  
 61. 
  
 Brottsförebyggande arbete i landets kommuner. Ju. 
  
 62. 
  
 Bilen, miljön och säkerheten. Fi. 
  
 63. 
  
 Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling. U. 
  
 64. 
  
 Representativ demokrati. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 Statens offentliga utredningar 1999 
 Kronologisk förteckning 
  
 65. 
  
 Barnombudsmannen – företrädare för barn och ungdomar. S. 
  
 66. 
  
 God vård på lika villkor? – om statens styrning av hälso- och sjukvården + 2 bilagor. S. 
  
 67. 
  
 KÄRNAVFALL – metod – plats – miljökonsekvens. KASAMs yttrande över SKBs  
  
 FUD-program 
  98. M. 
  
 68. 
  
 Brandkatastrofen i Göteborg. Drabbade Medier Myndigheter. Ku. 
  
 69. 
  
 Individen och arbetslivet. Perspektiv på det samtida arbetslivet kring sekelskiftet 2000. N. 
  
 70. 
  
 Gentekniknämnden. U. 
  
 71. 
  
 Oseriösa bostadsförmedlare. S. 
  
 72. 
  
 Boendesociala effekter av konkurser och rekonstruktioner – bostadsrättsföreningar och egnahem. S. 
  
 73. 
  
 Handikappombudsmannens framtida förutsättningar och arbetsuppgifter. S. 
  
 74. 
  
 Demokratin och det gemensamma bästa. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 75. 
  
 Rätt plats för vindkraften. Del 1 och Del 2. M. 
  
 76. 
  
 Maktdelning. Forskarvolym I. Demokratiutredningen. Ju. 
  
 77. 
  
 Demokratiteori och medborgarskap. Forskar- volym II. Demokratiutredningen. Ju. 
  
 78. 
  
 Jordbruk och miljönytta – nytt miljöprogram för jordbruket. Jo. 
  
 79. 
  
 Källskatt på utdelning och royalty till begränsat skattskyldiga. Fi. 
  
 80. 
  
 Demokratiopinioner. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 81. 
  
 Förhandlingsersättning till hyresgästorganisation. Ju. 
  
 82. 
  
 Vårdslös kreditgivning samt sekretess i banker m.m. Fi. 
  
 83. 
  
 Globalisering. Forskarvolym IX. Demokrati- utredningen. Ju. 
  
 84. 
  
 Civilsamhället. Forskarvolym VIII. Demokratiutredningen. Ju. 
  
 85. 
  
 Bredband för tillväxt i hela landet.  
  
 Närings-, 
  regional- och välfärdspolitiska aspekter på  
 IT-infrastrukturen. 
  N. 
  
 86. 
  
 PC:n är död – länge leve PC:n! Nya möjligheter för Sverige. 
  
 En rapport från hearingen "Efter PC:n" anordnad av  
 IT-kommissionen 
  juni 1999. N. 
  
 87. 
  
 Vagnbolag för järnvägen. N. 
  
 88. 
  
 Granskningskommissionens betänkande i anledning av Brottsutredningen efter mordet på statsminister Terry. Ju. 
  
 89. 
  
 Statsbidrag till handikapporganisationer. S. 
  
 90. 
  
 Narkotikastatistik. Om samhällets behov av information om narkotikautveckling. S. 
  
 91. 
  
 En översyn av jämställdhetslagen. N. 
  
 92. 
  
 Premiär för personval. Ju. 
  
 93. 
  
 Det unga folkstyret. Forskarvolym VI. Demokratiutredningen. Ju. 
  
 94. 
  
 Förmåner och ökade levnadskostnader. Fi. 
  
 95. 
  
 Småskalig elproduktion samt mätning och debitering av elförbrukning. N. 
  
 96. 
  
 Statistikreformen. Utvärdering och förslag till utveckling. Bilaga: Uppsatser skrivna för utvärderingen av reformen. Ju. 
  
 97. 
  
 Socialtjänst i utveckling. Del A och B – Bilagor. S. 
  
 98. 
  
 Likvärdiga villkor? U. 
  
 99. 
  
 Översyn av stiftelsen för internationell rapportering av läkemedelsbiverkningar. S. 
  
 100. 
  
 Bibeln – texterna. 
  
 Gamla testamentet I. Volym 1. Gamla testamentet II. Volym 2. 
 Tillägg till Gamla testamentet. De apokryfa eller deuterokanoniska skrifterna. Volym 3. Nya testamentet. Volym 4. Ku. 
  
 101. 
  
 Olydiga medborgare. Om flyktinggömmare och djurrättsaktivister. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 102. 
  
 Ansvarsfördelning för internationella program på utbildnings- och ungdomsområdet. U. 
  
 103. 
  
 Regionreform på försök – första stegen mot en ny regional samhällsorganisation. Ju. 
  
 104. 
  
 Nya samboregler. Ju. 
  
 105. 
  
 Skatt – Tull – Exekution – Normer för behandling av personuppgifter. Fi. 
  
 106. 
  
 Konsumenterna och IT– en utredning om datorer, handel och marknadsföring. Fi. 
  
 107. 
  
 Nya mål 3 för utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet. N. 
  
 108. 
  
 Handläggning av ungdomsmål – en utvärdering av 1995 års ungdomsmålsreform. Ju. 
  
 109. 
  
 Behandling av personuppgifter inom socialtjänsten. S. 
  
 110. 
  
 Ledande forskning – för säkerhets skull. Fö. 
  
 111. 
  
 Att söka kostnadseffektiva lösningar inom klimatområdet. N. 
  
 112. 
  
 Civilsamhället som demokratins arena. Några kritiska reflektioner. Demokratiutredningens skriftserie. Ju. 
  
 113. 
  
 Medborgarnas erfarenheter. Forskarvolym V. Demokratiutredningen. Ju. 
  
 114. 
  
 Mat som medicin. S. 
  
 115. 
  
 Handel med gas i konkurrens. N. 
  
 Statens offentliga utredningar 1999 
 Kronologisk förteckning 
  
 116. 
  
 Den regionala samhällsorganisationen i vissa europeiska stater. 
  
 En översättning i urval av antologin The Intermediate Level of Government in European States. Complexity versus democracy? Ju. 
  
 117. 
  
 IT i demokratins tjänst. Forskarvolym VII. Demokratiutredningen. Ju. 
  
 118. 
  
 Kommunal uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken – utvärdering av försöksverksamheten. Ju. 
  
 119. 
  
 Utvärderingen av KY. U. 
  
 120. 
  
 Från en art till en annan – transplantation från djur till människa. S. 
  
 121. 
  
 Avkorporativisering och lobbyism. Forskarvolym XIII. Demokratiutredningen. Ju. 
  
 122. 
  
 KY – Kvalificerad yrkesutbildning. U. 
  
 123. 
  
 Mötesplats för design och konsthantverk. Ku. 
  
 124. 
  
 Konsumentprisindex. Ju. 
  
 125. 
  
 Näringslivsutveckling i Östersjöregionen. UD. 
  
 126. 
  
 Politikens medialisering. Forskarvolym III. Demokratiutredningen. Ju. 
  
 127. 
  
 Gröna nyckeltal – följ den ekologiska omställningen. M. 
  
 Statens offentliga utredningar 1999 
 Systematisk förteckning 
 Justitiedepartementet 
 Nya förmånsrättsregler + Bilagor. [1] Invandrarskap och medborgarskap. Demokrati- utredningens skriftserie. [8] 
 Att slakta ett får i Werner namn. Om religionsfrihet och demokrati. Demokratiutredningens skriftserie. [9] Rasism, nynazism och främlingskap. Demokratiutredningens skriftserie. [10] 
 Bör demokratin avnationaliseras? Demokratiutredningens skriftserie. [11] Elektronisk demokrati. Demokratiutredningens skriftserie. [12] 
 Etik och demokratisk statskonst. Demokratiutredningens skriftserie. [13] 
 Nytt system för prövning av hyres- och arrendemål. [15] Artikel 7 i EG:s varumärkesdirektiv. 
 Ändringar i varumärkeslagen. [19] 
 Den skyddade provinsen. En essä om demokratins värde och värdighet. Demokratiutredningens skriftserie [22] 
 Tillsyn över advokater m m. [31] Utvecklingssamarbete på rättsområdet. [32] Likvidation av aktiebolag. [36] 
 Demokratin i den offentliga sektorns förändring. Demokratiutredningens skriftserie. [40] 
 Oberoende, ägande och tillsyn i revisionsverksamhet. [43] Ekonomisk brottslighet och sekretess. [53] Globaliseringen och demokratin. 
 Demokratiutredningens skriftserie. [56] Löser juridiken demokratins problem? Demokratiutredningens skriftserie. [58] 
 Brottsförebyggande arbete i landets kommuner. [61] Representativ demokrati. Demokratiutredningens skriftserie. [64] 
 Demokratin och det gemensamma bästa. Demokrati- utredningens skriftserie. [74] 
 Maktdelning. Forskarvolym I. Demokratiutredningen. [76] 
 Demokratiteori och medborgarskap. Forskarvolym II. Demokratiutredningen. [77] 
 Demokratiopinioner. Demokratiutredningens skriftserie. [80] 
 Förhandlingsersättning till hyresgästorganisation. [81] Globalisering. Forskarvolym IX. Demokratiutredningen. [83] 
 Civilsamhället. Forskarvolym VIII. Demokrati- utredningen. [84] 
 Granskningskommissionens betänkande i anledning av Brottsutredningen efter mordet på statsminister 
 Terry. [88] 
 Premiär för personval. [92] 
 Det unga Folkstyret. Forskarvolym VI. Demokratiutredningen. [93] 
 Statistikreformen. – Utvärdering och förslag till utveckling. Bilaga: Uppsatser skrivna för utvärderingen av reformen. [96] 
 Olydiga medborgare. Om flyktinggömmare och djurrättsaktivister. Demokratiutredningens skriftserie. [101] Regionreform på försök – första stegen mot en ny regional samhällsorganisation. [103] Nya samboregler. [104] 
 Handläggning av  
 ungdomsmål-en 
  utvärdering av 1995 års ungdomsmålsreform.[108] 
 Civilsamhället som demokratins arena. Några kritiska reflektioner. Demokratiutredningens skriftserie. [112] Medborgarnas erfarenheter. Forskarvolym V. 
 Demokratiutredningen. [113] 
 Den regionala samhällsorganisationen i vissa europeiska stater. En översättning i urval av antologin The Intermediate Level of Government in European States. Complexity versus democracy. [116] 
 IT i demokratins tjänst. Forskarvolym VII. Demokratiutredningen. [117] 
 Kommunal uppdragsverksamhet inom kollektivtrafiken 
 – utvärdering av försöksverksamheten. [118] Avkorporativisering och lobbyism. Forskarvolym XIII. Demokratiutredningen. [121] 
 Konsumentprisindex. [124] 
 Politikens medialisering. Forskarvolym III. Demokratiutredningen. [126] Demokratins estetik. Forskarvolym IV. 
 Utrikesdepartementet 
 Ökad rättssäkerhet i asylärenden. [16] Sverige och judarnas tillgångar. [20] 
 Följdleveranser i samband med export av krigsmateriel. [38] 
 Näringslivetsutveckling i Östersjöregionen. [125] 
 Försvarsdepartementet 
 Effektivare Totalförsvarsstöd i Östersjöområdet. [6] Internationell konflikthantering – att förbereda sig tillsammans. [29] 
 Underrättelsetjänsten – en översyn. [37] Ledande forskning – för säkerhets skull. [110] 
 Socialdepartementet 
 Steriliseringsfrågan i Sverige  
 1935-1975. 
  Ekonomisk ersättning. [2] 
 Statens offentliga utredningar 1999 
 Systematisk förteckning 
 Garantipension och Bosättningstillägg för personer födda år 1937 eller tidigare. [17] 
 Lindqvists nia – nio vägar att utveckla bemötandet av personer med funktionshinder. [21] 
 Bo tryggt – Betala rätt. Särskilda boendeformer för äldre samt avgifter för äldre- och handikappomsorg. [33] Ökade socialbidrag. En studie om inkomster och socialbidrag åren 1990 till 1996. [46] 
 Smittskydd, samhälle och individ. Del A+B. [51] Inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer. [52] Barnombudsmannen – företrädare för barn och ungdomar.[65] 
 God vård på lika villkor? – om statens styrning av hälso- och sjukvården + 2 bilagor. [66] Oseriösa bostadsförmedlare. [71] Boendesociala effekter av konkurser och rekonstruktioner – bostadsrättsföreningar och egnahem. [72] 
 Handikappombudsmannens framtida förutsättningar och arbetsuppgifter. [73] 
 Statsbidrag till handikapporganisationer. [89] Narkotikastatistik. Om samhällets behov av information om narkotikautveckling. [90] 
 Socialtjänst i utveckling. Del A och B – Bilagor. [97] Översyn av stiftelsen för internationell rapportering av läkemedelsbiverkningar. [99] 
 Behandling av personuppgifter inom socialtjänsten. [109] 
 Mat som medicin. [114] 
 Från en art till en annan – transplantation från djur till människa. [120] 
 Finansdepartementet 
 Märk väl! [7] 
 Införsel av beskattade varor. [26] Kontantmetod för småföretagare. [28] 
 Fastighetsmäklarnämnden – effektivare tillsyn. [35] Mervärdesskatt – Frivillig skattskyldighet. [47] 
 En ny tullag. [54] 
 Begränsad fastighetsskatt. [59] Bilen, miljön och säkerheten. [62] 
 Källskatt på utdelning och royalty till begränsat · skattskyldiga. [79] 
 Vårdslös kreditgivning samt sekretess i banker m.m. [82] Förmåner och ökade levnadskostnader. [94] 
 Skatt – Tull – Exekution – Normer för behandling av personuppgifter. [105] 
 Konsumenterna och IT– en utredning om datorer, handel och marknadsföring. [106] 
 Utbildningsdepartementet 
 God sed i forskningen. [4] Vuxenutbildning för alla? Andra året med Kunskapslyftet. [39] 
 Att lära och leda – En lärarutbildning för samverkan och utveckling. [63] 
 Gentekniknämnden. [70] Likvärdiga villkor. [98] 
 Ansvarsfördelning för internationella program på utbildnings- och ungdomsområdet. [102] Utvärderingen av KY. [119] 
 KY – Kvalificerad yrkesutbildning. [122] 
 Jordbruksdepartementet 
 Yrkesfiskets konkurrenssituation. [3] Samerna – ett ursprungsfolk i Sverige. [25] 
 Jordbruk och miljönytta – nytt miljöprogram för- jordbruket. [78] 
 Kulturdepartementet 
 Den framtida kommersiella lokalradion. [14] Frågor till det industriella samhället. [18] Yttrandefriheten och konkurrensen – Förslag till mediekoncentrationslag m. m. [30] 
 Svenskt medborgarskap. [34] 
 Bevara dokumentärfilmens kulturarv. Åtgärdsförslag samt förslag till ett centrum för dokumentärfilm och en filmvårdscentral. [41] 
 Invandrare som företagare. [49] 
 Konvergens och förändring. Samordning av lagstift- ningen för medie- och telesektorerna. [55] Brandkatastrofen i Göteborg. 
 Drabbade Medier Myndigheter. [68] Bibeln – texterna. 
 Gamla testamentet I. Volym 1. Gamla testamentet II. Volym 2. 
 Tillägg till Gamla testamentet. De apokryfa eller deuterokanoniska skrifterna. Volym 3. 
 Nya testamentet. Volym 4. [100] Mötesplats för design och konsthantverk. [123] 
 Näringsdepartementet 
 Effektiva värme- och miljölösningar. [5] Utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet. 
 Förslag till inriktning av nya mål 3 inom EG:s struktur- fonder. [23] 
 EG:s strukturstöd. Ny organisation för de geografiskt avgränsade strukturfondsprogrammen. [24] 
 Delta – Utredningen om deltidsarbete, tillfälliga jobb och arbetslöshetsersättningen. [27] 
 Statens offentliga utredningar 1999 
 Systematisk förteckning 
 Ny luftfartslag. [42] Öppen elmarknad. [44] 
 Lära av Rodriguez. Den andra delrapporten och slutredovisning. [48] 
 Rikstrafiken – En ny myndighet. [57] Kundvänligare taxi. [60] 
 Individen och arbetslivet. Perspektiv på det samtida arbetslivet kring sekelskiftet 2000. [69] 
 Bredband för tillväxt i hela landet.  
 Närings-, 
  regional- och välfärdspolitiska aspekter på  
 IT-infrastrukturen. 
  [85] 
 PC:n är död – länge leve PC 
 : 
 n! Nya möjligheter för Sverige. En rapport från hearingen "Efter PC:n" anordnad av  
 IT-kommissionen 
  juni 1999.[86] Vagnbolag för järnvägen. [87] 
 En översyn av jämställdhetslagen. [91] 
 Småskalig elproduktion samt mätning och debitering av elförbrukning. [95] 
 Nya mål 3 för utveckling av mänskliga resurser i arbetslivet. [107] 
 Att söka kostnadseffektiva lösningar inom klimatområdet. [111] 
 Handel med gas i konkurrens. [115] 
 Miljödepartementet 
 Slutförvaring av kärnavfall. Kommunerna och platsvalsprocessen. [45] 
 Skyddsjakt på varg. [50] 
 KÄRNAVFALL – metod – plats – miljökonsekvens. KASAMs yttrande över SKBs  
 FUD-program 
  98. [67] Rätt plats för vindkraften. Del 1 och Del 2. [75] Gröna nyckeltal – följ den ekologiska omställningen. [127]