SOU 1997:131 
  
 Bilaga 6  
 285 
  
 Tänkbara behållningar på premiepensionskonton 
 Promemorians syfte är att ge en bild av olika tänkta personers behållning på premiepensionskontot. Beräkningarna bygger på en rad olika anta- ganden om real tillväxt av bruttonationalprodukten (BNP) samt real av- kastning på den tillfälliga respektive löpande förvaltningen. 
 Antaganden om tillväxt m.m. 
 Den genomsnittliga reala  
 BNP-tillväxten 
  var under perioden  
 1951-1996 
  ca 2,7 procent per år. Under 1950- och  
 1960-talet 
  var tillväxten emel- lertid jämfört med övriga tioårsperioder relativt hög. En förklaring till den höga tillväxten som brukar framhållas är att Sverige efter andra världskriget till skillnad från en rad andra europeiska länder hade en in- takt produktionsapparat. Det framgår av tabell 1 att den genomsnittliga reala årliga  
 BNP-tillväxten 
  blir en procentenhet lägre om 1950- och 60- talen exkluderas ur observationsperioden. Inledningen av  
 1990-talet 
  fö- refaller emellertid inte heller uppvisa något mönster som med stor san- nolikhet kan påföras framtiden. Det är den enda enskilda period som uppvisar tre på varandra följande år med fallande real BNP. I figur 1 nedan åskådliggörs grafiskt den reala årliga  
 BNP-tillväxten 
  under perio- den  
 1951-1996. 
  
 286 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 1997:131 
  
 Figur 1. Å rlig real  
 BNP-tillväxt 
 1991-års 
  priser, åren  
 1951-1996 
  
 7,00 
  
 6,00 
  
 5,00 
  
 4,00 
  
 förändring 
  
 3,00 
  
 Årlig procentuell 
  
 2,00 
  
 1,00 
  
 0,00 
  
 1951 
  
 1953 
  
 1955 
  
 1957 
  
 1959 
  
 1961 
  
 1963 
  
 1965 
  
 1967 
  
 1969 
  
 1971 
  
 1973 
  
 1975 
  
 1977 
  
 1979 
  
 1981 
  
 1983 
  
 1985 
  
 1987 
  
 1989 
  
 1991 
  
 1993 
  
 1995 
  
 -1,00 
  
 -2,00 
  
 -3,00 
  
 Källa:  
 SCB 
  
 I Ds 1995:41 anges att de pensioner som betalas ut från fördelningssys- temet skall pris- och följsamhetsregleras. Det innebär att ålderspensionen skall räknas upp med prisutvecklingen, givet att den reala tillväxten av inkomsterna i samhället uppgår till en viss tillväxtnorm. Avviker den faktiska realinkomsttillväxten från normen görs vid indexeringen ett av- drag eller ett påslag med vad som motsvarar avvikelsen. 
 1  
 Utgångspunk- ten för normen såsom redovisad i Ds 1995:41 är en real tillväxt om 1,5 procent per år. I det kortare perspektivet med  
 1990-talet 
  i fokus förefal- ler det vara ett något djärvt antagande. Sett i ett längre perspektiv, under en  
 45-års 
  period, framstår det emellertid som ett rimligt antagande. Ut- redningens beräkningar nedan bygger på antaganden om en real BNP- tillväxt om  
 0-2 
  procent. 
  
 1  
 Teoretiskt bestäms reallönernas ökning långsiktigt av real  
 BNP-ökning; 
  däremot visar det sig empiriskt att vissa kortsiktiga avvikelser förekommer. 
  
 SOU 1997:131 
  
 Bilaga 6  
 287 
  
 Tabell 1. Den genomsnittliga årliga reala  
 BNP-tillväxten 
 2 
  
 (1991-års 
  priser) m.m., under olika tidsintervall, åren  
 1951-1996, 
  procent 
  
 Real BNP- 
  
 Riskfri real- 
  
 Real 
  
 Real aktie- 
  
 tillväxt 
  
 ränta 
 3 
  
 obligations- 
  
 avkastning 
  
 avkastning 
  
 1951-1996 
  
 2,66 
  
 1,5 
  
 1,2 
  
 8,4 
  
 1960-1996 
  
 2,50 
  
 2,1 
  
 2,4 
  
 7,9 
  
 1970-1996 
  
 1,82 
  
 2,4 
  
 3,3 
  
 9,3 
  
 1980-1996 
  
 1,46 
  
 5,1 
  
 6,9 
  
 16,6 
  
 1990-1996 
  
 0,63 
  
 5,9 
  
 12,1 
  
 7,9 
  
 Källa:  
 Frennberg  Moyer, SCB, egna beräkningar 
 Den riskfria årliga reala räntan har i genomsnitt under den studerade perioden (åren  
 1951-1996) 
  varit 1,5 procent. I den tillfälliga förvaltning- en ges ett visst utrymme för aktiv förvaltning av medlen, då Pre- miepensionsmyndigheten görs till kontohavare och Riksgäldskontoret till motpart. Det blir möjligt att placera på den för en  
 30-dagars 
  statsskuldväxel. Utredningen räknar i det följande något längre löptider, vilket bör ge en högre avkastning jämfört med med en årlig real avkast- ning om  
 2-3 
  procent från den tillfälliga förvaltningen. 
 Under större delen av  
 1970-talet 
  rådde det negativ real ränta, dvs. inflationen mätt som KPI var högre än avkastningen för den riskfria räntan. Under  
 1980-talet 
  och framförallt under  
 1990-talet 
  har emellertid den årliga reala räntan ökat och har i genomsnitt under perioden 1980- 1996 varit 5,1 procent, vilket sett i ett internationellt perspektiv är rela- tivt högt. 
  
 2 
  
 Beräknat som det geometriska medelvärdet för perioden. 
  
 3 
  
 Den reala avkastningen för real riskfri ränta, real obligations- och aktieavkastning 
  
 har beräknats som,  
 R 
  
 real, i 
  
 = 
  
 (1  
  
 +  
  
 R 
 nominell, t =i  
 ) 
  
 -  
  
 1 
 , där  
 p  
 = inflation och  
 R  
 = 
  
 (1 +  
 p  
  
 t=i  
 ) 
  
 avkastningen. 
  
 288 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 1997:131 
  
 Figur 2. Real avkastning på ettårsinvesteringar i olika tillgångsslag, 
  
 åren  
 1951-1996 
  
 60 
  
 50 
  
 Real aktieavkastning 
  
 Real riskfri ränta 
  
 Real obligationsavkastning 
  
 40 
  
 30 
  
 20 
  
 10 
  
 0 
  
 -10 
  
 -20 
  
 -30 
  
 -40 
  
 195012 
  
 195212 
  
 195412 
  
 195612 
  
 195812 
  
 196012 
  
 196212 
  
 196412 
  
 196612 
  
 196812 
  
 197012 
  
 197212 
  
 197412 
  
 197612 
  
 197812 
  
 198012 
  
 198212 
  
 198412 
  
 198612 
  
 198812 
  
 199012 
  
 199212 
  
 199412 
  
 199612 
  
 Källa:  
 Perez, egna beräkningar 
  
 Den reala genomsnittliga avkastningen för aktier respektive obligationer var under perioden  
 1951-1996 
  i genomsnitt 8,4 procent respektive 1,2 procent per år. Såvitt avser den löpande förvaltningen gör utredningen i det följande de relativt försiktiga antagandena om en årlig real avkast- ning om  
 3,5-6 
  procent. 
 Några exempel på intjänande i premiereservsystemet 
 Nedan görs en genomgång av hur åtta enskilda personers behållning på premiepensionskontot utfaller beroende på den enskildes pensionsgrun- dande inkomst, real  
 BNP-tillväxt 
  samt den reala avkastningen på den tillfälliga respektive löpande förvaltningen. Beräkningarna beaktar inte förvaltningskostnader, administrativa kostnader och arvsvinster. 
  
 SOU 1997:131 
  
 Bilaga 6  
 289 
  
 Vidare bortses från val av och kostnad för efterlevandeskydd. I samtliga åtta exempel har antagits att uttag görs vid 65 års ålder, vilket innebär att skillnader i antal år har antagits ligga i början av det yrkesverksam- ma livet. Exemplen är valda så att person 1 har den bästa behållningen och person 8 den sämsta. 
 Person 1 har 45 yrkesverksamma år och tjänar under dessa maximala 7,5 basbelopp, dvs. 277 500 kr per år. 
 Person 2 har 41 yrkesverksamma år; 5 år 166 500 kr, 5 år 222 000 kr och 31 år 277 500 kr. 
 Person 3 har 44 yrkesverksamma år; 7 år 111 000 kr, 10 år 138 750 kr, 10 år 166 500 kr, 10 år 194 250 kr och 7 år 222 000 kr. 
 Person 4 har 40 yrkesverksamma år och tjänar under dessa 180 000 kr per år. 
 Person 5 har 35 yrkesverksamma år; 10 år 175 000 kr, 15 år 150 000 kr och 10 år 100 000 kr. 
 Person 6 har 35 yrkesverksamma år; 10 år 100 000 kr, 15 år 150 000 kr och 10 år 175 000 kr, dvs. livsinkomsten är spegelvänd jämfört med per- son 5. 
 Person 7 har 30 yrkesverksamma år; 10 år 75 000 kr, 10 år 100 000 kr och 10 år 125 000 kr. 
 Person 8 har 25 yrkesverksamma år; 10 år 75 000 kr, 10 år 85 000 kr och 5 år 70 000 kr. 
 I tabell 2 nedan anges den totala behållningen på premiepensionskontot samt månadsbelopp. 
 4 
  
 Antagandena om tillväxt och avkastning är rangordnade så att A ger bästa utfall osv. I syfte att underlätta tabelläsningen anges exemplen nedan i koordinatform dvs. (A,1) osv. 
  
 4  
 I tabellerna har även angivits uttag per månad, förutsatt att uttag sker vid  
 65-års 
  ålder (14,7 har använts som delningstal). 
  
 290  
 Bilaga 6 
  
 SOU 1997:131 
  
 Tabell 2. Sammanställning av årliga reala tillväxt- och avkastningsantaganden för de åtta tidigare presenterade personerna 
  
 Alla belopp i kronor 
  
 Reala 
  
 Person 1 
  
 Person 2 
  
 Person 3 
  
 Person 4 
  
 Person 5 
  
 Person 6 
  
 Person 7 
  
 Person 8 
  
 antaganden 
  
 A 
  
 BNP-tillv: 
  2% 
  
 1 691 404 
  
 1 090 299 
  
 805 273 
  
 782 416 
  
 483 400 
  
 386 594 
  
 190 162 
  
 110 842 
  
 Tillf. fö rv: 3% 
  
 9 588 
 5 
  
 6 181 
  
 4 565 
  
 4 435 
  
 2 740 
  
 2 192 
  
 1 078 
  
 628 
  
 Lö p. fö rv: 6% 
  
 B 
  
 BNP-tillv: 
  2% 
  
 1 666 832 
  
 1 074 460 
  
 793 575 
  
 771 049 
  
 476 377 
  
 380 978 
  
 187 399 
  
 109 231 
  
 Tillf. fö rv: 2% 
  
 9 449 
  
 6 091 
  
 4 499 
  
 4 371 
  
 2 701 
  
 2 160 
  
 1 062 
  
 619 
  
 Lö p. fö rv: 6% 
  
 C 
  
 BNP-tillv: 
  1% 
  
 1 457 419 
  
 949 847 
  
 699 050 
  
 681 661 
  
 424 691 
  
 342 783 
  
 170 980 
  
 100 665 
  
 Tillf. fö rv: 3% 
  
 8 262 
  
 5 385 
  
 3 963 
  
 3 864 
  
 2 408 
  
 1 943 
  
 969 
  
 571 
  
 Lö p. fö rv: 6% 
  
 D 
  
 BNP-tillv: 
  1,5% 
  
 1 031 376 
  
 712 592 
  
 513 585 
  
 505 771 
  
 324 870 
  
 271 830 
  
 140 864 
  
 84 926 
  
 Tillf. fö rv: 2% 
  
 5 847 
  
 4 040 
  
 2 911 
  
 2 867 
  
 1 842 
  
 1 541 
  
 799 
  
 481 
  
 Lö p. fö rv: 4,5% 
  
 E 
  
 BNP-tillv: 
  2% 
  
 992 163 
  
 692 901 
  
 497 528 
  
 490 330 
  
 316 339 
  
 266 387 
  
 138 722 
  
 83 846 
  
 Tillf. fö rv: 2% 
  
 5 625 
  
 3 928 
  
 2 820 
  
 2 780 
  
 1 793 
  
 1 510 
  
 786 
  
 475 
  
 Lö p. fö rv: 4% 
  
 F 
  
 BNP-tillv: 
  1% 
  
 831 119 
  
 590 820 
  
 422 296 
  
 417 551 
  
 272 275 
  
 232 728 
  
 123 381 
  
 75 436 
  
 Tillf. fö rv: 2% 
  
 4 712 
  
 3 349 
  
 2 394 
  
 2 367 
  
 1 544 
  
 1 319 
  
 699 
  
 428 
  
 Lö p. fö rv: 4% 
  
 G 
  
 BNP-tillv: 
  0,75% 
  
 796 813 
  
 568 645 
  
 406 090 
  
 401 783 
  
 262 598 
  
 225 258 
  
 119 920 
  
 73 512 
  
 Tillf. fö rv: 2% 
  
 4 517 
  
 3 224 
  
 2 302 
  
 2 278 
  
 1 489 
  
 1 277 
  
 680 
  
 417 
  
 Lö p. fö rv: 4% 
  
 H 
  
 BNP-tillv: 
  1% 
  
 729 985 
  
 529 586 
  
 376 388 
  
 372 820 
  
 245 430 
  
 212 963 
  
 114 510 
  
 70 583 
  
 Tillf. fö rv: 2% 
  
 4 138 
  
 3 002 
  
 2 134 
  
 2 113 
  
 1 391 
  
 1 207 
  
 649 
  
 400 
  
 Lö p. fö rv: 3,5% 
  
 I 
  
 BNP-tillv: 
  0% 
  
 705 669 
  
 508 898 
  
 362 680 
  
 359 385 
  
 236 325 
  
 204 808 
  
 110 328 
  
 68 127 
  
 Tillf. fö rv: 2% 
  
 4 000 
  
 2 885 
  
 2 056 
  
 2 037 
  
 1 340 
  
 1 161 
  
 625 
  
 386 
  
 Lö p. fö rv: 4% 
  
 Vid en given inkomst spelar antaganden om real  
 BNP-tillväxt 
  samt den reala löpande avkastningen störst roll för behållningen på premiepen- sionskontot. Avkastningen på den tillfälliga förvaltningen är i detta sammanhang av underordnad betydelse. 
 Vikten av vilken real  
 BNP-tillväxt 
  som antas framgår av en jämförel- se mellan exempel (E,2) och (I,2). I det första exemplet (E,2) antas den reala  
 BNP-tillväxten 
  vara 2 procent, medan den antas vara noll i exem- pel (I,2). I exempel (E,2) är behållningen på premiepensionskontot 36 procent högre än behållningen i exempel (I,2). Det motsvarar en skillnad i behållningen på 184 003 kr eller 1 043 kr per månad. 
  
 5  
 Avser månadsbelopp. 
  
 SOU 1997:131 
  
 Bilaga 6  
 291 
  
 Betydelsen av den löpande förvaltningen kan illustreras med en jäm- förelse mellan exemplen (Williams) och (E,1). I det första exemplet (Williams), då den löpande reala avkastningen är 6 procent per år, dvs. 2 procentenhe- ter högre än i (E,1) är behållningen på premiepensionskontot 1 666 832 kr och månadsbeloppet 9 449 kr. I exempel (E,1) är behållningen på premiepensionskontot 992 163 kr och månadsbeloppet 5 625 kr. Således en skillnad i behållning på premiepensionskontot på 674 669 kr eller 3 824 kr per månad. En ökning av avkastningen från den löpande för- valtningen med två procentenheter medförde alltså att behållningen på premiepensionskontot blev 68 procent högre. Som en jämförelse kan pe- kas på exemplen (A,1) och (Williams), där en ändring med 1 procentenhet av antagandet om avkastningen från den tillfälliga förvaltningen bara med- för en ändring med 1,5 procent av behållningen på premiepensionskon- tot. 
 Den nu redovisade effekten är starkare ju längre tid personen sparar; person 1 har den längsta yrkesverksamma tiden av alla exempel- personerna. För person 8, som har den kortaste yrkesverksamma tiden, uppgår skillnaden mellan (B,8) och (E,8) bara till 30 procent. (Som angetts ovan antas skillnader i antalet yrkesverksamma år ligga i bör- jan.) 
 Som delvis redan framgått är det viktigt för utvecklingen av tillgodo- havandet på premiepensionskontot  
 när  
 pensionsrätten tjänas in; ju tidi- gare i livet pensionsrätten tjänas in, desto högre blir tillgodohavandet. Detta kan belysas genom en jämförelse mellan personerna 5 och 6. De har samma antal yrkesverksamma år och samma totala livsinkomster, men inkomsterna är spegelvända i tiden. Den högre intjäningen i början av livet leder till att person 5 vid  
 65-års 
  ålder enligt antagandena på rad A har 25 procent högre behållning på premiepensionskontot än person 6. 
 Slutsatsen av det ovanstående är alltså att det för den slutliga behåll- ningen på premiepensionskontot (och därmed för pensionens storlek) är av stor betydelse när under livet pensionsrätten tjänas in, hur stor den reala  
 BNP-tillväxten 
  blir och hur stor avkastningen från den löpande förvaltningen blir. Avkastningen från den tillfälliga förvaltningen spelar däremot en underordnad roll.