00benn.fm Page 75 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
 Utanför demokratin 
 Om det minskade valdeltagandets sociala och politiska rötter 
 Gomez och Burns 
 Andelen röstande i svenska riksdagsval var som högst 1976. Då rös- tade 91,8 procent av valmanskåren. Allt sedan  
 1920-talet 
  hade valdel- tagandet ökat. I och med  
 1970-talets 
  höga valdeltagande placerade sig Sverige som ett av länderna med det högsta valdeltagandet i hela värl- den. 
 Sedan 1976 har valdeltagandet sjunkit. Nedgången har fortgått i två etapper. Den första stora nedgången skedde mellan 1985 och 1988 års val; en minskning från 89,9 till 86,0 procent. Nedgången återhämtades aldrig. Den späddes på ytterligare mellan 1994 och 1998, då enbart 81,4 procent av väljarna valde att rösta i riksdagsvalet. Det är den kraftigaste nedgången i modern svensk politisk historia. Valresultatet 1998 innebar att 1 228 541 röstberättigade svenska medborgare avstod sin rättighet att rösta i riksdagsvalet, och att sof- fan blev det tredje största partiet i Sverige. Sverige har vid ingången till  
 2000-talet 
  ett valdeltagande som vi får gå tillbaka till  
 1950-talet 
  för att finna motsvarighet till. Men trots det tillhör Sverige fortfa- rande en av de demokratier i världen som har ett relativt högt valdel- tagande. Valdeltagande över 80 procent är endast förunnat ett knappt  
 40-tal 
  länder. Räknar vi på det genomsnittliga valdeltagandet under hela efterkrigstiden återfinns Sverige bland de tjugo länder som har det allra högsta valdeltagandet. 
 1 
  
 I den politiska debatten i Sverige har det lägre valdeltagandet 1998 diskuterats i termer av katastrof. Allvaret i debatten kan sökas i minst fyra skäl. 
 2  
 För det första finns det en svag trend av sjunkande valdel- tagande i de etablerade västerländska demokratierna. 
 3  
 För det andra har valdeltagandet i de två svenska val som genomförts till  
 EU-parla- 
  mentet 1995 och 1999 inte ens lyckats locka hälften av de röstberätti- gade till valurnorna (41,6 respektive 38,8 procent). 
 4  
 För det tredje var 
 75 
  
 00benn.fm Page 76 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 minskningen av valdeltagandet mellan 1994 och 1998 den största någonsin i ett svenskt riksdagsval. För det fjärde har vi i Sverige sedan länge haft en trend av förändrat väljarbeteende som oroat. 
 Andelen medlemmar i de politiska partierna minskar, förtroendet för politiker sjunker och partiernas grepp om väljarna minskar. Partiby- ten och röstsplittring har ökat. 
 5 
  
 Oron för demokratins framtid är inget unikt svenskt fenomen. Hösten 1999 hölls ett seminarium vid Uppsala universitet där fem ledande demokratiforskare presenterade sin syn på demokratins till- stånd i världen. Seminariet var benämnt The Future of Democracy. Forskarna i fråga var de fem skytteanska pristagarna i statsvetenskap, världens största pris inom samhällsvetenskapen, Mcpherson, Douglas, Gentry, Benson och Blair som talade om olika aspekter av demokratin. Vad som förenade dem var att samtliga oroade sig för demokratins framtid; kanske särskilt dess framtid i de relativt sett unga demokratierna. Sett ur detta perspektiv är också det sjunkande valdeltagandet i de mer etablerade demokra- tierna oroande. Pristagarnas budskap var att vi alla måste hjälpa till och kämpa för demokratins fortlevnad. 
 Innebär det lägre valdeltagandet att den svenska demokratin håller på att urholkas? Sker nedgången i lika stor utsträckning i olika sociala grupper eller är det i särskilda grupper av befolkningen som vi kan finna särskilt markanta nedgångar? I eftervalsdebatten argumentera- des såväl för att det ökande  
 icke-röstandet 
  handlade om en aktiv pro- test mot det politiska systemet som att det var en effekt av apati eller uppgivenhet i vissa väljargrupper. Är det så att en grupp resurssvaga medborgare aktivt väljer att ställa sig utanför den demokratiska beslutsprocessen eller är det så att känslan av att vara utanför arbets- marknaden, samhällsgemenskapen eller liknande medför att röst- handlingen uppfattas som meningslös för allt fler medborgare? 
 6  
 Så här motiverade några  
 icke-röstare 
  som vi talat med varför de inte rös- tade i riksdagsvalet 1998: Jag tänkte att jag ger tusan i det där. Har tappat förtroendet. Det blir inte bättre. De bara lovar och håller inte löftena. Jag röstade ej p.g.a. dålig solidaritet, broderskap och jäm- likhet. 
 7 
  
 Vilka faktorer styr valdeltagandet 
 Tidigare forskning om valdeltagande har bl.a. lyft fram tre olika typer av faktorer som viktiga förklaringar till väljarens beslut att rösta vid respektive valtillfälle. Den första avser väljarens egna resurser. Med 
 76 
  
 00benn.fm Page 77 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 resurser avses t.ex. kunskap, utbildning och inkomstnivå. För det andra handlar det om väljarens egen mobilisering i betydelsen att ta till sig budskap förmedlade av t.ex. partier och massmedier i valrörel- serna. Den tredje typen av faktorer behandlar olika politiska faktorer, t.ex. väljarnas uppfattningar av den egna rösthandlingens betydelse. Uppfattar väljaren sin röst som oväsentlig för valutgången eller poli- tikens utformning tenderar han att avstå rösthandlingen i högre utsträckning än en väljare som uppfattar den egna rösten som bety- delsefull för valutgången eller politikens utformning. 
 8  
 Denna faktor analyseras i bokens nästa kapitel av Guerra och Perez. Vi skall istället koncentrera oss på en annan delmängd av de politiska faktorerna som har att göra med väljarnas intresse för poli- tik och deras engagemang för t.ex. de politiska partierna. Kan det vara så att det är en politiskt medveten handling att avstå från att rösta? Väljare som inte röstar p.g.a misstro mot politiker och partier ger ju uttryck för en åsikt genom att välja att inte rösta i allmänna val. 
 Kelley har analyserat valdeltagandet i 37 demokratier. 
 9  
 Han kommer fram till att individuella faktorer som sociala resurser och politiskt engagemang, om du är rik eller fattig, politiskt intresse- rad eller ointresserad, spelar roll för huruvida en enskild väljare deltar i ett nationellt val eller inte. Men att andra faktorer, kulturella skillna- der mellan länder, skillnader mellan politiska system och valsystem, är viktigare faktorer för att förklara graden av variation i valdelta- gande mellan olika länder. Huruvida du är, t.ex., svensk eller ameri- kan förklarar i en länderkomperativ analys mer i statistisk mening om du röstar eller inte röstar, än t.ex. väljarens intresse eller ointresse för politik. 
 Valdeltagande är högre i länder med proportionellt valsystem och med röstplikt. Det är också gynnsamt för valdeltagandet om valet hålls på söndagar och om det finns möjlighet till poströstning. När vi jämför valdeltagande mellan olika länder är också en faktor som Bailey benämner electoral saliency, valets  
 betydelse 
 , viktig 
 10 
 . I länder där utgången av valet spelar en stor roll för hur landet kommer att styras kan vi räkna med ett högre valdeltagande. Schweiz och USA brukar framhållas som exempel på länder där parlamentsvalen ur väljarperspektiv är mindre betydelsefulla (salient). Utgången av t.ex. folkomröstningar och presidentval har större inverkan på hur de politiska besluten i Schweiz och USA kommer att formas. Därför är parlamentsvalen mindre betydelsefulla och väljarna stimuleras i min- dre grad att delta i dessa val. 
 Det sjunkande valdeltagandet i Sverige kan knappast förklaras av de faktorer som Bailey visat vara de mest viktiga. De förklarar sna- 
 77 
  
 Haas 78 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 rare varför valdeltagandet, jämfört med många andra länder, fortfa- rande är relativt högt i Sverige. Vi röstar på söndagar, har möjlighet till poströstning, har ett proportionellt valsystem och har, åtmins- tone i formell mening, betydelsefulla val. I denna mening har vi i det närmaste maximerat möjligheten till ett högt valdeltagande i Sverige. I Sverige saknar vi en faktor som Bailey lyfter fram som betydelse- full för ett högt valdeltagande, nämligen röstplikt. I länder med röst- plikt ligger valdeltagandet cirka 7 procentenheter högre än i jämför- bara länder utan röstplikt. Vi har alltså svårt att se att förklaringen till nedgången i valdeltagandet mellan 1994 och 1998 skulle stå att finna i denna typ av faktorer eftersom vi inte ändrat vårt valsätt i några av dessa avseenden under valperioden. 
 Två förändringar har ändå skett i det svenska valsystemet mellan valen 1994 och 1998. För det första innebar valet 1998 en introduk- tion av personvalsinslag vid svenska riksdagsval och för det andra skedde en förändring i valperiodernas längd. Kan dessa förändringar ha inneburit ett lägre valdeltagande? Om introduktionen av person- valsinslag i valsättet exempelvis innebar att väljarna upplevde valet som krångligare eller att enskilda personvalskampanjer komplicerade partivalet för väljarna kan det få en negativ effekt på valdeltagandet. Det finns en koppling mellan människors åsikt om personvalet och valdeltagande, men den är svag. En analys av data från valundersök- ningen 1998 ger vid handen att bland väljare som var positiva till per- sonvalssystemet var valdeltagandet något högre (85 procent) jämfört med de som var negativt inställda till personvalssystemet (75 pro- cent). 
 11  
 En utökning av valperiodens längd mellan valen skulle, för det andra, kunna diskuteras som förklaring till ett lägre valdeltagande om en utökning av valperiodens längd innebar att partiernas grepp om väljarna i mellanvalsperioden minskade än mer än vad som är brukligt under en kortare period mellan valen. Vi vet nämligen att valrörelser har en mobiliserande kraft på väljarna. I samband med ett riksdagsval ökar t.ex. andelen väljare som känner sig som anhängare till ett parti jämfört med tiden mellan valen. När en sådan partimobi- lisering inte återkommer lika ofta kan det vara möjligt att fler väljare hinner tappa det politiska fotfästet och därför har svårare att hitta tillbaks till sitt parti och kanske överhuvudtaget till de röstandes skara. 
 12  
 Enligt denna tanke skulle täta val utgöra en gynnsam faktor för att bibehålla ett högt valdeltagande. Men resonemanget kan mycket väl vändas på. Alltför täta val skulle kunna bidra till en trött- hetsfaktor som innebär att valdeltagandet sjunker. Mellan 1994 och 1998 gick vi till val i Sverige vid fyra tillfällen; allmänna valen 1994, folkomröstningen om  
 EU-medlemskap 
  1994, Europaparlementsvalet 
 78 
  
 00benn.fm Page 79 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 1995 och de allmänna valen 1998. Men huruvida en sådan trötthets- faktor existerar och har påverkat valdeltagandet 1998 tillåter dess- värre våra data oss ej att undersöka. 
 Valdeltagandet är alltså tillbaka på en nivå som vi närmast återfin- ner vid ordinarie riksdagsval så långt tillbaka som 1956, alltså vid en tid då t.ex. TV:n ännu inte haft sitt genombrott och då en stor del bland de svenska kvinnorna ännu inte etablerat sig på arbetsmarkna- den. 
 13  
 Vi hade då ett samhälle och valrörelser av helt annan art än idag. Och liknande strukturella förändringar som landet genomgått sedan  
 1950-talet 
  har naturligtvis inte inträffat mellan valen 1994 och 1998. Samhällsomdaning eller förändringar i vårt valsystem kan knappast förklara det lägre valdeltagandet 1998. Förklaringen måste således sökas på annat håll. Sådana förklaringar kan eftersökas längs två huvudlinjer. För det första hos partierna och i valrörelserna. Var valrörelsen 1998 mindre spännande och mindre engagerande än tidi- gare? Var partierna sämre på att nå ut med sina budskap till väljarna, som därför hade svårare att finna skillnader mellan partierna och där- för bedömde det som mindre viktigt att rösta? 
 14  
 För det andra kan förklaringar sökas på individnivå bland väljarna själva. Är det så att en allt högre andel svenskar upplever att de står utanför samhället, genom att de t.ex. är arbetslösa eller av andra skäl, och därför finner det meningslöst att rösta. Vi vet att väljarnas resurser i socioekono- miska termer och deras politiska engagemang är kopplat till benägen- heten att rösta. 
 15 
  
 Innan det är dags att ta itu med systematiska analyser av sådana möjliga påverkansfaktorer skall vi kortfattat redogöra för valet 1998 och väljarströmmarna i samband med det. Vi skall i viss mån jämföra med andra val och beskriva väljarnas politiska engagemang och hur de uppfattade valrörelsen 1998. Därefter behandlar vi frågan om soci- ala faktorers betydelse för valdeltagandet samt hur  
 icke-röstarna 
  själva förklarar sitt val att inte rösta. Nästa steg blir att studera kopp- lingen mellan politiska faktorer och valdeltagande. Därefter analyse- rar vi hur sociala faktorer och politiska faktorer sammantaget påver- kar valdeltagandet i en samlad modell, och diskuterar vad som var speciellt med valdeltagandet 1998 jämfört med tidigare val. Avslut- ningsvis skall vi något begrunda vilka konsekvenser det sjunkande valdeltagandet kan tänkas ha för det svenska demokratiska systemet. 
 79 
  
 00benn.fm Page 80 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Material 
 De här redovisade analyserna av valdeltagandet i svenska riksdagsval bygger på de valundersökningar som genomförts av Statistiska cen- tralbyrån och forskare från Statsvetenskapliga institutionen vid Göteborgs universitet. Allt sedan riksdagsvalet 1956 har intervjuun- dersökningar med omfattande urval av röstberättigade svenskar genomförts vid varje ordinarie riksdagsval, vid folkomröstningarna om ATP, kärnkraft samt EU och vid de två valen till Europaparlamen- tet. 
 16  
 Tillsammans med motsvarande studier i USA och i Norge utgör de svenska valundersökningarna de bästa och mest omfattande mate- rialen i världen för analyser av val och väljarbeteende. 
 17  
 Valforsk- ningsprogrammet vid Göteborgs universitet kompletterar sina stu- dier av väljarna med analyser av partierna, kandidaterna, riksdagsleda- möterna och massmedia för att nå ett helhetsgrepp om opinions- bildningen i den representativa demokratin. 
 18  
 Vi har alltså möjlighet att spåra förändringar i olika samhällsgruppers valdeltagande ända tillbaka till 1956. I de flesta kommande analyserna avser vi emellertid att ta vår startpunkt för tidsserierna i det val då valdeltagandet stod som högst, 1976. 
 Analyser av väljarbeteende stöter, som de flesta andra samhällsve- tenskapliga forskningsproblem, på ett antal besvärliga metodpro- blem. Ett första gäller det bortfall vi ställs inför genom att personer som inkluderats i våra slumpmässiga urval avstår från att ställa upp för intervju. Bortfallet i intervjuundersökningar har ökat sett över en längre tidsperiod. På femtiotalet ställde de allra flesta som tillfrågades av SCB upp på att intervjuas. Numera måste vi räkna med att minst en dryg femtedel av de tilltänkta intervjupersonerna avböjer att ställa upp för intervju. Om avhoppen från urvalet skedde helt slumpmäs- sigt skulle inte problemen med representativitet bli så stora. Men vi vet att de som ställer upp för intervju inte är fullt jämförbara med de som inte ställer upp. Bortfallet snedvrider i vissa avseenden våra resultat. Det medför t.ex. att valdeltagandet överskattas i och med att svarsvägran är större bland politiskt oengagerade personer. Ett andra problem är att personer tenderar att rapportera beteenden de uppfat- tar som politiskt korrekta även om de inte utfört dem, t.ex. röst- ning. 
 19 
  
 Vid en analys av andelen väljare som svarade rätt på frågan huru- vida de röstade eller inte jämfört med uppgiften i vallängden för val- undersökningarna  
 1956–1988 
  kan Fowler och Lopez visa att mellan 96 och 98 procent av samtliga tillfrågade har svarat korrekt. Motsvarande siffra för 1998 års undersökning var 
 80 
  
 00benn.fm Page 81 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 97 procent. Andelen felsvar är störst bland personer som inte röstat. Enligt Oliver och Gardner svarar cirka en fjärdedel av  
 icke-rös- 
  tarna felaktigt att de röstat i intervjuerna. 
 20 
  
 Båda dessa problem är möjliga att kontrollera med valforskning- ens väljardata. SCB genomför vid varje val en särskild studie av val- deltagandet som innebär att man går ut till vallängderna och samlar in uppgifter om det faktiska valdeltagandet. Valundersökningens inter- vjupersoner ingår i denna studie; därför vet vi om varje intervjuad person faktiskt har röstat eller ej. Redan i urvalsförfarandet överskat- tas emellertid röstningen något. En aning fler röstande kommer med i valundersökningarnas urval än de som faktiskt röstar i befolkningen som helhet. Sedan förvärras problemet ytterligare genom att bortfal- let är högre bland  
 icke-röstare 
  än bland deltagande väljare. Om vi publicerade valundersökningarnas resultat okorrigerade skulle alltså valdeltagandet framstå som högre än vad det faktiskt var. Också detta problem går att åtgärda. Det gör vi genom att applicera s.k. vikter för alla statistiska analyser som genomförs. Svaret från en person som röstat viktas ned eftersom röstning överskattats, medan svaren från  
 icke-röstare 
  viktas upp eftersom vi underskattat dem. 
 Skevheten i valdeltagande är olika stor bland intervjuade och icke- intervjuade i de olika undersökningarna. Eftersom vi i vissa analyser, där vi har registeruppgifter även för icke- intervjuade (t.ex. kön), kan inkludera samtliga urvalspersoner i analyserna använder vi olika vik- ter för dem som intervjuats och dem som avböjt intervju. De viktfak- torer som använts redovisas i appendix. 
 Riksdagsvalet 1998 
 Riksdagsvalet 1998 har redan klassificerats som katastrofvalet p.g.a. den kraftiga nedgången i valdeltagandet. Inte sällan utpekas valet till  
 EU-parlamentet 
  1995 som roten till det onda. Då gick inte ens hälften av de röstberättigade till vallokalen. Hypotesen är att beslutet att inte rösta 1995 har smittat av sig även på riksdagsvalet. Väljare som smakat på den förbjudna frukten kände nu att de med gott samvete kunde stanna hemma ännu en gång. Isen var så att säga bruten. 
 21  
 Denna tänkbara smittoeffekt kommer inte att analyseras närmare i detta kapitel. Den kommer istället att analyseras på annan plats i denna bok av Guerra och Perkins. 
 Är verkligen valdeltagandet 1998 att betrakta som så lågt att den katastrofstämning som råder i debatten kan betraktas som berätti- gad? Nedan skall vi undersöka huruvida väljarnas politiska engage- 
 81 
  
 Haas 82 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 mang har förändrats på något drastiskt sätt mellan 1994 och 1998. Frågan är helt enkelt om det finns någon uppenbar orsak till det minskade valdeltagande 1998 i ljuset av långsiktiga trender från tidi- gare val. 
 Huruvida det lägre valdeltagandet skall bedömas som oroväck- ande lågt, eller inte, beror delvis på vilka väljare som stannat hemma. Forskningen om svenska väljare har visat på flera betydande skillna- der i väljarnas beteende om vi anlägger ett lite längre tidsperspektiv. Flera trender pekar sammantaget på att partiernas grepp om väljarna har minskat kraftigt sedan  
 1950-talet. 
 22 
  
 Graden av partiidentifikation  
 1956–1998 
  visar t.ex. på en sådan trend. 
 Allt färre svenskar uppfattar sig själva som anhängare av ett poli- tiskt parti. 
 23  
 Andelen svenska väljare som betraktar sig som anhäng- are av ett politiskt parti har minskat från 65 procent 1968 till 42 pro- cent 30 år senare 1998. Tillbakagången från valdeltagandets toppår 1976 är hela 19 procentenheter. 
 En andra trend som visar att partiernas grepp om väljarna har minskat är att väljarna bestämmer sig mycket senare för vilket parti de skall rösta på än vad de gjorde på  
 1960-talet. 
  Partierna har alltmer blivit utlämnade åt händelser i valrörelserna eftersom väljarna bestämmer sig allt senare. Valrörelserna har blivit viktigare. Det finns större vinster och förluster för partierna att göra i valspurten. Ande- len väljare som bestämmer sitt partival under valrörelserna har ökat från 18 procent 1964 till hela 58 procent 1998. Brooks ana- lyser visar också att andelen väljare som byter parti mellan två val har ökat liksom andelen väljare som byter parti under valrörelsen. Röst- splittring, att rösta på olika partier i riksdagsval och t.ex. kommunal- val, är också ett fenomen på frammarsch. 
 24 
  
 Det är inte uteslutet att en del av det sjunkande valdeltagandet står att finna i partiernas minskade grepp om väljarna. Ju mindre väl- jarna känner sig som anhängare till särskilda partier desto rimligare förefaller det att inte välja något på valdagen. Man sviker då partisys- temet som helhet, inte en kär gammal vän. 
 Misstroende mot partier och politiker har ökat i Sverige och något trendbrott 1998 syns inte till i data. 
 25  
 En ökad misstro mot politiker är inte ett unikt svenskt fenomen. Det har noterats även i andra länder under  
 1970-talet. 
  Men vad som till en del är speciellt svenskt är att politikermisstron har fortsatt att öka även under 1980- och  
 1990-talen. 
 26 
  
 Alla s.k. politiska affärer tycks ha satt sina spår i väljarnas förtroende för partier och politiker. 
 27 
  
 Det självrapporterade politiska intresset har sedan 1976 legat på en förhållandevis stabil nivå i samband med valrörelserna. Man kan 
 82 
  
 Davis, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 dock skönja ett svagt avtagande politiskt intresse 1988 och 1998 jäm- fört med respektive föregående val, vilket skulle kunna antyda en koppling mellan valdeltagandets omfattning och det politiska intres- set i valmanskåren. 
 28  
 Den minimala tillbakagången för det politiska intresset i samband med valet 1998 innebar att nivån motsvarar den i samband med valet 1976. Det betyder att nivån för det politiska intresset är identisk i det riksdagsval där vi noterat svenskt rekord i valdeltagande (1976) och i det val där vi noterat den största tillbaka- gången någonsin i valdeltagandet (1998). Det innebär att det är svårt att finna en klar koppling mellan politiskt intresse och valdeltagande på kollektiv nivå. På individnivå räknar vi med att finna ganska starka samband mellan politiskt intresse och valdeltagande. 
 29 
  
 När det gäller det sjunkande valdeltagandet mellan 1994 och 1998 är det naturligtvis intressant att fråga sig huruvida det är fråga om en tillfällig svacka eller en stadigvarande utveckling mot ett lägre valdel- tagande i Sverige. Det är en viss skillnad om grupper av väljare valt att ställa sig utanför den demokratiska valprocessen för alltid eller om  
 icke-röstandet 
  1998 hade med specifika förhållanden vid just det valet att göra. Hur  
 icke-röstarna 
  1998 kommer att agera år 2002 är naturligtvis omöjligt att förutspå med någon säkerhet, men genom att mer i detalj analysera väljarströmmarna mellan 1994 och 1998 kan vi ändå ge en fingervisning om hur stor gruppen väljare som aldrig deltar i riksdagsvalen är. I figur 2.1 redovisas hur stor andel väljare som röstade eller inte i valen 1994 och 1998. 
 Fyra av fem röstberättigade röstade vid båda valen och medför alltså inte något demokratiskt problem. Det gäller också de 3 procent som avstod från att rösta 1994 men som röstade 1998. De som avstod sin rösträtt i både 1994 års val och 1998 års val utgjorde 7 procent av de röstberättigade. Hur stor andel stabila  
 icke-röstare 
  en demokrati kan tillåta sig är ytterst en normativ fråga. Utan att ta ställning i frå- gan kan vi konstatera att denna grupp av svenska väljarkåren har ökat. Becker visar i en analys av panelundersökningen mellan 1973 och 1976, under valdeltagandets guldålder, att gruppen stabila  
 icke-röstare 
  över två på varandra följande val var 4 procent. 
 30  
 Denna grupp har nu nästan fördubblats. Analyser av motsvarande grupp bland  
 icke-röstare 
  över tre på varandra följande val var, enligt Michael resultat för valen  
 1970–1976, 
  3 procent att jämföra med 5 procent för valen  
 1991–1998. 
  Gruppen mycket stabila  
 icke-röstare 
  är således fortfarande relativt liten i Sverige. Den riktigt intressanta gruppen, som också var den som såg till att valdeltagandet 1998 blev så lågt, är de tio procent av väljarkåren som lämnade de röstandes skara mellan 1994 och 1998. Det är här vi finner basen för en ytterli- 
 83 
 00benn.fm Page 84 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Figur 2.1. Andelen röstande i valen 1994 och 1998 i Sverige (procent) 
  
 icke-röstare 
  1994, 
  
 röstare 1998 
  
 3% 
  
 Icke-röstare 
  1994 
  
 och 1998 
  
 7% 
  
 röstare 1994, icke- 
  
 röstare 1998 
  
 10% 
  
 röstare 1994 och 1998 80% 
  
 Kommentar 
 : Analysen bygger på valundersökningens panel  
 1994–1998. 
  Resultaten har viktats efter valdeltagandet 1998. De som röstat blankt räknas här till de röstan- des skara. Enbart röstberättigade vid båda valtillfällena ingår i analysen. Förstagångs- väljare 1998 har alltså inte tagits med i beräkningarna. 
 gare ökning av andelen stabila  
 icke-röstare. 
 31 
  
 För att demokratin inte skall hotas ytterligare är det således viktigt att partiernas arbete under mellanvalsperioderna och inför nästa val särskilt riktas mot denna förhållandevis stora grupp av nya  
 icke-röstare. 
  
 Vi vet att valrörelserna är viktiga för att mobilisera väljarnas intresse och engagemang och att de i samband med partiernas mins- kade grepp om väljarna ökat i betydelse. Det finns mätningar som visar på s.k. valårscykler när det t.ex. gäller graden av partianhängar- skap, dvs. effekter av partiernas mobiliseringsarbete i samband med valen. I figur 2.2 åskådliggörs graden av partianhängarskap bland medborgarna åren  
 1986–1998. 
  Här har vi alltså möjlighet att analy- sera huruvida den ökade tidsperioden mellan valen kan tänkas ha ett finger med i spelet kring det sjunkande valdeltagandet. 
 Partianhängarskapet varierar mellan de år som vi håller val. Vi kan konstatera att i perioden mellan valen är andelen väljare som anger sig 
 84 
  
 Haas 85 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Figur 2.2. Medborgarnas grad av partianhängarskap 1986– 1998 (pro- cent) 
 Fråga: (till personer som uppgivet sig sympatisera med något politiskt parti):  Anser Du Dig vara övertygad anhängare av detta parti? 
 proc ent 80 
  
 66 
  
 70 
  
 70 
  
 65 
  
 62 
  
 60 
  
 63 
  
 62 
  
 62 
  
 59 
  
 50 
  
 59 
  
 53 
  
 50 
  
 53 
  
 40 
  
 48 
  
 30 
 20 
 10 
 0 
  
 1986 
  
 1987 
  
 1988 
  
 1989 
  
 1990 
  
 1991 
  
 1992 
  
 1993 
  
 1994 
  
 1995 
  
 1996 
  
 1997 
  
 1998 
  
 år 
  
 Källa:  
 Gardner  Williams (1998), s. 12. 
 som anhängare av ett parti något lägre än de år då val hålls; då lyckas partierna mobilisera väljarna. 
 32  
 Men som vi tidigare kunde konstatera går graden av partianhängarskap bland väljarna tillbaka under valåren och är 1998 lägre än 1988, 1991 och 1994, nämligen 62 procent. Hur stort avståndet mellan två på varandra följande val är kan tänkas påverka valdeltagandet indirekt. Väljarnas känsla av partianhängars- kap minskar i mellanvalsperioden. Partianhängarskap är i sin tur kopplat till valdeltagandet vilket vi kommer att kunna konstatera senare i kapitlet. Om partiernas mobiliserande kraftinsatser återkom- mer allt mer sällan är det inte omöjligt att partianhängarskapet sjun- ker mer än annars skulle vara fallet och därmed minskar valdeltagan- det något. Huruvida det faktiskt finns en  
 orsak–verkan 
  relation mel- lan valperiodens längd och valdeltagandet i Sverige kan vi inte uttala oss med någon vetenskaplig ackuratess, men vi vill peka på möjlighe- ten. 
 Hur uppfattade svenska väljare valrörelsen 1998 jämfört med val- rörelserna  
 1985–1994? 
  I valundersökningarna har väljarna fått ta ställning till ett antal påståenden om den aktuella valrörelsen och i tabell 2.1 redovisas andelen väljare som instämmer i respektive påstå- ende. 
 85 
  
 Rivera, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Tabell 2.1 Väljarnas bedömning av valrörelserna  
 1985–1998. 
  Andel personer som instämde i respektive påstående (procent). 
 Fråga:  Hur skulle Du vilja beteckna årets valrörelse? Kryssa för de beteckningar som bäst stämmer överens med Din uppfattning. Fler än en beteckning kan anges. 
  
 Valrörelsen 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 innehöll för mycket partikäbbel 
  
 66 
  
 66 
  
 51 
  
 61 
  
 62 
  
 var alltför koncentrerad på partiledarna 
  
 39 
  
 27 
  
 36 
  
 31 
  
 40 
  
 var intressant och spännande 
  
 13 
  
 10 
  
 22 
  
 18 
  
 8 
  
 var alltför konfliktfylld och aggressiv 
  
 36 
  
 26 
  
 13 
  
 16 
  
 12 
  
 svårbegriplig valdebatt i press, radio och TV 
  
 15 
  
 18 
  
 13 
  
 15 
  
 17 
  
 uppvisade klara skillnader mellan partierna 
  
 13 
  
 18 
  
 14 
  
 14 
  
 12 
  
 var saklig och informativ 
  
 3 
  
 3 
  
 6 
  
 5 
  
 2 
  
 Kommentar:  
 Personer som intervjuades före valet har efter valet tillsänts en posten- kät som de sänt in till oss. Vi har data från cirka hälften av de personer som ingår i respektive års undersökning eftersom ungefär halva urvalet intervjuas i besök först efter valet, och denna fråga inte ställdes till dem. 
 Uppfattningen att 1998 års valrörelse var tam får ett visst stöd i data. Vi kan konstatera att endast ett fåtal väljare ansåg valrörelsen 1998 vara intressant och spännande. Endast 8 procent av väljarna instämde i detta påstående. Valrörelsen bedömdes inte heller uppvisa några klara skillnader mellan partierna. Bland väljarna var det bara 12 procent som rapporterade att de uppfattat tydliga skillnader mellan partierna. Om en valrörelse som bedöms vara konfliktfylld och aggressiv likställs med en intensiv valrörelse är väljarnas bedömning av 1998 års valrörelse den motsatta. En dryg tiondel av väljarkåren (12 procent) bedömde valrörelsen som intensiv i den meningen. Det är i samtliga tre fall de lägsta siffror som uppmätts, även om skillna- derna inte är stora i jämförelse med tidigare val. Sammantaget för- medlar resultaten alltså en bild av en valrörelse som knappast tillhört de mer engagerande ur ett väljarperspektiv. 
 Vi har också frågat väljarna huruvida valrörelsen gjort dem mer eller mindre positiva till de politiska partierna. I tabell 2.2 redovisas svaren på denna fråga. 
 För fem av sju partier bedömde väljarna att de blivit mer negativa. Undantagen var kristdemokraterna och vänsterpartiet som stärkte sina aktier under valrörelsen enligt väljarnas bedömning. Även dessa resultat kan sammantaget tolkas som ett missnöje med valrörelsen 1998 och partiernas sätt att driva den. 
 Frågan är om valdeltagandet 1998 är att betrakta som så lågt att 
 86 
  
 Chavez, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Tabell 2.2 Valrörelsens betydelse för sympatin för partierna. Andel personer som blivit mer positiva respektive mer negativa till de olika partierna under valrörelsen 1998 (procent och balans- mått). 
 Fråga:  Har Din inställning till partierna förändrats under årets valrö- relse? 
  
 varken mer 
  
 mer 
  
 positiv eller 
  
 mer 
  
 summa 
  
 balans- 
  
 antal 
  
 parti 
  
 positiv 
  
 negativ 
  
 negativ 
  
 procent 
  
 mått 
  
 personer 
  
 kd 
  
 43 
  
 40 
  
 17 
  
 100 
  
 +26 
  
 800 
  
 v 
  
 40 
  
 40 
  
 20 
  
 100 
  
 +20 
  
 806 
  
 m 
  
 21 
  
 52 
  
 27 
  
 100 
  
 –6 
  
 795 
  
 mp 
  
 19 
  
 53 
  
 28 
  
 100 
  
 –9 
  
 799 
  
 c 
  
 11 
  
 58 
  
 31 
  
 100 
  
 –20 
  
 798 
  
 fp 
  
 11 
  
 56 
  
 33 
  
 100 
  
 –22 
  
 794 
  
 s 
  
 15 
  
 46 
  
 39 
  
 100 
  
 –24 
  
 815 
  
 Kommentar:  
 Balansmåttet har beräknats som andelen som svarat mer positiva minus andelen mer negativa. Frågan ställdes i en postenkät efter valet, tillsänd personer som intervjuades före valet. 
 den katastrofstämning som råder i debatten skall betraktas som berättigad. Om ett lågt valdeltagande är resultatet av tillfälligheter kan man kanske bedöma det som mindre oroande. Vi har emellertid pekat på några trender vilka i de flesta fall visar på ökande avstånd mellan partier och väljare. Trots den ökande klyftan mellan väljare och valda har Sverige hittills haft ett relativt högt valdeltagande. Var- ningssignalerna för ett lägre valdeltagande har vi dock sett länge. Frå- gan som borde ställas är kanske hur valdeltagandet tidigare under  
 1990-talet 
  kunde upprätthållas på en så pass hög nivå som det trots allt befunnit sig på. Ur det längre tidsperspektivet är 1998 års låga valdeltagande knappast överraskande och måste tas på allvar. 
 Tecknen på ett minskat valdeltagande har funnits länge och med tiden förstärkts. Vid valet 1998 slog det igenom. 
 33  
 Om inte partiernas attraktionskraft hos väljarna ökar igen och misstroendet mot det svenska partisystemet bryts får vi sannolikt även i framtiden finna oss i att valdeltagande kring  
 90-procent 
  förblir en utopi. Klarar sedan partierna inte uppgiften att engagera väljarna i intensiva och för väl- jarna betydelsefulla valrörelser kan valdeltagandet sannolikt nå än lägre siffror. Det är, när vi spårar väljarnas attityder bakåt i tiden, inte nedgången 1998 som är en överraskning utan att nedgångar i valdel- tagandet uteblev mellan 1988 och 1994. 
 87 
  
 00benn.fm Page 88 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Men vad fick fördämningen att brista just 1998? En del av en för- klaring kan vara att engagerande valrörelser kan kompensera partier- nas minskade grepp om väljarna och det ökade misstroendet mot par- tier och politiker. Av många bedömare, och av väljarna, karaktärise- rades valrörelsen 1998 som tam. Ett flertal faktorer gjorde den mindre intressant i väljarnas ögon. Exempelvis var regeringsfrågan i praktiken avgjord innan valdagen och det hävdades från en del håll att det var svårt att urskilja klara skillnader mellan partierna. Kombina- tionen av allt större avstånd mellan partier och väljare och en ur väl- jarnas ögon oengagerande valrörelse skulle kunna vara en del av en förklaring till det låga valdeltagandet 1998. 
 Valdeltagandets sociala baser 
 Sociala faktorers betydelse för valdeltagande är förhållandevis väl kartlagda både i internationell och svensk forskning. 
 34  
 Resultaten är samstämmiga från de flesta västerländska demokratier såtillvida att de vi kan kalla lågresursgrupper tenderar att rösta i mindre utsträckning än människor som har det socialt bättre förspänt. I sam- band med valet 1976 noterades det högsta valdeltagandet i Sverige, vid valen 1988 och 1998 gick valdeltagandet tillbaka. För oss är frågan om hur valdeltagandets sociala bas har sett ut och förändrats under en tid med högt deltagande och under tider där deltagandet är på till- bakagång. Har det sjunkande valdeltagandet 1998 slagit igenom jämnt i samtliga sociala grupperingar eller finns det tydliga skillnader i människors  
 icke-röstande 
  i olika sociala grupper? I tabell 2.3 redovi- sas valdeltagandet i några sociala grupper vid valen 1976 till 1998. 
 Innan vi fortsätter måste vi påpeka att en viss försiktighet är påkallad när resultaten skall tolkas. Trots att gruppen  
 icke-röstare 
  ökade 1998 är det förhållandevis få personer vi har lyckats inkludera i våra intervjudata. I hela urvalet ingår 469  
 icke-röstare. 
  För dessa per- soner får vi uppgift om vissa bakgrundsdata, som t.ex. ålder och kön, från SCB. Intervjuade  
 icke-röstare 
  för vilka vi frågar om ytterligare bakgrundsdata uppgår till 239 personer. Vid nedbrytning i flera kate- gorier reduceras antalet  
 icke-röstare 
  snabbt och osäkerheten i termer av statistiska felmarginaler vid tolkningen av resultaten ökar. Antalet förstagångsväljare 1998 i tabell 2.3 utgörs t.ex. endast av 36 personer. Vi har emellertid ändå valt att nästan uteslutande luta oss mot valun- dersökningens data. Förutom valdeltagandets geografiska spridning finns det inte annat än intervjudata att tillgå. I vissa fall (t.ex. kvinnor och mäns röstning) finns det undersökningar från SCB som bygger 
 88 
  
 00benn.fm Page 89 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 på större urval än vi arbetar med och därför har en mindre statistisk osäkerhet, men ett flertal av de egenskaper vi är intresserade att undersöka finns endast tillgängliga i våra studier. På några punkter jämför vi våra resultat med SCB:s studier, men för att kunna värdera resultaten för olika variabler på ett rättvisande sätt har vi ansett det viktigt att genomgående stödja oss på samma undersökningar. Det är också på sin plats att notera att de samband som gäller bivariat, i våra undersökningar, redovisas som steg på vägen till den multivariata modell som våra analyser skall utmynna i. Den slutliga modell som vi tar fram vore inte möjlig att pröva i de data som t.ex. SCB har för handen. 
 Tabell 2.3. Valdeltagande bland män och kvinnor, i olika ålders- grupper, bland boende på olika bostadsorter och bland gifta res- pektive ensamstående  
 1976–1998 
  (procent) 
  
 Valår 
  
 Differens 
  
 1976 
  
 1979 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 94/98 
  
 76/98 
  
 kön 
  
 man 
  
 92,3 
  
 91,1 
  
 90,1 
  
 89,3 
  
 83,5 
  
 85,3 
  
 85,9 
  
 80,1 
  
 –5,8 
  
 –12,1 
  
 kvinna 
  
 91,4 
  
 90,4 
  
 92,2 
  
 90,4 
  
 88,4 
  
 88,2 
  
 87,8 
  
 82,7 
  
 –5,1 
  
 – 8,7 
  
 ålder 
  
 18–22 
  
 87,2 
  
 83,8 
  
 86,3 
  
 83,0 
  
 77,3 
  
 75,7 
  
 83,7 
  
 71,8 
  
 –11,9 
  
 –15,4 
  
 23–30 
  
 89,1 
  
 88,7 
  
 87,7 
  
 84,8 
  
 77,6 
  
 82,6 
  
 83,5 
  
 74,9 
  
 –8,6 
  
 –14,2 
  
 31–40 
  
 92,1 
  
 92,4 
  
 94,1 
  
 92,1 
  
 87,4 
  
 85,3 
  
 85,8 
  
 80,4 
  
 –5,4 
  
 –11,7 
  
 41–50 
  
 97,0 
  
 91,6 
  
 93,8 
  
 92,9 
  
 88,6 
  
 90,1 
  
 90,2 
  
 80,0 
  
 –10,2 
  
 –17,0 
  
 51–60 
  
 92,8 
  
 93,9 
  
 93,3 
  
 92,6 
  
 90,1 
  
 92,3 
  
 89,2 
  
 86,6 
  
 –2,6 
  
 – 6,2 
  
 61–70 
  
 93,1 
  
 92,6 
  
 92,6 
  
 92,0 
  
 90,0 
  
 89.7 
  
 89,7 
  
 90,6 
  
 +0,9 
  
 – 2,5 
  
 71–80 
  
 87,6 
  
 85,3 
  
 87,2 
  
 86,8 
  
 86,4 
  
 85,7 
  
 84,6 
  
 83,0 
  
 –1,6 
  
 – 4,6 
  
 bostadsort 
  
 glesbygd 
  
 94,4 
  
 93,9 
  
 92,7 
  
 88,8 
  
 84,6 
  
 89,4 
  
 87,8 
  
 82,0 
  
 –5,8 
  
 –12,4 
  
 mindre tätort 
  
 92,3 
  
 91,8 
  
 93,2 
  
 89,9 
  
 86,9 
  
 87,4 
  
 87,6 
  
 78,4 
  
 –9,2 
  
 –13,9 
  
 större tätort 
  
 92,4 
  
 89,7 
  
 90,2 
  
 90,3 
  
 85,8 
  
 85,8 
  
 86,2 
  
 83,2 
  
 –3.0 
  
 – 9,2 
  
 Stockholm, Gbg, Malmö 
  
 87,0 
  
 90,3 
  
 91,4 
  
 Rhodes 
  
 87,6 
  
 88,3 
  
 87,7 
  
 85,0 
  
 –2,7 
  
 – 2,0 
  
 civilstånd 
  
 gift/sambo 
  
 95,0 
  
 93,4 
  
 92,8 
  
 93.0 
  
 90,0 
  
 91,1 
  
 89,8 
  
 86,8 
  
 –3,0 
  
 – 8,2 
  
 ensam: änka/änkling 
  
 83,4 
  
 83,5 
  
 87,5 
  
 87,7 
  
 93,2 
  
 85,0 
  
 86,4 
  
 83,8 
  
 –2,6 
  
 + 0,4 
  
 ensam: frånskild/ogift 
  
 88,8 
  
 89,4 
  
 90,7 
  
 82,5 
  
 75,5 
  
 77,0 
  
 80,8 
  
 72,2 
  
 –8,6 
  
 –16,6 
  
 samtliga 
  
 91,8 
  
 90,7 
  
 91,4 
  
 89,9 
  
 86,0 
  
 86,7 
  
 86,8 
  
 81,4 
  
 –5,4 
  
 –10,4 
  
 Skillnaden i valdeltagande mellan män och kvinnor är inte stor. I riks- dagsvalet 1998 visar valundersökningens data att valdeltagandet bland kvinnor var 82,7 procent och bland män 80,1 procent. Tillbakagången 1994 till 1998 är i det närmaste lika stor bland män som bland kvin- nor. Medan männens tillbakagång sedan 1976 är något större än bland kvinnor. Förhållandet att män röstar i mindre utsträckning än kvinnor har varit bestående sedan 1976, men är noterbart i valunder- sökningarnas data först 1982. 
 35 
  
 89 
  
 00benn.fm Page 90 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Mellan 1976 och 1998 har valdeltagandet gått tillbaka i samtliga åldersgrupper. Minst har nedgången varit i åldrarna över 51 år. Det är också denna åldersgrupp som bäst upprätthåller valdeltagandet mel- lan de två senaste valen. Valdeltagandet har varit något lägre bland de äldsta väljarna och bland de yngsta väljarna. Mellan 1994 och 1998 sjönk förstagångsväljarnas valdeltagande med 11,9 procentenheter; dvs. mer än dubbelt så mycket som i hela valmanskåren (tillbaka- gången bland äldre väljare var betydligt mindre). Endast 71,8 procent bland förstagångsväljarna röstade 1998 enligt valundersökningens data. Men med visshet om antalet intervjupersoner som resultaten vilar på ökar misstänksamheten mot stora förändringar från ett val till ett annat. Jämför vi valundersökningens resultat med Statistiska centralbyråns valdeltagandeundersökningar som har ett urval på cirka 36 000 personer 1998 finner vi även där en kraftig tillbakagång bland förstagångsväljarna, men inte lika stor som i valundersökningens data. SCB visar att valdeltagandet bland förstagångsväljare sjönk med 7,7 procentenheter vid valet 1998. Den kraftigare tillbakagången för förstagångsväljarna i valundersökningens data jämfört med SCB:s valdeltagandestudie beror på att andelen röstande förstagångsväljare var något överrepresenterad i valundersökningen 1994 och något underrepresenterad i valundersökningen 1998. (Andelen första- gångsväljare var i SCB:s valdeltagandeundersökningar 87,8 procent 1979, 88,0 procent 1982, 88,5 procent 1985, 75,6 procent 1988, 80,4 procent 1991, 81,7 procent 1994 och 74,0 procent 1998.)  
 36 
  
 Jämförs manliga och kvinnliga förstagångsväljare finner vi att betydligt färre kvinnliga förstagångsväljare mobiliserades vid valet 1998 än vid valet 1994, en minskning med hela 14,0 procentenheter. Motsvarande minskning bland männen var 8,7 procentenheter vilket också är högre än nedgången i väljarkåren som helhet. Samma ten- dens återfinns i SCB:s valdeltagandeundersökning där tillbakagången för de kvinnliga förstagångsväljarna var 12,2 procentenheter, men endast 3,6 procentenheter bland de manliga förstagångsväljarna. Både valundersökningens och SCB:s data för valet 1998 visar att de man- liga förstagångsväljarna gått förbi de kvinnliga och röstar i större utsträckning än vad de gör. Vid den kraftiga nedgången i valdeltagan- det mellan valet 1985 och valet 1988 var förhållandet det omvända såtillvida att det då var de manliga förstagångsväljarna som stod för den största minskningen i valdeltagande. 
 37 
  
 Skillnaderna i valdeltagande mellan invånare i olika typer av bostadsorter är överlag små. Mellan 1976 och 1998 har skillnaderna i valdeltagande mellan olika typer av bostadsorter varierat mellan 1,6 
 90 
  
 00benn.fm Page 91 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Figur 2.3. Valdeltagande bland manliga och kvinnliga förstagångsväljare 1976– 1998 (procent) 
  
 95 
  
 90,2 
  
 90,9 
  
 90 
  
 87 
  
 85 
  
 83,1 
  
 83 
  
 83,3 
  
 % 
  
 84,2 
  
 80,3 
  
 83 
  
 78,6 
  
 valdeltagande 
  
 80 
  
 82,2 
  
 män 
  
 74,5 
  
 75 
  
 78 
  
 kvinnor 
  
 70 
  
 72,3 
  
 72,5 
  
 65 
  
 69,3 
  
 60 
  
 1976 
  
 1979 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 valår 
  
 Differens 
  
 kvinnor – män 
  
 –6,0 
  
 +6,7 
  
 +8,7 
  
 +0,1 
  
 +10,7 
  
 +6,1 
  
 +5,3 
  
 –5,2 
  
 och 6,6 procentenheter. Valundersökningarnas data visar att valdelta- gandet i storstäderna Stockholm, Göteborg och Malmö endast sjun- kit med 2 procentenheter mellan  
 1976–1998. 
  Detta beror på att val- deltagandet i storstäderna 1976 är underskattat i valundersökningen, 87,0 procent. I SCB:s data finner vi att valdeltagandet 1976 i Stock- holms kommun var 90,3 procent, i Göteborgs kommun 90,1 procent och i Malmö 91,5 procent. Data från SCB:s valdeltagandeundersök- ningar visar också att valdeltagandet i de tre storstäderna sammanta- get har legat något lägre än riksgenomsnittet  
 1976–1994. 
  Betraktar vi enbart nedgången mellan 1994 och 1998 finner vi att väljarnas bostadsort inte förmår förklara nedgången. Det är endast i mindre tätorter som valdeltagandet minskat något mer jämfört med riksge- nomsnittet (9,2 procentenheter). 
 Studerar vi valdeltagandet bland män och kvinnor med olika bostadsorter finner vi i valundersökningens data överraskande resul- tat. I valen under slutet av  
 1970-talet 
  var valdeltagandet högre bland storstadsmän än bland storstadskvinnor. Sedan valet 1988 är förhål- landet det omvända och förstärkt vid de två senaste valen. Mellan valen 1985 och 1994 har valdeltagandet bland storstadskvinnor ökat från 86,4 procent till 92,0 procent. I valet 1998 låg valdeltagandet kvar över 90 procents nivån (91,9 procent), medan det bland stor- 
 91 
  
 00benn.fm Page 92 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 stadmännen gått ned till 78,3 procent. Skillnaden i valdeltagande mel- lan män och kvinnor har i valundersökningarnas data ökat från 3,4 procentenheter 1988 till 13,6 procentenheter 1998. Här är det åter på sin plats att påminna om det bräckliga statistiska underlaget för våra analyser. Med tanke på de få väljare som har intervjuats i storstäder skall vi ha i åtanke att vad som ser ut som stora skillnader i valdelta- gande inte alltid håller sträck. På denna punkt har vi dessvärre inte möjlighet att hitta några säkra jämförelsepunkter i data med större urval. 
 38  
 Resultaten behöver ytterligare verifiering för att bekräftas. Vi vill emellertid påpeka att de stora skillnaderna som återfinns mellan storstadskvinnor och män 1998 enligt ett gängse statistiskt test (  
 2 
 ) är signifikant med hög säkerhet (99,9 procent) och troligtvis inte beror på slumpens skördar. 
 Civilstånd är en av de sociala faktorer som uppvisar starkast sam- band med valdeltagande. Gifta eller sammanboende röstar i högre utsträckning än ensamstående. Tillsammans kan man motivera varan- dra att rösta, det kan vara roligare att gå tillsammans till vallokalen än ensam och det sociala trycket att rösta är kanske större om ens part- ner röstar, vilket troligen gör att en del tveksamma personer trots allt röstar. Resultaten i tabell 2.3 visar att så även var fallet 1998. Valdelta- gandet bland gifta eller sammanboende var 86,8 procent jämfört med 72,2 procent bland ogifta eller frånskilda. Jämför vi med valdeltagan- det 1994 finner vi att nedgången var kraftigare i den senare gruppen (8,6 procentenheter). Sedan 1976 har förändringar i valdeltagande när det gäller civilstånd framförallt skett i gruppen frånskilda eller ogifta där vi kan notera en minskning på hela 16,6 procentenheter. I grup- pen gifta eller sammanboende har minskningen varit 8,2 procenten- heter. 
 Ställer vi det kraftigt minskade valdeltagandet mellan riksdagsva- len  
 1994–1998 
  i blickpunkten kan vi dra två slutsatser av resultaten i tabell 2.3. För det första slår tillbakagången igenom bland i stort sett samtliga väljargrupper. Vi finner ett minskat valdeltagande bland män och kvinnor, bland boende i samtliga typer av bostadsorter, bland såväl gifta som ensamstående och i stort sett bland samtliga ålders- grupper. För det andra visar resultaten att det lägre valdeltagandet är mer accentuerat i vissa sociala grupper. Valdeltagandets fall mellan 1994 och 1998 har varit störst bland förstagångsväljare, bland boende i mindre tätorter och bland ogifta eller frånskilda personer. 
 De bakgrundsfaktorer vi hittills analyserat har varit kopplade till den näraliggande personliga sfären som t.ex. individens ålder, kön och familjekonstellation. Nästa steg är att söka förklaringar till varia- tionen i valdeltagandet i bakgrundsfaktorer som inbegriper ekono- 
 92 
  
 Ellis, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 misk situation och social status. Vi vet sedan tidigare att denna typ av socioekonomiska egenskaper har betydelse för valdeltagandet. Vår utgångspunkt är dels att undersöka vilken betydelse socioekono- miska faktorer har för att förklara en successiv nedgång i valdeltagan- det under lång tid, dels att undersöka i vilken mån de bidrar till att förklara den kraftiga nedgången i valdeltagandet mellan 1994 och 1998. 
 39 
  
 När valdeltagandet sjunker är det mest önskvärda att föränd- ringen sker jämnt fördelad inom olika socioekonomiska gruppe- ringar. En sned fördelning, m.a.o. om stora sociala skillnader i valdel- tagande uppstår, innebär att vissa sociala grupperingar ställer sig utanför demokratin. Är en sådan sned fördelning dessutom systema- tisk kan konsekvenserna bli allvarliga. Överlåts demokratin till sam- hällets resursstarka medborgare kan det medföra ökad polarisering och svårlösta konflikter. Inom demokratisk teori framställs ofta social representativitet, inte endast åsiktsrepresentativitet, som ett viktigt kriterium för att riksdagens roll som representant för folket skall fungera. Om t.ex. andelen kvinnor i parlamenten är lägre än i befolkningen kan vi misstänka att den faktiskt förda politiken tar sig andra banor än den annars skulle göra. 
 40  
 Om de väljare som faktiskt går och röstar är snedrekryterade ur ett socialt perspektiv, underre- presenteras erfarenheter från vissa sfärer av samhället på valdagen. Ju fler grupper av väljare som ställer sig utanför den demokratiska val- processen och ju skevare fördelning vad gäller sociala egenskaper och politiska erfarenheter är mellan de som deltar och de som ställer sig utanför, desto större problem för den sociala representativiteten. I tabell 2.4 redovisas valdeltagandet bland olika socioekonomiska grupper i samhället. 
 Svensk arbetarklass har historiskt sett röstat i mindre utsträck- ning än väljare från medelklassen. Går vi tillbaka till 1976 då Sverige satte rekord i valdeltagande visar resultaten i figur 2.4 att övervikten i röstande för medelklassen var 4,6 procentenheter  
 (94,2–89,6). 
  Vid tillbakagången i valdeltagandet 1988 var skillnaden så stor som 9,6 procentenheter. För att finna motsvarande siffror får vi gå tillbaka till  
 1920-talet 
  då skillnaden i valdeltagande mellan arbetarklass och medelklass var  
 7–9 
  procentenheter. 
 41  
 Skillnaden vid det senaste valet 1998 innebar historiskt intressanta siffror. Valdeltagandet för medel- klassen blev 87,6 procent och för arbetarklassen 75,5 procent. Det innebär en övervikt för medelklassen på 12,1 procentenheter, vilket är en nivåskillnad som vi tidigare inte noterat i Sverige. 
 42 
  
 Fingranskas väljarnas yrkesgrupp visar resultaten i tabell 2.4 att 
 93 
  
 00benn.fm Page 94 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Tabell 2.4 Valdeltagande bland väljare i olika socioekonomiska grupper i Sverige  
 1976–1998 
  (procent) 
  
 valår 
  
 Differens 
  
 1976 
  
 1979 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 94/98 
  
 76/98 
  
 yrke 
  
 arbetare 
  
 91,5 
  
 87,7 
  
 89,8 
  
 84,7 
  
 80,1 
  
 82,6 
  
 83,1 
  
 73,9 
  
 –9,2 
  
 –17,6 
  
 industriarbetare 
  
 88,0 
  
 88,0 
  
 88,6 
  
 85,6 
  
 83,8 
  
 82,8 
  
 82,2 
  
 76,7 
  
 –5.5 
  
 –11,3 
  
 tjänsteman, lägre 
  
 90,0 
  
 90,1 
  
 91,6 
  
 93,4 
  
 88,0 
  
 91,5 
  
 84,4 
  
 83,0 
  
 –1,4 
  
 –7,0 
  
 tjänsteman, mellan 
  
 94,4 
  
 95,1 
  
 96,4 
  
 95,8 
  
 90,4 
  
 92,1 
  
 91,6 
  
 88,2 
  
 –3,4 
  
 –6,2 
  
 tjänsteman, hög 
  
 97,7 
  
 93,4 
  
 94,2 
  
 97,2 
  
 91,4 
  
 92,6 
  
 91,9 
  
 90,7 
  
 –1,2 
  
 –7,0 
  
 företagare 
  
 92,8 
  
 93,3 
  
 92,7 
  
 92,3 
  
 83,8 
  
 83,4 
  
 86,0 
  
 84,5 
  
 –1,5 
  
 –8,3 
  
 jordbrukare 
  
 95,1 
  
 92,0 
  
 89,9 
  
 89,2 
  
 91,8 
  
 87,0 
  
 91,4 
  
 Rhodes 
  
 –2,8 
  
 –6,5 
  
 studerande 
  
 90,9 
  
 93,2 
  
 90,2 
  
 86,0 
  
 85,8 
  
 86,1 
  
 90,6 
  
 79,8 
  
 –10,8 
  
 –11,1 
  
 klass 
  
 arbetarklass 
  
 89,6 
  
 87,8 
  
 89,1 
  
 85,2 
  
 82,4 
  
 82,7 
  
 82,6 
  
 75,5 
  
 –7,1 
  
 –14,1 
  
 medelklass 
  
 94,2 
  
 93,6 
  
 93,7 
  
 94,8 
  
 89,3 
  
 90,8 
  
 89,9 
  
 87,6 
  
 –2,3 
  
 –6,6 
  
 arbete 
  
 förvärvsarbetar 
  
 90,1 
  
 86,5 
  
 88,2 
  
 87,7 
  
 84,2 
  
 –3,5 
  
 –5,6 
  
 arbetslös/i åtgärder 
  
 77,8 
  
 58,0 
  
 69,2 
  
 78,9 
  
 60,3 
  
 –18,6 
  
 –17,5 
  
 privat/offentlig tjänst 
  
 statlig 
  
 93,0 
  
 91,8 
  
 94,7 
  
 89,3 
  
 88,7 
  
 90,1 
  
 88,9 
  
 88,1 
  
 –0,8 
  
 –3,7 
  
 kommunal 
  
 93,7 
  
 94,0 
  
 91,1 
  
 91,2 
  
 88,4 
  
 88,6 
  
 84,4 
  
 –4,2 
  
 –9,3 
  
 privat 
  
 91,0 
  
 93,0 
  
 90,3 
  
 89,6 
  
 84,2 
  
 86,4 
  
 86,0 
  
 81,1 
  
 –5,5 
  
 –11,9 
  
 inkomst 
  
 mycket låg 
  
 90,8 
  
 84,5 
  
 76,8 
  
 80,0 
  
 82,2 
  
 68,9 
  
 –13,3 
  
 –16,0 
  
 ganska låg 
  
 87,9 
  
 87,0 
  
 83,0 
  
 81,0 
  
 81,5 
  
 77,4 
  
 –4,1 
  
 –8,1 
  
 varken hög eller låg 
  
 91,0 
  
 89,6 
  
 86,8 
  
 86,9 
  
 86,2 
  
 81,5 
  
 –4,7 
  
 –11,4 
  
 ganska hög 
  
 94,5 
  
 92,8 
  
 89,4 
  
 93,6 
  
 92,8 
  
 86,3 
  
 –6,5 
  
 –11,3 
  
 mycket hög 
  
 94,8 
  
 96,0 
  
 91,0 
  
 90,8 
  
 92,9 
  
 92,1 
  
 –0,8 
  
 –5,0 
  
 utbildning 
  
 låg 
  
 89,1 
  
 87,1 
  
 85,6 
  
 84,6 
  
 84,2 
  
 79,9 
  
 –4,1 
  
 –9,2 
  
 medel 
  
 93,4 
  
 90,1 
  
 84,2 
  
 87,2 
  
 86,6 
  
 79,9 
  
 –6,7 
  
 –13,5 
  
 hög 
  
 96,1 
  
 96,3 
  
 91,5 
  
 91,9 
  
 92,4 
  
 88,4 
  
 –4,0 
  
 –7,7 
  
 Samtliga 
  
 91,8 
  
 90,7 
  
 91,4 
  
 89,9 
  
 86,0 
  
 86,7 
  
 86,8 
  
 81,4 
  
 –5,4 
  
 –10,4 
  
 Kommentar 
 : I medelklass ingår tjänstemän och företagare. Jordbrukare och stude- rande ingår ej i klassbasen. I gruppen arbetslösa ingår även personer verksamma i olika åtgärds- eller studieprogram. Inkomstvariabeln har vid varje mättillfälle kon- struerats så att fördelningen är 10, 20, 40, 20, 10 procent från de med mycket låg till de med mycket hög inkomst. Bland lågutbildade ingår personer med obligatorisk utbildning och yrkesskola. Som medelutbildade har personer med gymnasial utbild- ning definierats och till högutbildade har de med högskole- eller universitetsutbild- ning förts. I de fall värden saknas är orsaken att data inte är helt jämförbara. Diffe- rensen i kolumnen längst till höger avser då startpunkten för dataserien och data från 1998 års valundersökning. 
 det är i gruppen övriga arbetare som valdeltagandet gått tillbaka mest mellan 1994 och 1998, minus 9,2 procentenheter och minus hela 17,6 procentenheter sedan 1976. Bland industriarbetare har valdeltagandet inte minskat i lika hög grad, men i jämförelse med tjänstemannagrup- perna är nedgången större. Under hela perioden har valdeltagandet bland industriarbetare gått tillbaka med 11,3 procentenheter och 
 94 
  
 00benn.fm Page 95 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Figur 2.4. Valdeltagande i arbetar- och medelklass 1976– 1998 (procent) 
  
 100 
  
 94,2 
  
 94,8 
  
 93,6 
  
 93,7 
  
 95 
  
 89,3 
  
 90,8 
  
 89,9 
  
 % 
  
 90 
  
 82,4 
  
 82,7 
  
 82,6 
  
 87,6 
  
 valdeltagande 
  
 80 
  
 89,6 
  
 89,1 
  
 arbetarklass 
  
 85 
  
 87,8 
  
 medelklass 
  
 85,2 
  
 75 
  
 75,5 
  
 70 
  
 1976 
  
 1979 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 valår 
  
 Differens 
  
 arbetar- 
  
 klass – 
  
 medel- 
  
 klass 
  
 –4,6 
  
 5,8 
  
 –4,6 
 –9,6 
  
 –6,9 
 –8,1 
  
 –7,3 
  
 12,1 
  
 mellan 1994 och 1998 med 5,5 procentenheter. Vi finner även skillna- der i valdeltagande mellan olika tjänstemannagrupper. Skillnaden mellan högre tjänstemän och lägre tjänstemän var vid de två senaste valen 7,7 respektive 7,5 procentenheter, vilket är betydligt högre än under valen  
 1979–1991 
  då skillnaden varierade mellan 1,1 och 3,8 procentenheter. 
 Sverige har under senare år haft en hög arbetslöshet och en högre andel långtidsarbetslösa än tidigare. I datamaterialet har arbetslösa sammanförts med personer som antingen är sysselsatta i någon form av åtgärdsprogram eller genomgår olika typer av arbetsmarknadsut- bildning. Resultaten i tabell 2.4 visar att valdeltagandet är klart lägre bland arbetslösa än bland förvärvsarbetande vid samtliga mättillfäl- len. Men andelen röstande bland arbetslösa har varierat kraftigt under åren. Detta behöver ingalunda vara en korrekt iakttagelse. Våra resul- tat kan variera p.g.a. att vi inkluderat så få arbetslösa i våra intervjuer och därför p.g.a. slumpen erhållit en större varians i valdeltagandet bland arbetslösa. Riktas blickarna mot 1998 års låga valdeltagande finner vi att det gick tillbaka något mindre än i riksgenomsnittet bland förvärvsarbetande, minus 3,5 procentenheter. Bland arbetslösa finner vi emellertid en extra kraftig tillbakagång, minus 18,6 procent- enheter. Valdeltagandet bland arbetslösa var 1998 endast 60,3 pro- cent. Två av fem arbetslösa ställde sig alltså, enligt valundersökning- ens data, utanför den demokratiska beslutsprocessen 1998. 
 95 
  
 00benn.fm Page 96 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Tidigare forskning om svenskt valdeltagande har visat att anställda i privat sektor brukar ha ett något lägre valdeltagande jämfört med väljare anställda i offentlig sektor. Tidigare kunskap står sig även 1998. Data från senare val visar att valdeltagandet är lägre bland privat anställda än bland offentligt anställda. 
 43  
 Resultaten i tabell 2.5 visar också att de stora nedgångarna i valdeltagande 1988 respektive 1998 framförallt slår igenom bland privat anställda. Det är också då skillna- den i valdeltagande jämfört med de offentligt anställda grupperna är som störst. Gapet i valdeltagande mellan statligt anställda och privat anställda var 1998 så stort som 7,0 procentenheter. Motsvarande siffra 1994 var 3,9 procentenheter. Skillnaden i valdeltagande mellan anställda i statlig och anställda i kommunal/landstingskommunal tjänst har varit små. Den största skillnaden återfinns 1998 med 3,7 procentenheter. Vid valet 1994 var skillnaden så liten som 0,3 pro- centenheter. 
 Valdeltagandet bland höginkomsttagare är högre än bland lågin- komsttagare. Så har varit fallet under hela undersökningsperioden. Jämför vi valdeltagandet bland människor med mycket höga inkom- 
 Figur 2.5. Valdeltagande bland låg- och höginkomsttagare 1982– 1998 (procent) 
  
 valdeltagande % 
  
 100 
  
 94,8 
  
 96 
  
 95 
  
 93,6 
  
 92,9 
  
 94,5 
  
 91 
  
 90 
  
 90,8 
  
 92,8 
  
 90,8 
  
 92,8 
  
 92,1 
  
 87,9 
  
 87 
  
 89,4 
  
 85 
  
 83 
  
 81 
  
 82,2 
  
 86,3 
  
 mycket låg inkomst 
  
 84,5 
  
 ganska låg inkomst 
  
 80 
  
 81,5 
  
 ganska hög inkomst 
  
 80 
  
 75 
  
 76,8 
  
 77,4 
  
 mycket hög inkomst 
  
 70 
  
 68,9 
  
 65 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 valår 
  
 Differens mycket 
  
 hög – mycket låg 
  
 inkomst 
  
 +6,6 
  
 +11,5 
  
 +14,2 
  
 +13,6 
  
 +10,7 
  
 +23,2 
  
 Kommentar:  
 Inkomstuppgifterna för 1976 och 1979 års undersökningar är inte fullt jämförbara med undersökningarna från och med 1982 och ingår därför inte i analy- sen. För definition av inkomstkategorierna, se kommentar till tabell 2.4. 
 96 
  
 00benn.fm Page 97 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 ster med de som har mycket låga inkomster visar resultaten i figur 2.6 att skillnaderna var förhållandevis små i början av  
 1980-talet, 
  endast 6,6 procentenheter. I samband med det låga valdeltagandet 1988 ökade klyftan i valdeltagandet till 14,2 procentenheter. Det lägre val- deltagandet 1998 jämfört med 1994 innebar att skillnaden i valdelta- gande mellan de lägst betalda medborgarna och de med högst inkom- ster ökat till hela 23,2 procentenheter. Tillbakagången i valdeltagande 1998 var starkast i gruppen med de allra lägsta inkomsterna, där det gick tillbaka från 82,2 procent till 68,9 procent. Men valdeltagandet gick även tillbaka i andra inkomstgrupper, även i gruppen med ganska hög inkomst, om än inte lika kraftigt. Det var endast bland de med allra högst inkomster som valdeltagandet bibehöll nivån från 1994 års val. Tillbakagången i valdeltagande 1998 bland människor med mycket höga inkomster var 0,8 procentenheter. Vår definition av de med allra lägsta respektive allra högsta inkomsterna omfattar cirka 20 procent av urvalen. 
 Högre utbildade väljare tenderar att rösta i något högre utsträck- ning än väljare med endast obligatorisk eller gymnasial utbildning. Det är ett förhållande som gällt sedan 1982 och sambandet ser lika- dant ut 1998 både vad gäller riktning och styrka. Resultaten i figur 2.6 visar att vid valet 1982 röstade 89,1 procent bland lågutbildade väljare, en siffra som vid 1998 års val motsvarades av 79,9 procent (minus 9,2 procentenheter). Motsvarande siffror för högutbildade 
 Figur 2.6. Valdeltagande bland  
 låg-, 
  medel och högutbildade väljare 1976– 1998 (procent) 
  
 valdeltagande % 
  
 100 
  
 96,3 
  
 96,1 
  
 95 
  
 91,5 
  
 91,9 
  
 92,4 
  
 93,4 
  
 90,1 
  
 88,4 
  
 90 
  
 89,1 
  
 85,6 
  
 87,2 
  
 84,2 
  
 85 
  
 87,1 
  
 84,6 
  
 lågutbildade 
  
 84,2 
  
 86,6 
  
 80 
  
 medelutbildade 
  
 79,9 
  
 75 
  
 högutbildade 
  
 70 
  
 65 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 valår 
  
 differens hög – låg 
  
 utbildning 
  
 +7,0 
  
 +9,2 
  
 +5,9 
  
 +7,3 
  
 +5,8 
  
 +8,5 
  
 97 
  
 00benn.fm Page 98 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 var 96,1 procent 1982 och 88,4 procent 1998, en minskning med 7,7 procentenheter. Valdeltagande bland lågutbildade gick mellan 1994 och 1998 tillbaka med 4,3 procentenheter och bland högutbildade med 4,0 procentenheter. När det gäller utbildning var således ned- gången i valdeltagande så gott som lika stor bland högutbildade som bland lågutbildade väljare. Skillnaderna mellan hög- och lågutbildade ökar inte under perioden som helhet och enbart med knappt 3 pro- centenheter mellan 1994 och 1998. Utbildning bidrar alltså inte till att förklara det ökande  
 icke-röstandet 
  1998. 
 Vi har tydligt kunnat konstatera att nivån på valdeltagandet varie- rar mellan olika sociala skikt i landet. Och de gamla sanningarna består. Medborgare som är socialt sett starka röstar i högre grad än vad andra gör. När det gäller valdeltagandet 1998 kan vi dock notera två smärre nyheter. För det första har valdeltagandet sjunkit i, så gott som, samtliga sociala skikt. Det är inte bara socialt svaga människor som har stannat hemma på valdagen; minskningen i valdeltagande återfinns också bland t.ex. välutbildade väljare. För det andra har sambanden mellan social position och valdeltagande förstärkts mel- lan valen 1994 och 1998. Även om valdeltagandet har minskat i soci- alt sett starka väljargrupper har det minskat ännu mer i socialt sett svagare grupper. Valdeltagande kan numera betraktas som en klass- fråga; arbetarklassen röstar i lägre grad än vad medelklassen gör. Skillnaderna mellan arbetarklassens och medelklassens valdeltagande är större vid valet 1998 än vad den någonsin varit. 
 I de hittills presenterade analyserna har vi behandlat effekten av en oberoende variabel (t.ex. kön) på valdeltagandet (beroende variabel) separat. Men ett sådant enkelt analysförfarande kanske inte rymmer hela sanningen. Vi har t.ex. konstaterat att arbetarklass och lågin- komsttagare röstar i lägre grad än vad andra grupper gör. En del av den bivariata effekt vi finner av klasstillhörighet på valdeltagande kan emellertid vara en återspegling av den lägre röstbenägenheten bland låginkomsttagare snarare än att man tillhör arbetarklassen. För att kunna isolera effekten av en speciell variabel måste vi genomföra s.k. multivariata analyser där vi tar hänsyn till effekten av flera oberoende variabler på den beroende i en samlad modell. På så sätt kan vi räkna fram effekten av en specifik variabel på den beroende variabeln under kontroll för övriga faktorer som inkluderats i analysen. Eftersom flera av de sociala faktorer som analyserats i detta avsnitt till dels verkligen överlappar varandra är det på sin plats att föra analysen vidare till en sådan multivariat modell. 
 Det skulle dock vara allt för våghalsigt att inkludera samtliga vari- abler som prövats ovan i denna modell. Då skulle vi också få problem 
 98 
  
 00benn.fm Page 99 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 att särskilja effekten av en specifik variabel, p.g.a. den överlappning vi talat om när det gäller sociala egenskaper. Mer tekniskt uttryckt skulle vi ha problem med multikollinearitet. 
 44  
 Därför har vi valt att analysera en ganska enkel modell som innehåller fyra sociala faktorer; huruvida man är arbetslös eller inte, arbetarklass, civilstånd och utbildningsnivå. Fyra faktorer som vi tror, och redan påvisat, påver- kar valdeltagandet. De faktorer som exkluderats från de fortsatta analyserna har utgått av två skäl. Antingen är det ganska oklart om de har en tydlig linjär effekt på valdeltagandet (t.ex. ålder) eller så över- lappar de något fenomen som ingår i modellen allt för mycket (t.ex. har arbetslösa normalt sett en låg inkomst). Vi är ute efter att fånga två extremgrupper:  
 Den socialt starke  
 som vi operationaliserat som att vara välutbildad, ha en sysselsättning, tillhöra medelklassen och vara gift eller sammanboende och  
 den socialt svage  
 har vi definierat som att ha låg utbildning, vara arbetslös, tillhöra arbetarklassen och vara ensamstående. 
 De multivariata analyserna av våra data sker med hjälp av s.k. logistisk regressionsanalys. Vår beroende variabel är ett fenomen som antingen kan hända (man röstar) eller inte hända (man röstar inte). Sådana dikotoma fenomen modelleras lämpligen med att för- söka skatta sannolikheten för att en given individ kan tänkas utföra handlingen i fråga. 
 45  
 Vi kommer att ange effektmått för respektive variabel i vår modell och sedan beräkna sannolikheten att respektive extremgrupp, den socialt starke eller socialt svage skulle avgivit en röst vid tre tillfällen. 
 Vi har valt ut tre tidpunkter för analys. Det förändrade valdelta- gandet mellan 1994 och 1998 står fortfarande i centrum för vårt intresse. Därför ingår självklart dessa tidpunkter i analyserna. Vi har dessutom valt ut 1985 som jämförelsepunkt eftersom det valet hölls före det att valdeltagandet började sjunka 1988. I tabell 2.5 redovisas resultaten av tre multivariata logistiska regressionsanalyser med fyra sociala faktorer som oberoende variabler och valdeltagande som beroende 1985, 1994 och 1998. 
 I 1985 års undersökning går det inte att särskilja effekten av att vara arbetslös jämfört med övriga variabler. Vi har få arbetslösa inklu- derade i denna studie och kan inte med säkerhet skilja ut dem från andra sociala grupper med låg status (s.k. multikollinearitet). Men 1998, när arbetslösheten är högre, finns en signifikant effekt av att vara arbetslös. Arbetslösa röstar i lägre grad än vad andra grupper gör även under kontroll för andra sociala faktorer. Utbildning har effekt på röstbenägenheten samtliga undersökta år. Även klasstillhörighet 
 99 
  
 00benn.fm Page 100 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Tabell 2.5. Valdeltagande i Sverige förklaras av sociala faktorer. Logistisk regression av 1985, 1994 och 1998 års valundersökningar 
  
 1985 
  
 1994 
  
 1998 
  
 variabel 
  
 Effekt 
  
 Standardfel 
  
 Effekt 
  
 Standardfel 
  
 Effekt 
  
 Standardfel 
  
 civilstånd 
  
 1,0965* 
  
 0,2092 
  
 0,7156* 
  
 0,1634 
  
 0,8831* 
  
 0,1516 
  
 klass 
  
 0,5958* 
  
 0,2267 
  
 0,4320* 
  
 0,1648 
  
 0,5134* 
  
 0,6100 
  
 arbetslöshet 
  
 -------- 
  
 -------- 
  
 –0,0488 
  
 0,0944 
  
 0,9259* 
  
 0,2168 
  
 utbildning 
  
 0,9999* 
  
 0,3469 
  
 0,7295* 
  
 0,2399 
  
 0,5360* 
  
 0,2198 
  
 konstant 
  
 1,5878* 
  
 0,1828 
  
 1,5401 
  
 0,1689 
  
 0,1845 
  
 0,2292 
  
 2 
  
 89,1 
  
 44,2 
  
 86,2 
  
 antal svars- 
  
 personer 
  
 2 576 
  
 2 482 
  
 3 057 
  
 Kommentar:  
 De logististiska regressionerna är inte viktade mot valdeltagandet utan bygger på data från individer som behandlas likvärdigt. Effekter som markerats med * indikerar att respektive effekt är statistiskt signifikant skild från noll på minst 0,05- nivån. Samtliga variabler har kodats med värden som går från noll (socialt svag grupp; t.ex. ensamstående) till ett (socialt stark grupp; t.ex. gift/sammanboende). Övriga tillämpliga skalsteg har siffervärden däremellan, eftersom samtliga variabler i analyserna har presenterats tidigare i kapitlet framgår skalsteg i respektive tillämplig tabell eller  
 figur.------- 
  markerar att effekten för denna variabel är omöjlig att beräkna detta år p.g.a. massiv multikollinearitet. 
 och civilstånd har individuella effekter som inte bara är återspeglingar av andra fenomen samtliga undersökta år. 
 Betydelsen av de utvalda faktorerna kvarstår alltså även i analyser som tar hänsyn till dem i en multivariat modell. Än intressantare att fundera kring är därför den samlade betydelsen av att vara socialt svag respektive stark. Med hjälp av den logistiska regressionsanalysen kan vi räkna fram det förväntade valdeltagandet i de två extremgrup- per som vi definierade ovan. 
 46  
 I figur 2.7 redovisas det förväntade val- deltagandet i den socialt starkaste respektive svagaste gruppen av väl- jarkåren 1985, 1994 och 1998. 
 Det förväntade valdeltagandet är, naturligt nog, lägre i den svaga gruppen av väljare. Men 1985 och 1994 var skillnaden till den starka gruppen inte särskilt stor. År 1985 förväntades 99 procent av de socialt starka väljarna rösta, medan motsvarande siffra för de svaga var 83 procent. Båda siffrorna hade minskat med en respektive två procentenheter till valet 1994. I denna analys framstår tillbakagången i valdeltagandet 1998 tydligare än i tidigare analyser. Det är de socialt resurssvaga som stannat hemma. Enbart varannan röstberättigad i den (extremt) socialt sett svaga gruppen förväntas då ha röstat. Medan minskningen i den (extremt) socialt sett starka gruppen är mycket liten. Det är alltså så att det är de socialt resurssvaga grup- 
 100 
  
 00benn.fm Page 101 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Figur 2.7. Förväntat valdeltagande bland socialt svaga respektive starka väljare 1985, 1994 och 1998 (procent) 
  
 % 
  
 100 
  
 valdeltagande 
  
 90 
  
 80 
  
 Förväntat 
  
 70 
  
 60 
  
 50 
  
 40 
  
 differens stark minus svag 
  
 99 
  
 97 
  
 95 
  
 83 
  
 82 
  
 stark 
  
 54 
  
 svag 
  
 1985 
  
 1994 
  
 1998 
  
 Valår 
  
 +16 
  
 +15 
  
 +41 
  
 Kommentar:  
 De förväntade värdena på valdeltagandet är beräknat med utgångspunkt i de logistiska regressioner som presenterades i tabell 2.5. Starka väljare är väljare som har värde ett på samtliga oberoende variabler, dvs. de är socialt starka, medan svaga väljare är de som har värde noll på samtliga oberoende variabler, dvs. de är soci- alt svaga (se även texten). 
 perna i samhället som främst valt att ställa sig utanför den demokra- tiska processen 1998. Detta resultat, som inte framstår lika tydligt i de bivariata analyserna ovan, är naturligtvis ett allvarligt bekymmer för det svenska demokratiska systemet. 
 Frågan är om deltagande i svenska val håller på väg att bli en klass- fråga. I vårt material finns förhållande som indikerar en utveckling i dylik riktning. Skillnaden i valdeltagande mellan vissa socioekono- miska grupper ökar. Resultaten för 1998 års val visar att skillnaden i valdeltagande mellan arbetarklass och medelklass samt mellan lågin- komsttagare och höginkomsttagare är de största vi någonsin upp- mätt. Frågan är om vi är på väg mot ett tvåtredjedelssamhälle vad gäl- ler politiskt deltagande, där en stor del av befolkningen väljer att ställa sig utanför den demokratiska processen? Eller är det, ännu värre, så att en grupp av väljare har – eller uppfattar sig ha – skuffats ut från den demokratiska spelplanen? 
 Valdeltagandets politiska rötter 
 Att inte rösta behöver inte vara ett tecken på ett socialt utanförskap. Det kan vara fråga om ett medvetet val efter överväganden utifrån 
 101 
  
 00benn.fm Page 102 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 t.ex. intresse för politiken eller förtroende för politiker eller partisys- tem. Uppfattar man t.ex. inte några större skillnader mellan partierna som ställer upp i riksdagsvalen kan det förefalla meningslöst att rösta på något av dem. Utan intresse för politiken eller förtroende för poli- tiker är det inte heller mödan värt att informera sig om de politiska alternativen. Därför är det inte förvånande att politiska faktorer också har en stark förklaringskraft när det gäller att förstå männis- kors beslut att rösta eller inte. Sambanden för sådana politiska fakto- rer är normalt sett statistiskt starkare än för de sociala faktorer vi hittills analyserat. 
 47  
 Det låga valdeltagandet 1998 kan ha vuxit fram ur politiska faktorer, vilka i sin tur, eventuellt kan föras tillbaka till de ökande sociala klyftor i valdeltagandet som vi redan konstaterat. Tan- kegången är enkel. Människor i utsatta sociala situationer tenderar att vara politiskt engagerade i lägre grad än andra. Något har gjort att detta lägre engagemang i valet 1998 omsattes i  
 icke-röstande 
  i högre grad än tidigare. Innan vi kan analysera tankegången i sin helhet är det dock på sin plats att följa de politiska faktorernas påverkan på val- deltagandet mellan 1976 och 1998 på motsvarande sätt som för de sociala faktorerna. Kan vi notera en större minskning i valdeltagandet bland oengagerade väljargrupper eller återfinns det minskade valdel- tagandet även bland engagerade väljare? Efter det att denna typ av faktorer behandlats skall vi återkomma till en mer fullständig modell för att analysera valdeltagandet där samspelet mellan sociala och poli- tiska faktorer behandlas. Vi startar med att i figur 2.8 analysera sam- bandet mellan väljarnas exponering för politiska nyheter i massmedia och valdeltagandet. Även när det gäller politiska faktorer lider vissa av våra analyser av bristen att en del av de grupper som analyseras baseras på ytterligt få intervjupersoner. Det gäller främst ytterpunk- terna på några av våra skalor (t.ex. de som aldrig läser något om poli- tik i dagstidningar). 
 Väljarnas exponering för politiska nyheter är kopplad till benä- genheten att rösta. Skillnaden mellan de mest och minst medieexpo- nerade väljarna har ökat påtagligt i samband med valet 1998. Därmed har sambandet mellan denna variabel och valdeltagandet blivit star- kare än de vi ser för samtliga de sociala faktorer vi analyserat i föregå- ende avsnitt. Bland människor som har för vana att ofta eller alltid läsa om politik i tidningar är valdeltagandet högt under hela den undersökta perioden, omkring 90 procent eller däröver. Bland röst- berättigade medborgare som i mindre utsträckning tar del av det poli- tiska materialet i massmedierna är valdeltagandet lägre. Skillnaderna i valdeltagande har varit särskilt stora i den grupp av medborgare som aldrig läser om politik i tidningarna jämfört med övriga. I samband 
 102 
  
 00benn.fm Page 103 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Figur 2.8. Valdeltagande och medieexponering 1976– 1998 (procent) 
 Fråga:  Hur mycket brukar Du läsa av nyheter och artiklar om politik i dagstidingarna? 
  
 100 
  
 96 
  
 95,3 
  
 93,4 
  
 93,6 
  
 95 
  
 91,4 
  
 92,9 
  
 91,3 
  
 94,4 
  
 94,3 
  
 91,7 
  
 93,6 
  
 90 
  
 91 
  
 91 
  
 89 
  
 91 
  
 91,3 
  
 88,9 
  
 89,8 
  
 88,9 
  
 85 
  
 85,8 
  
 85,5 
  
 valdeltagande 
  
 85,6 
  
 84,8 
  
 80 
  
 83,4 
  
 81,5 
  
 75 
  
 77,5 
  
 70 
  
 70,9 
  
 70,8 
  
 68 
  
 65 
  
 68 
  
 60 
  
 55 
  
 50 
  
 54,5 
  
 1976 
  
 1979 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 valår 
  
 allt varje dag 
 ofta 
 någon gång 
 aldrig 
  
 differens 
  
 allt – aldrig 16,9 
  
 10,9 
  
 7,8 
  
 22,8 
  
 21,0 
  
 22,7 
  
 23,3 
  
 34,4 
  
 med 1998 års val stannade nästan varannan väljare i denna grupp hemma. Till valurnorna gick endast 54,5 procent av dem. Jämför vi med de som har för vana att alltid läsa det som finns i tidningarna av politik var skillnaden i valdeltagande 1998 hela 34,4 procentenheter. Det är den största skillnaden mellan dessa grupper som uppmätts sedan undersökningsperiodens början 1976 och den beror på en kraf- tig tillbakagång i valdeltagande bland de som inte läser om politik i tidningarna. Sedan valet 1976 har tillbakagången varit 23,0 procent- enheter och bara mellan valen 1994 och 1998 gick valdeltagandet ned med 13,5 procentenheter i denna grupp. Bakom människors medie- exponering för politiska spörsmål ligger naturligtvis till en del intresse för politik i allmänhet. I figur 2.9 redovisas valdeltagande bland röstberättigade med olika grad av subjektivt politiskt intresse. 
 Kurvorna när det gäller valdeltagande bland människor med olika grad av politiskt intresse är påfallande väl överensstämmande med motsvarande kurvor för medieexponering. Men sambanden som vi noterar är ännu starkare. Ser vi först till politiskt intresserade med- borgare finner vi för hela perioden 1976 till 1998 en nedgång i valdel- tagande med 2,7 procentenheter i gruppen mycket intresserade och 6,6 procentenheter bland de ganska intresserade. Bland mycket poli- tiskt intresserade var valdeltagandet som högst 1991. Det var då 97,3 procent. I samband med 1998 års val har motsvarande siffra sjunkit 
 103 
  
 00benn.fm Page 104 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Figur 2.9. Valdeltagande och politiskt intresse 1976– 1998 (procent) 
  
 Fråga: Hur pass intresserad är Du i allmänhet av politik? 
  
 100 
  
 96,3 
  
 94,6 
  
 95,5 
  
 94,8 
  
 97,3 
  
 95,9 
  
 94,8 
  
 93,6 
  
 95 
  
 95,7 
  
 94,1 
  
 89,9 
  
 93 
  
 93,5 
  
 89,7 
  
 90 
  
 89,6 
  
 89 
  
 91,6 
  
 90,9 
  
 85 
  
 89 
  
 89,1 
  
 valdeltagande 
  
 80 
  
 86,6 
  
 83,7 
  
 84,8 
  
 83,4 
  
 75 
  
 77,2 
  
 77,7 
  
 70 
  
 75,1 
  
 70,4 
  
 65 
  
 68,6 
  
 60 
  
 63,7 
  
 67,2 
  
 55 
  
 51,7 
  
 50 
  
 1976 
  
 1979 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 valår 
  
 mycket intresserad 
 ganska intresserad 
 inte särskilt intresserad 
 inte alls intresserad 
  
 differens 
  
 mycket – 
  
 inte alls 21,2 
  
 17,4 
  
 8,2 
  
 26,9 
  
 31,1 
  
 26,9 
  
 28,7 
  
 41,9 
  
 tillbaka till 93,6 procent, alltså en minskning med 3,7 procentenheter. Bland de ganska intresserade medborgarna har valdeltagandet under  
 1990-talet 
  sjunkit med 0,6 procentenheter. Kraftigare är tillbakagång- arna bland de politiskt ointresserade och särskilt bland gruppen som säger sig inte alls vara intresserade av politik. Under hela perioden har valdeltagandet sjunkit med 11,9 procentenheter bland inte särskilt politiskt intresserade och med 23,4 procentenheter bland inte alls intresserade av politik. Mellan valen 1994 och 1998 har valdeltagandet sjunkit drastiskt bland de som inte alls är intresserade av politik, från 67,2 procent till 51,7 procent. Sambandet mellan politiskt intresse och valdeltagande var som svagast vid valet 1982. Det berodde fram- förallt på att löntagarfondsvalet 1982 mobiliserade medborgare att rösta som inte var politiskt intresserade. Skillnaden i valdeltagande mellan mycket intresserade och inte alls intresserade var då endast 8,2 procentenheter 1982. Därefter ökade åter skillnaderna och i samband med tillbakagången i valdeltagandet 1988 var skillnaden mellan dessa grupper av väljare hela 31,1 procentenheter. Men i samband med 1998 års val är skillnaderna i valdeltagande mellan mycket politiskt intres- serade och inte alls intresserade än större, 41,9 procentenheter. Vi kan också konstatera att gruppen inte särskilt intresserade medbor- gare i och med 1998 års val för första gången sedan 1976 är nere i ett 
 104 
  
 00benn.fm Page 105 Cooper, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 valdeltagande under 80 procent (77,7 procent). Valet 1998 innebar också att skillnaden i valdeltagande mellan inte särskilt intresserade ökade både till mycket intresserade och till ganska intresserade. Poli- tiskt intresse förklarar i statistisk mening mer än någonsin i valet 1998 när det gäller frågan huruvida människor röstar eller inte. Väl- jare med ett svagt politiskt intresse stannade i 1998 års val hemma i betydligt större utsträckning än de politiskt intresserade väljarna. 
 Både mediaexponering och politiskt intresse är närliggande fakto- rer i den politiska kunskapsbildningen. Även människors politiska kunskaper samvarierar med graden av valdeltagande, människor med hög politisk kunskap tenderar att rösta i högre utsträckning än män- niskor med låg politisk kunskap. Vi har konstruerat ett index gäl- lande ett antal frågor som mäter väljarnas kunskap om olika sakför- hållanden i samhälle och politik och har sedan kodat antal rätt svar. I samband med valet 1994 var valdeltagandet i grupper med hög poli- tisk kunskap 95,4 procent att jämföra med 74,9 procent bland röstbe- rättigade med låg politisk kunskap. Valet 1998 innebar en tillbaka- gång i valdeltagande bland väljare med låg politisk kunskap. I denna grupp av väljare röstade endast 53,7 procent 1998. Kunskapssiffrorna indikerar ett motsvarande resultat som vi noterat för medieexpone- ring och politiskt intresse. Den som inte tar till sig politisk informa- tion, är intresserad eller kunnig i politiska frågor röstar i lägre grad än andra väljare, och sambanden mellan sådana politiska faktorer och valdeltagande är starkare 1998 än vad de varit tidigare. 
 Politiskt intresse är ett sammanfattande mått på hur väljarna ser på politiken. Är vi istället intresserade av att undersöka väljarnas koppling till partierna och hur den inverkar på valdeltagandet är gra- den av partiidentifikation ett bättre mått. I figur 2.10 redovisas val- deltagandet i grupper med olika grad av partiidentifikation, dvs. hur nära knuten man som väljare känner sig till ett visst parti. Partiidenti- fikation mäts som väljarnas känsla av anhängarskap med något poli- tiskt parti. En väljare som betraktar ett visst parti som sitt parti har större anledning att gå och rösta på valdagen än en väljare utan en sådan känsla. 
 Resultaten i figuren 2.10 visar att röstberättigade medborgare med enbart partipreferens eller utan partipreferens röstar i mindre utsträckning än personer som identifierar sig med ett parti. Det är ett samband som gällt vid samtliga val sedan 1976, men återigen noterar vi att det aldrig varit så starkt som det är 1998. Tillbakagången i val- deltagandet 1998 märks framförallt i och med att personer utan parti- preferens röstade i betydligt mindre utsträckning än 1994. I denna grupp sjönk valdeltagandet från 72,2 procent 1994 till 61,6 procent 
 105 
  
 00benn.fm Page 106 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Figur 2.10. Valdeltagande och grad av partiidentifikation 1976– 1998 (procent) 
  
 100 
  
 97,6 
  
 95,2 
  
 95,6 
  
 95,7 
  
 95,4 
  
 92,8 
  
 94,7 
  
 95 
  
 96,5 
  
 92,2 
  
 93,4 
  
 93,6 
  
 89,5 
  
 88,8 
  
 88,6 
  
 90 
  
 91,9 
  
 92,7 
  
 Butler 
  
 89,9 
  
 85 
  
 88,5 
  
 86,3 
  
 86,7 
  
 85,9 
  
 valdeltagande 
  
 70 
  
 73,5 
  
 82,7 
  
 utan partipreferens 
  
 80 
  
 81,6 
  
 mycket stark 
  
 75 
  
 78 
  
 80,5 
  
 ganska stark 
  
 enbart partipreferens 
  
 74,1 
  
 71,7 
  
 71,9 
  
 72,2 
  
 65 
  
 60 
  
 61,6 
  
 55 
  
 50 
  
 1976 
  
 1979 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 valår 
  
 differens 
  
 mycket stark 
  
 – ingen 
  
 +19,6 
  
 +21,7 
  
 +15,1 
  
 +18,1 
  
 +21,0 
  
 +23,8 
  
 +23,2 
  
 +33,1 
  
 1998. Även bland personer med enbart partipreferens minskade val- deltagandet, från 85,9 procent 1994 till 81,6 procent 1998. Däremot var förändringarna små bland mycket och ganska starkt partiidenti- fierade medborgare. 
 I figur 2.11 visar vi även att politiskt misstroende är kopplat till valdeltagande och vilka förändringar som skett i detta avseende sedan 1976. Kurvorna i figur 2.11 bygger på en sammanvägning av två frå- gor formulerade som påstående vilka intervjupersonerna fått ta ställ- ning till. De båda frågorna har slagits samman till ett index som sedan fördelats i tre kategorier, en som utgör svarspersoner med stort för- troende för politiker, en där förtroendet varken är stort eller litet och en där förtroendet är litet. De båda frågorna var fyrställiga med svars- alternativen instämmer helt, instämmer i stort sett, i stort sett mot- satt åsikt och helt motsatt åsikt. Den första frågan löd: Partierna är bara intresserade av folks röster men inte av deras åsikter och den andra De som sitter i riksdagen och beslutar tar inte mycket hänsyn till vad vanligt folk tycker och tänker. I figur 2.11 redovisas valdelta- gandet bland medborgare med stort respektive litet förtroende för partier och politiker enligt det redovisade indexet. 
 Resultaten visar att valdeltagandet är lägre bland personer med ett litet förtroende jämfört med människor som besitter stort förtro- 
 106 
  
 Johnston, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Figur 2.11. Valdeltagande och politiskt förtroende 1976– 1998 (procent) 
 100 
  
 96 
  
 95 
  
 valdeltagande 
  
 90 
  
 85 
  
 87,5 
  
 80 
  
 75 
 70 
 1976 
 differens stort – litet 
 förtroende 8,5 
  
 95 
  
 94,8 
  
 93,2 
  
 93,3 
  
 91,2 
  
 91,7 
  
 90 
  
 89 
  
 88,9 
  
 87,7 
  
 stort förtroende 
  
 litet förtroende 
  
 84,7 
  
 81,8 
  
 82,7 
  
 78 
  
 1979 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 valår 
  
 6,0 
  
 4,3 
  
 7,1 
  
 9,4 
  
 5,3 
  
 9,0 
  
 15,3 
  
 Kommentar:  
 Resultaten i figuren bygger på två frågor ställda i valundersökningens förvalsintervjuer. Frågorna löd: Partierna är bara intresserade av folks röster men inte av deras åsikter och den andra De som sitter i riksdagen och beslutar tar inte mycket hänsyn till vad vanligt folk tycker och tänker. Svarsalternativen var: instäm- mer helt, instämmer i stort sett, i stort sett motsatt åsikt och helt motsatt åsikt. 
 ende för partier och politiker. Nedgången i valdeltagande 1988 kan spåras i båda grupperna, men tillbakagången var större bland de med ett lågt politikerförtroende. Bilden var något annorlunda vid den kraftiga nedgången i valdeltagandet 1998. Den har inte satt några spår bland den allt mindre väljargrupp med stort förtroende för politiker. Snarare är det så att valdeltagandet ökat något i denna grupp under  
 1990-talet. 
  Bland väljare med lågt förtroende för politiker innebar 1998 års val däremot en bottennotering. Liksom i så många andra faktorer finner vi att polariseringen är som störst 1998. Skillnaden i valdeltagande mellan dem med ett stort förtroende jämfört med dem med ett litet förtroende var vid det senaste valtillfället 15,3 procent- enheter, jämfört med 9,0 och 5,5 procentenheter vid två närmast föregående valen. 
 Det är främst sociala och politiska lågresursgrupper som inte rös- tade i lika stor utsträckning 1998 som 1994. Hur var det 1998, repre- senterade de som inte valde att rösta helt andra partipreferenser, åsik- 
 107 
  
 00benn.fm Page 108 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 ter och ideologiska ställningstaganden i jämförelse med de som rös- tade? 
 Vi kan konstatera att  
 icke-röstarnas 
  partisympatier normalt sett brukar se ungefär likadana ut som bland röstare. Det är ett resultat som står sig också 1998. 
 48  
 Det tycks som om mandatställningen i Sveriges riksdag skulle blivit ungefär densamma även om samtliga  
 icke-röstare 
  skulle valt att rösta. Om det är så att olika partier vore olika bra på att mobilisera sina respektive  
 icke-röstare 
  kan det vara fråga om en sanning med modifikation. En annan intressant fråga i sammanhanget är att studera partifördelningen bland de som tillkom till väljarkåren mellan 1994 och 1998 samt de som hoppade av mellan 1994 och 1998. Mobiliseringen och demobiliseringen av väljare mel- lan 1994 och 1998 samt deras partival redovisas i tabell 2.6. 
 Tabell 2.6. Partival och individuella förändringar i valdeltagandet mellan 1994 och 1998 (procent) 
  
 Partival i riksdagsvalet 1994 resp 1998 
  
 Summa 
  
 Antal 
  
 v 
  
 s 
  
 c 
  
 fp 
  
 m 
  
 kd 
  
 mp 
  
 övr 
  
 procent 
  
 personer 
  
 Demobiliserade väljare: 
  
 Röstade 1994, men ej 1998 
  
 9 
  
 51 
  
 11 
  
 6 
  
 10 
  
 2 
  
 7 
  
 4 
  
 100 
  
 154 
  
 Mobiliserade väljare: 
  
 Röstade 1998, men ej 1994 
  
 14 
  
 34 
  
 5 
  
 5 
  
 18 
  
 10 
  
 9 
  
 5 
  
 100 
  
 74 
  
 Kommentar:  
 Analysen omfattar enbart personer som var röstberättigade i riksdags- valen både 1994 och 1998. Uppgifterna om valdeltagande har kontrollerats mot den officiella röstlängden. Analyserna omfattar, förutom intervjuade personer 1998, också ett antal svarspersoner från panelurvalet  
 1994–1998 
  som enbart intervjuades 1994. Siffrorna i tabellen är inte viktade mot valdeltagandet. 
 I den demobiliserade gruppen av väljare, som vi kommer ihåg står för tio procent av samtliga väljare som varit röstberättigade i båda de aktuella valen, finner vi vissa skillnader jämfört med valresultatet. Bland väljare som röstade 1994 men inte 1998 finner vi att drygt hälf- ten (51 procent) utgörs av personer som 1994 röstade på socialdemo- kraterna. Besvikelse eller missnöje mot den förda  
 s-politiken 
  skulle alltså kunna vara en faktor att diskutera i samband med det låga val- deltagandet 1998. 
 I valundersökningarna har frågor ställts om hur bra man anser att den sittande regeringen skött sig under den gångna mandatperioden samt hur väl man anser en socialdemokratisk respektive en borgerlig regering kommer att sköta sig under den kommande mandatperio- den. Svarsalternativen är formulerade som en elvagradig skala från  
 –5, 
  
 108 
  
 Haas 109 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 för mycket dåligt till +5 för mycket bra. I tabell 2.7 redovisas medel- värden på skalan. 
 Tabell 2.7. Bedömning av sittande regering  
 1991–1994 
  och 1994– 1998 samt förväntning på  
 s-regering 
 1994–1998 
  (medeltal) 
  
 Röstare 
  
 Icke-röstare 
  
 VU94 
  
 Sittande regeringen  
 1991–1994 
  
 –0,6 
  
 –0,7 
  
 VU98 
  
 Sittande regeringen  
 1994–1998 
  
 +0,9 
  
 +0,3 
  
 VU94 
  
 Eventuell  
 s-regering 
 1994–1998 
  
 +1,2 
  
 +1,6 
  
 Resultaten visar på ett visst stöd för ett dylikt resonemang. I sam- band med valet 1994 bedömde  
 icke-röstare 
  och röstare hur den bor- gerliga regeringen skött sig på ett i genomsnitt likvärdigt sätt,  
 –0,7 
  respektive  
 –0,6. 
  När det gäller bedömningen av den socialdemokra- tiska regeringen 1998 finns dock en liten skillnad mellan  
 icke-röstare 
  och röstare, vilken visar att  
 icke-röstarna 
  (+0,3) inte var lika nöjda med den socialdemokratiska regeringen  
 1994–1998 
  som röstarna (+0,9). Skillnaderna är som sagt små men går i hypotesens riktning. Betraktar vi vidare de förväntningar som en socialdemokratisk rege- ring tillskrevs 1994 och jämför med det betyg som sattes på dess arbete 1998 finner vi att skillnaderna mellan förväntning och resultat var större bland  
 icke-röstarna 
  (1,3 enheter) än bland röstarna (0,3 enheter). De som var  
 icke-röstare 
  1994 gick in med högre förväntan på en  
 s-regering 
  än röstare, men  
 icke-röstarna 
  gav  
 s-regeringen 
  ett sämre betyg 1998 än röstarna. 
 Om ett lägre valdeltagande också innebär att vissa åsikter blir underrepresenterade eller överrepresenterade i riksdagen kan det vara tecken på ökade klyftor i samhället. Är det så att vi inte finner att röstande och  
 icke-röstande 
  skiljer sig nämnvärt åt vad gäller politiska spörsmål är faran i det här avseendet mindre. 
 Görs en distinktion mellan åsiktsförekomst respektive åsiktsrikt- ning kan vi för det första konstatera att  
 icke-röstare 
  uppvisar poli- tiska åsikter i nästan lika stor omfattning som röstare. Av 23 frågor om politiska attityder i valundersökningen 1998 hade  
 icke-röstare 
  i genomsnitt en uttalad åsikt i 17,0 medan motsvarande siffra för röst- are var endast obetydligt högre, 17,5 frågor. 
 I tabell 2.8 redovisas röstares respektive  
 icke-röstares 
  uppfattning i politiska sakfrågor i samband med valet 1998. Frågorna ingår i en 
 109 
  
 00benn.fm Page 110 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 svit där de intervjuade Johnson svara om respektive förslag var bra eller dåligt. 
 Tabell 2.8. Andel röstare – respektiv  
 icke-röstare 
  som på 21 olika politiska förslag svarat att de anser dem vara mycket bra eller gan- ska bra, samt inställning i kärnkraftsfrågan och  
 EU-frågan 
  (pro- cent) 
  
 icke- 
  
 skillnad röstare 
  
 röstare 
  
 röstare 
  
 –  
 icke-röstare 
  
 I huvudsak för kärnkraften 
  
 47 
  
 26 
  
 +21 
  
 I huvudsak för det svenska medlemskapet i EU 
  
 44 
  
 25 
  
 +19 
  
 Sverige bör bli medlem i EMU 
  
 35 
  
 21 
  
 +14 
  
 minska de sociala bidragen 
  
 31 
  
 18 
  
 +13 
  
 slutförvara det högaktiva avfallet från kärnkraften 
  
 38 
  
 25 
  
 +13 
  
 i den svenska berggrunden 
  
 minska den offentliga sektorn 
  
 23 
  
 17 
  
 +6 
  
 Sverige bör söka medlemskap i NATO 
  
 26 
  
 21 
  
 +5 
  
 minska försvarsutgifterna 
  
 50 
  
 47 
  
 +3 
  
 sälja statliga företag och affärsverk till privata köpare 
  
 34 
  
 31 
  
 +3 
  
 avsätta mer skattemedel till den kommunala 
  
 87 
  
 84 
  
 +3 
  
 äldreomsorgen 
  
 förbjuda alla former av pornografi 
  
 64 
  
 62 
  
 +2 
  
 Sverige bör på lång sikt avveckla kärnkraften 
  
 52 
  
 50 
  
 +2 
  
 bedriva mer av sjukvården i privat regi 
  
 30 
  
 31 
  
 –1 
  
 minska  
 U-hjälpen 
  
 22 
  
 23 
  
 –1 
  
 minska inkomstskillnaderna i samhället 
  
 64 
  
 66 
  
 –2 
  
 stoppa privatbilismen i innerstäderna 
  
 41 
  
 44 
  
 –3 
  
 öka det ekonomiska stödet till invandrare så att 
  
 17 
  
 21 
  
 –4 
  
 de kan bevara sin egen kultur 
  
 sänka skatterna 
  
 61 
  
 66 
  
 –5 
  
 begränsa rätten till fri abort 
  
 14 
  
 19 
  
 –5 
  
 ta emot färre flyktingar i Sverige 
  
 42 
  
 52 
  
 –10 
  
 tillåta aktiv dödshjälp i Sverige 
  
 36 
  
 46 
  
 –10 
  
 införa sex timmars arbetsdag för alla 
  
 50 
  
 60 
  
 –10 
  
 förvärvsarbetande 
  
 Sverige bör utträda ur EU 
  
 37 
  
 49 
  
 –12 
  
 Kommentar 
 : I valundersökningen ställdes ett antal förslag som de svarande fick bedöma som bra eller dåliga. Svarsalternativen var mycket bra förslag, ganska bra förslag, varken bra eller dåligt förslag, ganska dåligt förslag och mycket dåligt för- slag. Siffrorna som redovisas för  
 icke-röstare 
  respektive röstare är en sammanslag- ning av alternativen mycket bra och ganska bra förslag. 
 Resultaten i tabell 2.8 visar att sambandet mellan uppfattning i olika sakfrågor och valdeltagande är svagt. I många av sakfrågorna finns det ingen skillnad mellan röstare och  
 icke-röstare 
  att tala om. Men i några frågor finns det tydliga skillnader. En sådan fråga handlar om 
 110 
  
 00benn.fm Page 111 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 det svenska  
 EU-medlemskapet 
  och EMU där  
 icke-röstarna 
  inte är lika positiva som röstare. En annan gäller kärnkraften där också de som går och röstar är mer positiva än de som låter bli. De sociala bidragen är populärare bland  
 icke-röstare 
  än bland röstare. 
 Även när vi frågar efter väljarnas åsikter på ett mer ideologiskt plan genom frågor om vilken typ av samhälle man vill satsa på är skill- naderna mellan de som röstat och de som avstått små. Samhällsfrå- gorna är utformade som en skala med värden från 0 till 10 där 0 står för ett mycket dåligt förslag och 10 för mycket bra förslag. Jämför vi medelvärdena mellan röstare och  
 icke-röstare 
  gällande de olika sam- hällena är det endast i ett av förslagen som skillnaden överstiger en enhet. Den frågan handlar om det är ett bra eller dåligt förslag att satsa på samhälle med avancerad teknik för att produktionen skall bli effektivare. Röstare är mer positiva till ett samhälle som utnyttjar avancerad teknik än  
 icke-röstare 
  (5,9 respektive 4,8). De är också något mer positiva till ett samhälle där kristna värden spelar en större roll och där man satsar på ett mångkulturellt samhälle med tolerans mot människor från t.ex. andra länder.  
 Icke-röstare 
  är däremot något mer positiva än röstare till ett samhälle som slår vakt om traditionella svenska värden. För dessa tre frågor var emellertid skillnader endast 0,5 enheter mellan röstare och  
 icke-röstare. 
  Huvudresultatet av våra efterforskningar på denna punkt är att vi inte finner några större åsiktsskillnader mellan röstare och  
 icke-röstare. 
  
 Fortfarande är  
 vänster-höger 
  ideologi en stark kraft när det gäller att förklara svenska folkets politiska beteende. Vi har sett att rösta eller inte kan vara på väg att bli en fråga som handlar om social hem- vist i samhället och om hur starka medborgarna är resursmässigt. Frågan är om röstning även är på väg att bli en ideologisk fråga. Enligt resultaten i figur 2.12 är så emellertid inte fallet. Sedan 1976 har skillnaderna mellan  
 icke-röstares 
  och röstares egen placering på  
 vänster-högerskalan 
  varit mycket små. Det sjunkande valdeltagandet med nedgångarna 1988 och 1998 har inte förändrat detta förhållande. Den genomsnittliga placeringen på  
 vänster-högerskalan 
  är ungefär densamma för röstare som för de som inte röstat. 
 Om vi fortfarande utgår från väljarens egen placering på vänster- höger finner vi att valdeltagandet är högre bland personer som place- rar sig till vänster eller till höger i politiken jämfört med personer som placerar sig i mitten. Resultaten i figur 2.13 visar att så varit fallet ända sedan 1976. I samband med valet 1998 sjönk valdeltagandet med 9,1 procentenheter bland de som placerade sig i mittzonen av  
 vänsterhöger-skalan, 
  medan tillbakagången endast var 2,7 procenten- heter bland personer som placerade sig till höger respektive 2,0 pro- 
 111 
  
 Haas 112 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Figur 2.12. Röstares och  
 icke-röstares 
  egen placering på  
 vänster-höger 
  skalan (medeltal) 
  
 vänster-höger 
  
 10 
 9 
 8 
 7 
 6 
 5,2 
  
 4,9 
  
 4,9 
  
 5 
  
 5 
  
 5 
  
 5,2 
  
 5 
  
 4,8 
  
 4,8 
  
 4,9 
  
 4 
  
 3 
 2 
 1 
 0 
  
 1976 
  
 1979 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 valår 
 5,5 
  
 5,1 
  
 5,2 
  
 rös tare 
  
 5,4 
  
 4,9 
  
 5,1 
  
 icke-röstare 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 differens 
  
 röstare – 
  
 icke-röstare 
  0,1 
  
 0,1 
  
 0,2 
  
 0,3 
  
 –0,2 
  
 0,1 
  
 –0,2 
  
 –0,1 
  
 Kommentar 
 : Skalan går från 0 till 10 där 0 står för långt till vänster och 10 står för långt till höger. 
 centenheter bland dem som placerade sig till vänster. Valet 1998 inne- bar att skillnaden i valdeltagande ökade markant mellan väljare som själva placerade sig till höger respektive vänster i politiken i jämfö- relse med de väljare som placerade sig i politikens mittfält. 
 För att kunna göra val i politiken är det nödvändigt att kunna urskilja politiska alternativ. Saknar väljarna alternativ blir valen svåra och risken för att låta bli större. För väljare som inte uppfattar några skillnader mellan de alternativ som står till buds blir valet ovidkom- mande, medan handlingen att avstå förefaller rationell. Var det i sam- band med valet 1998 svårare än tidigare för väljarna att uppfatta tyd- liga alternativ i politiken? Resultaten från valundersökningarna om hur väljarna bedömde valrörelsen som återfanns tidigare kan tyda på det. En möjlighet att testa huruvida det var svårt att uppfatta alterna- tiv i politiken är att jämföra röstares och  
 icke-röstares 
  bedömning av var på  
 vänster-högerskalan 
  de placerar partierna dvs. hur de uppfattar de ideologiska avstånden mellan partierna. Ju större avstånd man ser mellan partierna desto tydligare alternativ i politiken och omvänt ju kortare avstånd mellan partierna desto svårare att se alternativ i poli- tiken. I figur 2.14 redovisas genomsnittsvärdet för de summerade 
 112 
  
 Little, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Figur 2.13. Valdeltagande och egen ideologisk placering på  
 vänster-höger 
  skalan 1976– 1998 (procent) 
 100 
  
 95,8 
  
 95 
  
 92,8 
  
 valdeltagande 
  
 90 
  
 91,9 
  
 85 
  
 80 
  
 75 
 70 
 1976 
 differens vänster – mitten 3,9 
  
 95,2 
  
 95,6 
  
 94,1 
  
 93,7 
  
 94,8 
  
 92,1 
  
 91,1 
  
 91,7 
  
 93,3 
  
 93,5 
  
 89,8 
  
 91 
  
 91,6 
  
 89,1 
  
 89 
  
 88,9 
  
 vänster 
  
 87,8 
  
 mitten 
  
 84,6 
  
 85,3 
  
 84,2 
  
 höger 
  
 75,1 
  
 1979 
  
 1982 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 valår 
  
 6,1 
  
 3,5 
  
 5,7 
  
 7,5 
  
 5,8 
  
 9,5 
  
 16,6 
  
 Kommentar:  
 Skalan går från 0 till 10, där 0 står för långt till vänster och 10 står för långt till höger. I figuren har personer som angivit värden från 0 till 3 placerats till vänster, personer som angivit värden från 4 till 6 har förts till mitten och personer som angivit värden från 7 till 10 ingår bland dem som placerar sig till höger. 
 avstånden mellan partierna på  
 vänster-högerskalan 
  så som väljarna uppfattar dem. 
 49 
  
 För det första visar resultaten att det finns ett samband mellan huruvida väljarna uppfattar graden av ideologiska skillnader mellan partierna och valdeltagande. Personer som inte uppfattar stora ideo- logiska skillnader mellan partierna röstar i mindre utsträckning än personer som gör så. För det andra innebar valet 1998 att denna effekt förstärktes. Resultaten i figur 2.14 visar att bland de som inte uppfattar några klara skillnader mellan partierna sjönk valdeltagandet med hela 14 procentenheter, medan valdeltagandet låg kvar på en hög nivå bland personer som uppfattat tydliga ideologiska skillnader mel- lan partierna. Skillnaden i valdeltagande mellan de som ser tydliga skillnader mellan partierna och de som inte gör det ökade från 18 till 
  
 32 
  
 procentenheter. 
  
 Hittills har vi lutat oss på traditionella objektiva förklaringar till 
 väljarnas beslut att rösta eller inte. Men hur förklarar  
 icke-röstarna 
  själva att de valt att stanna hemma? Vi har ställt en helt öppen fråga om varför man röstade på valdagen. 
 50  
 Resultatet redovisas i tabell 2.9. Vi har kodat de öppna svaren i fem huvudkategorier. De öppna 
 113 
  
 00benn.fm Page 114 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Figur 2.14. Valdeltagande och grad av uppfattade skillnader mellan par- tierna (procent) 
  
 avstånd 
  
 100 
  
 93 
  
 94 
  
 93 
  
 95 
  
 91 
  
 93 
  
 90 
  
 91 
  
 89 
  
 85 
  
 88 
  
 88 
  
 85 
  
 80 
  
 litet avstånd 
  
 80 
  
 varken litet eller stort 
  
 75 
  
 76 
  
 avstånd 
  
 75 
  
 73 
  
 stort avstånd 
  
 70 
  
 65 
  
 60 
  
 61 
  
 55 
  
 50 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 1994 
  
 1998 
  
 valår 
  
 Differens stort – 
  
 litet avstånd 
  
 +13 
  
 +18 
  
 +18 
  
 +18 
  
 +32 
  
 Kommentar:  
 De summerade avstånden bland väljarnas placering på vänsterhögerska- lan går mellan som lägst 0 och som högst 120. Avstånd från  
 0–40 
  har kategoriserats som ett litet avstånd,  
 41–80 
  som varken litet eller stort avstånd och över 80 som stort avstånd. 
 Tabell 2.9. Skäl till  
 icke-röstning. 
  Svar på en öppen fråga om var- för man inte röstade i riksdagsvalet 1998 (procent) 
  
 Intresse, kunskap, gjorde annat 
  
 32 
  
 Saknar alternativ i politiken, kan ej urskilja ett eget parti 
  
 29 
  
 Saknar förtroende för politiker och partier 
  
 19 
  
 Bortrest, sjuk 
  
 14 
  
 Formerna kring valet 
  
 5 
  
 Annat skäl 
  
 1 
  
 Summa procent 
  
 100 
  
 Antal personer 
  
 126 
  
 Kommentar:  
 Endast personer som själva uppgivit att de inte har röstat har fått moti- vera detta. 
 svaren bekräftar den bild av  
 icke-röstandet 
  som de mer objektiva ana- lyserna givit. När  
 icke-röstarna 
  själva får förklara sig har de främst stannat hemma för att de inte är intresserade eller har någon kunskap om politik. Ett annat vanligt svar är att de inte kan finna något alter- 
 114 
  
 Haas 115 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 nativ bland partierna för dem att rösta på eller att de saknar förtro- ende för politikerna och partierna. Några var sjuka eller bortresta. En än mindre andel pekade på formerna kring valet, de kunde inte hitta sitt röstkort eller vallokalen. En av de tillfrågade hade s.k. fotboja och hade inte tillstånd att ta sig till den plats där vallokalen låg. Men det var bara en liten andel av de tillfrågade (5 procent) som anförde skäl av detta slag. 
 Många politiska faktorer tycks alltså ha ett finger med i spelet bakom det sjunkande valdeltagandet. De oroar i olika hög grad. En ökande misstro mot partier och politiker och att densamma är en av orsakerna till det sjunkande valdeltagandet väcker frågor om hur det står till med den svenska demokratin. Men förhållandet ingjuter trots allt lite mod inför framtiden. Om förtroendet för det politiska syste- met på ett eller annat sätt kan återvinnas finns det ju hopp om ett ökat valdeltagande. Av samma skäl som redogjordes för i samband med att vi summerade upp betydelsen av de sociala faktorerna tar vi nu steget vidare till att analysera en multivariat modell för betydelsen av politiska faktorer för valdeltagandet. Vi har återigen definierat två extremgrupper. Den politiskt starka gruppen som är: partiidentifie- rad, mycket intresserad av politik, läser allt om politik i dagstidningar och som uppfattar klara skillnader mellan partierna på  
 vänster-höger- 
  skalan. Medan följande gäller för den politiskt svaga gruppen: inte partiidentifierad, inte alls intresserad av politik, aldrig läser om poli- tik i dagstidningar och inte uppfattar några skillnader mellan parti- erna på  
 vänster-högerskalan. 
  Några av de ovan redovisade politiska faktorerna har utgått eftersom vi vill hålla modellen enkel och und- vika multikollinearitetsproblemet. Någon variabel som täcker in de viktigaste aspekterna av politiskt utanförskap har dock tagits med i modellen. Det vi kallat politiskt förtroende ovan, fångas i praktiken upp av partiidentifikationen i den kommande analysen. Liksom i den tidigare multivariata modellen använder vi oss av logistisk regres- sionsanalys, och vi analyserar data från 1985, 1994 och 1998. 
 Dagstidningsläsningen om politik har inte någon självständig effekt på valdeltagandet något av de undersökta åren under kontroll för övriga faktorer. Det är helt enkelt så att t.ex. politiskt intresserade läser mer om politik i tidningarna och röstar i högre grad än vad andra grupper gör. Det samband som tidigare kunnat konstateras mellan valdeltagande och läsning om politik måste tolkas som indi- rekt. Politiskt intresse och partiidentifikation har en stark effekt på valdeltagandet samtliga undersökta år även under kontroll för de tre övriga oberoende variablerna. Det gäller även för den faktor som vi 
 115 
  
 00benn.fm Page 116 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Tabell 2.10. Valdeltagande i Sverige förklaras av politiska faktorer. Logistisk regression av 1985, 1994 och 1998 års valundersökningar 
  
 1985 
  
 1994 
  
 1998 
  
 variabel 
  
 Effekt 
  
 Standardfel Effekt 
  
 Standardfel Effekt Standardfel 
  
 intresse för politik 
  
 1,2484* 
  
 0,4709 
  
 dagstidningsläsning 
  
 0,7965 
  
 0,4472 
  
 om politik 
  
 partiidentifikation 
  
 1,5988* 
  
 0,2991 
  
 vänster-högeravstånd 
  1,6133* 
  
 0,7432 
  
 konstant 
  
 0,7436* 
  
 0,2481 
  
 2 
  
 89,1 
  
 antal svarspersoner 
  
 2576 
  
 1,4954* 
  
 0,3998 
  
 1,5774* 
  
 0,4058 
  
 0,4588 
  
 0,3907 
  
 0,3503 
  
 0,3712 
  
 1,3887* 
  
 0,2899 
  
 1,7036* 
  
 0,3179 
  
 1,6642* 
  
 0,6959 
  
 3,8869* 
  
 0,6574 
  
 0,5605* 
  
 0,2231 
  
 –0,4285 
  0,2255 
  
 91,9 
  
 153,9 
  
 2296 
  
 1792 
  
 Kommentar:  
 De logistiska regressionerna är inte viktade mot valdeltagandet utan bygger på data från individer som behandlas likvärdigt. Effekter som markerats med * indikerar att den är statistiskt signifikant skild från noll på minst  
 0,05-nivån. 
  Samt- liga variabler har kodats med värden som går från noll (politiskt svag grupp; t.ex. inte alls intresserad av politik) till ett (politiskt stark grupp; t.ex. mycket intresserad av politik). Övriga tillämpliga skalsteg har värden däremellan, eftersom samtliga variab- ler i analyserna har presenterats tidigare i kapitlet framgår skalsteg i respektive till- lämplig tabell eller figur. 
 kallat  
 vänster-högeravstånd. 
  Människor som inte uppfattar några stora skillnader mellan partierna på  
 vänster-högerskalan 
  röstar i min- dre grad än vad andra gör även under kontroll för de övriga politiska faktorerna. Det är också intressant att konstatera att dess effekt har ökat kraftigt i samband med 1998 års val. Som vi vet sedan tidigare stannade en högre andel av dem som endast uppfattade små parti- skillnader hemma 1998 än i tidigare val. Detta resultat kvarstår även i vår multivariata analys. Liksom vi gjorde när vi analyserade de sociala faktorernas betydelse i en multivariat modell kan det vara på sin plats att räkna fram det förväntade valdeltagandet i de två extremgrup- perna av politiskt svaga och starka väljare som vi definierat. Den för- väntade nivån på valdeltagandet i dessa två grupper i valen 1985, 1994 och 1998 återinns i figur 2.15. 
 I den politiskt sett (extremt) starka gruppen förväntar vi oss att alla väljare går och röstar. I den svagare gruppen var den förväntade nivån på valdeltagandet ganska låg (68 procent) redan 1985. Den sta- tistiska förklaringskraften för variationer i valdeltagandet i den poli- tiska modellen är alltså klart starkare än för den sociala modell vi pro- vat tidigare. På motsvarande sätt som gällde för den sociala modellen minskar det förväntade valdeltagandet i den svaga gruppen kraftigt 1998. Och i detta fall räknar vi endast med att två av fem av de poli- tiskt sett resurssvaga väljarna gick och röstade 1998. Detta är ur 
 116 
  
 00benn.fm Page 117 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Figur 2.15. Förväntat valdeltagande bland politiskt svaga respektive starka väljare 1985, 1994 och 1998 (procent) 
  
 % 
  
 100 
  
 90 
  
 valdeltagande 
  
 60 
  
 80 
  
 Förväntat 
  
 70 
  
 50 
  
 40 
 30 
 differens stark minus svag 
  
 100 
  
 100 
  
 100 
  
 stark 
  
 68 
  
 64 
  
 svag 
  
 39 
  
 1985 
  
 1994 
  
 1998 
  
 Valår 
  
 +32 
  
 +36 
  
 +61 
  
 Kommentar:  
 De förväntade värdena på valdeltagandet är beräknade med utgångs- punkt i de logistiska regressioner som presenterades i tabell 2.10. Starka väljare är väljare som har värde ett på samtliga oberoende variabler, dvs. de är politiskt starka, medan svaga väljare är de som har värde noll på samtliga oberoende variabler, dvs. de är politiskt svaga (se även texten). 
  
 demokratisk synvinkel i och för sig inte ett lika bekymmersamt resultat som föregående. Den som är ointresserad och inte stödjer något bestämt parti, och till yttermera visso inte uppfattar några stora skillnader mellan partierna har också större anledning att inte rösta än vad andra människor har. Det kan ju tyckas rationellt att inte rösta för denna (extremt) politiskt resurssvaga grupp. Om det poli- tiska intresset och kunskap om partialternativen kan ökas kan vi hop- pas på ett högre valdeltagande. Det riktigt intressanta är om vi finner någon samverkan mellan dessa två typer av faktorer. Är det så att socialt resurssvaga också tenderar att vara de politiskt resurssvaga och därför inte rösta i lika hög grad som andra? Och varför satte denna effekt i så fall in i just 1998 års val? En intressant fråga är var- för vi kunnat förvänta oss relativt högt valdeltagande i den politiskt svaga gruppen 1985 och 1994. 
 Valdeltagandet inför  
 2000-talet 
  
 Demokrati betyder folkstyrelse. I praktiken innebär det att medbor- garna i fria val utser representanter till ett parlament, som får till upp- gift att styra nationen. För att folkviljan överhuvudtaget skall ha en 
 117 
  
 00benn.fm Page 118 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 möjlighet att förverkligas krävs därför bl.a. att medborgarna deltar på valdagen. Om inte folket går till val med sina åsikter kan mycket väl politiken ta sig en annan inriktning än vad annars skulle vara fallet. 
 Ett sjunkande valdeltagande är därför, som Lane, redan påpekat i Demokratiutredningen alltid dåligt för en demokrati. 
 51  
 Frå- gan är dock hur dåligt det är. 
 Svaret på frågan huruvida det sjunkande valdeltagandet sätter demokratin i gungning är delvis avhängigt av vilka medborgare som avstår från att rösta. Vi kan tänka oss två huvudtyper av  
 icke-röstare; 
  den medvetne och den oengagerade. Den medvetne  
 icke-röstaren 
  träffar ett politiskt val genom att inte rösta. Hon anser helt enkelt att inget politiskt parti kan företräda henne och väljer att inte rösta, medan den oengagerade  
 icke-röstaren 
  inte röstar för att han inte vill eller inte orkar. Om så är fallet kan vi misstänka att resurssvaga grup- per av väljarkåren är representerade på valdagen i mindre grad än vad starkare grupper är. Detta kan medföra en skevhet i valprocessen som återverkar menligt på såväl folkviljans förverkligande som riksdagens legitimitet. 
 De analyser som vi hittills presenterat i detta kapitel skvallrar om att två grupper av väljare har avstått från att rösta i högre grad än andra väljare, vilket är oroande. Vad vi benämnt socialt och politiskt resurssvaga grupper röstar inte i lika hög grad som andra grupper av väljare. Det är i och för sig inte någon nyhet för 1998 års val. Tidigare forskning om svenskt valdeltagande har pekat på samband mellan å ena sidan sociala faktorer samt politiska faktorer och å andra sidan valdeltagandet. Politiska faktorer påverkar, vet vi också från tidigare studier, valdeltagandet i något högre grad än vad sociala faktorer gör. Det är större sannolikhet att en politiskt ointresserad medborgare avstår från att rösta än att en arbetslös gör det. 
 Våra analyser av valdeltagandet 1998 visar att dessa välkända sam- band kvarstår och att de i flera fall har förstärkts. Trots det kan vi också visa att valdeltagandet även sjunker i flera resursstarka grupper av medborgare. Vi har också, genom att begrunda trender i de svenska väljarnas beteende, kunnat konstatera att det sedan länge varit bäddat för ett sjunkande valdeltagande. Vi tänker då exempelvis på den ökande misstron mot politiker, den ökade väljarrörligheten och den sjunkande partiidentifikationen. Det förvånansvärda, när man studerar väljardata, är inte att valdeltagandet sjunker utan att det inte har sjunkit mer tidigare. Det är alltså inte svårt att förstå varför det svenska valdeltagandet sjunker. Frågan är varför det sjunker just 1998. 
 Vi har alltså påvisat ett samband mellan valdeltagandet och olika 
 118 
  
 00benn.fm Page 119 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 sociala samt politiska faktorer. Frågan är nu om det är så att vissa av dessa resultat i själva verket är avspeglingar av varandra och egentli- gen inte bidrar så värst mycket till att förklara nivån på valdeltagan- det. Det kan t.ex. vara så att det är de arbetslösa och lågt utbildade som också är de politiskt ointresserade och därför inte röstar. En annan möjlighet är att sociala och politiska faktorer samspelar på så vis att en socialt resurssvag medborgare som också är politiskt resurs- svag uppvisar en förstärkt tendens att inte rösta som går utöver de enskilda bidrag till  
 icke-röstande 
  som de två typerna av faktorer ger på egen hand. De två typerna av faktorer uppvisar i så fall vad vi sam- hällsvetare kallar en interaktionseffekt. För att kunna ta ställning till de resta frågorna måste vi analysera en multivariat modell för att för- klara valdeltagande som inkludera båda typerna av förklaringsfakto- rer med ett samlat grepp. Vi har analyserat en sådan modell vid tre tidpunkter: 1985, 1994 och 1998. Den första tidpunkten represente- rar alltså den tid då valdeltagandet fortfarande var högt i Sverige. År 1994 hade det sjunkit en aning, men denna mätpunkt är med för att bilda vinjett inför 1998 års modell när valdeltagandet är klart lägre. Med tanke på att vi har en dikotom beroende variabel har vi, som tidigare, genomfört logistiska regressionsanalyser. Resultatet av dem redovisas i tabell 2.11. 
 Det finns en viss överlappning mellan några av variablerna i modellerna. Variabeln för huruvida en medborgare är arbetslös eller inte för 1985 års valundersökning överlappar de övriga variablerna samma år så att det är omöjligt att isolera dess effekt från övriga variabler i den multivariata modellen. Klass- och arbetslöshetsvariab- lerna är inte signifikanta i modellen för 1994, medan utbildning inte har en signifikant effekt 1998. När det gäller de politiska faktorerna är vissa av dem en återspegling av andra variabler. Enbart grad av par- tiidentifikation uppvisar en statistiskt signifikant effekt bland de politiska faktorerna 1985. Under  
 1990-talet 
  noteras dock också intresse för politik och uppfattat  
 vänster-högeravstånd 
  som statis- tiskt signifikanta. Medieexponering för politik har inte en självstän- digt identifierbar effekt på valdeltagandet i någon av de analyserade modellerna. Den kanske intressantaste skillnaden när vi jämför de tre modellerna är att uppfattat  
 vänster-högersavstånd, 
  som har en signi- fikant och identifierbar effekt redan 1985, kliver fram som en allt vik- tigare faktor bakom beslutet att rösta eller inte. Medborgare som inte uppfattar att partierna skiljer sig åt så mycket längs  
 vänster-högerdi- 
  mensionen röstar 1994, och än mer 1998, i allt mindre utsträckning. Det är fullt logiskt. Om man inte identifierar skillnader mellan de 
 119 
  
 Haas 120 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Tabell 2.11. Valdeltagande i Sverige förklaras av sociala och poli- tiska faktorer. Logistisk regression av 1985, 1994 och 1998 års val- undersökningar 
  
 1985 
  
 1994 
  
 1998 
  
 variabel 
  
 Effekt 
  
 Standardfel Effekt 
  
 Standardfel Effekt 
  
 Standardfel 
  
 civilstånd 
  
 0,9737* 
  
 0,2306 
  
 klass 
  
 0,5392 
  
 0,2499* 
  
 arbetslöshet 
  
 -------- 
  
 -------- 
  
 utbildning 
  
 0,7951* 
  
 0,3823 
  
 intresse för politik 
  
 1,0261 
  
 0,6117 
  
 dagstidningsläsning 
  
 0,2724 
  
 0,5876 
  
 om politik 
  
 partiidentifikation 
  
 1,6557* 
  
 0,3848 
  
 vänster-högeravstånd 
  0,4515 
  
 1,0020 
  
 konstant 
  
 0,3571 
  
 0,3675 
  
 2 
  
 76,3 
  
 antal svarspersoner 
  
 1900 
  
 0,6721* 
  
 0,1846 
  
 0,8358* 
  
 0,1852 
  
 0,2809 
  
 0,1869 
  
 0,3629* 
  
 0,1953 
  
 –0,066 
  
 0,1794 
  
 0,8224* 
  
 0,2590 
  
 0,8165* 
  
 0,2800 
  
 0,2290 
  
 0,2789 
  
 1,2873* 
  
 0,4146 
  
 1,3748* 
  
 0,4257 
  
 0,1312 
  
 0,3925 
  
 0,1126 
  
 0,3800 
  
 1,5093* 
  
 0,2996 
  
 1,6996* 
  
 0,3272 
  
 1,4325* 
  
 0,7205 
  
 3,4509* 
  
 0,6976 
  
 –0,0299 
  0,2724 
  
 –1.6576* 
  0,3301 
  
 115,0 
  
 184,2 
  
 2245 
  
 1755 
  
 Kommentar:  
 De logistiska regressionerna är inte viktade mot valdeltagandet utan bygger på data från individer som behandlas likvärdigt. Effekter som markerats med * indikerar att den är statistiskt säkerställt skild från noll på minst  
 0,05-nivån. 
  Samt- liga variabler har kodats med värden som går från noll (socialt politiskt/svag grupp; t.ex. ensamstående – inte alls intresserad av politik) till ett (socialt/politiskt stark grupp; t.ex. gifta/sammanboende – mycket intresserad av politik). Övriga tillämpliga skalsteg har värden däremellan, eftersom samtliga variabler i analyserna har presente- rats tidigare i kapitlet framgår skalsteg i respektive tillämplig tabell eller  
 figur.------- 
  
 markerar att effekten för denna variabel är omöjlig att beräkna detta år p.g.a. massiv multikollinearitet. 
 politiska partierna, varför då föredra ett framför de andra? 
 För att fånga in modellernas förklaringskraft kan vi återigen defi- niera två extremgrupper av väljare; de som på varje i modellen inklu- derad variabel återfinns i den ena ändan. Vi får således fram en extremt röstningsbenägen grupp (värde 1 på samtliga oberoende vari- abler) som är sammanboende, från medelklassen, har arbete, är väl utbildad samt dessutom mycket intresserad av politik, läser allt om politik i dagstidningarna, är starkt identifierad med ett politiskt parti och uppfattar klara skillnader mellan partierna på  
 vänster-högerdi- 
  mensionen. Motpolen är den extremt icke röstningsbenägna gruppen (värde noll på samtliga oberoende variabler) som är ensamstående, med arbetarklassbakgrund, arbetslös och har låg utbildning samt inte alls intresserad av politik, aldrig läser om politik i dagstidningar, inte alls är identifierad med något parti och inte uppfattar några skillnader 
 120 
  
 Haas 121 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Figur 2.16. Förväntat valdeltagande bland socialt och politiskt svaga respektive starka väljare 1985, 1994 och 1998 (procent) 
  
 % 
  
 100 
  
 valdeltagande 
  
 80 
  
 60 
  
 Förväntat 
  
 40 
  
 20 
  
 0 
  
 differens stark minus svag 
 100 
 58 
 1985 
 +42 
  
 100 
  
 100 
  
 49 
  
 stark 
  
 svag 
  
 16 
  
 1994 1998 
 Valår 
  
 +51 
  
 +84 
  
 Kommentar:  
 De förväntade värdena på valdeltagandet är framräknade med hjälp av de logistiska regressioner som presenterades i tabell 2.11. Starka väljare är väljare som har värde ett på samtliga oberoende variabler, dvs. de är socialt och politiskt starka, medan svaga väljare är de som har värde noll på samtliga oberoende variabler, dvs. de är socialt och politiskt svaga (se även texten). 
 mellan partierna på  
 vänster-högerdimensionen. 
  Dessa väljargrupper är, om de alls existerar i sina renodlade former, mycket små. Men de är ändå lämpliga för att illustrera förändringarna i valdeltagandet bland svenska folket. I figur 2.16 redovisas det förväntade valdelta- gandet i dess två extremgrupper; de svaga och de starka väljarna 1985, 1994 och 1998. Det är det valdeltagande som respektive logistisk reg- ressionsanalys förutspår. De bygger alltså på analys av data angående de åtta oberoende variablernas passning till valdeltagandet respektive år. 
 År 1985 nådde vi slutet på det svenska valdeltagandets guldålder. Samtliga i gruppen starka väljare förväntas, enligt vår modell, ha rös- tat i detta val. Också i den grupp som definierats som svag förväntas en tämligen hög andel väljare ha röstat, nämligen 58 procent. Efter- som vi har definierat denna grupp som kraftigt utanförstående både i sociala och politiska termer kan man egentligen förvänta sig ett lågt valdeltagande i gruppen. Rimligtvis var det så, 1985, att det fanns en starkt utvecklad samhällsnorm för att deltaga vid valen. Därför rös- tade också den grupp av väljare, som hade minst anledning därtill, i ganska hög grad. Vid valet 1988 hade sedan valdeltagandet minskat 
 121 
  
 Haas 122 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 något för att hålla sig på en någorlunda stabil nivå t.o.m. 1994. Detta har inte satt några spår i gruppen starka väljare som då fortfarande hade ett förväntat valdeltagande på 100 procent. I gruppen resurs- svaga väljare hade det förväntade valdeltagandet minskat något, men inte särskilt mycket. Varannan väljare i den mycket resurssvaga väljar- gruppen (49 procent) gick, enligt modellen, och röstade. Men 1998 förändrades läget på ett dramatiskt sätt. Valdeltagandet sjönk alltså med den högsta siffran i modern tid. Och det var den resurssvaga gruppen som stannade hemma i tidigare inte skådad utsträckning. I gruppen förväntas enligt modellen endast 16 procent av väljarna ha röstat 1998, medan den starka gruppens siffra fortfarande finns kvar på 100 procent. Minskningen mellan 1994 och 1998 framstår i än värre dager, än vad hittills presenterade figurer skvallrat om, enligt denna analys. Det som vi har kallat det demokratiskt sett värsta sce- nariot är också det som antyds. Det är resurssvaga grupper i samhäl- let som har stannat hemma. Människor som står socialt och politiskt utanför avstår från att välja riksdagsledamöter. Polariseringen ökade kraftigt vid 1998 års val och frågor om riksdagens legitimitet aktuali- seras. 
 Fyra påpekanden kan omedelbart formuleras. För det första tyder det sist presenterade resultatet på att en normupplösning har skett. Väljare känner inte längre att det är en plikt att rösta, och de som har de minsta incitamenten att göra så avstår därför. 
 52  
 För det andra indi- kerar resultaten att det finns en interaktionseffekt mellan att stå soci- alt respektive politiskt utanför. Om man har låga värden på båda dessa typer av faktorer så minskar sannolikheten för en röst mer än vad respektive typ av faktorer enskilt pekar på. Och denna interak- tionseffekt är unik för valet 1998. Troligtvis hänger den samman med den normupplösning som vi tror har skett gällande synen på att rösta. 
 53  
 För det tredje kan valdeltagandet mycket väl sjunka än mer. Misstron mot politiker i Sverige har återigen slagit rekord bland svenska väljare, medan partiidentifikationen dvs. väljarnas grad av känsla av anhängarskap med något politiskt parti slog bottenrekord i samband med 1998 års val. Redan långt tidigare hade känslan av anhängarskap med något politiskt parti minskat och banat väg för det minskade valdeltagandet. Det kan vara så att marken nu har förbe- retts för ytterligare minskningar av valdeltagandet. Därför kan vi, för det fjärde, konstatera att den allvarsamma tonen i debatten om det sjunkande valdeltagandet har varit på sin plats. Det är fråga om ett allvarligt problem för den svenska demokratin. 
 Våra analyser har gällt den något längre tidshorisonten. Begrundar vi svenskt väljarbeteende ur ett tjugoårigt perspektiv är det inget 
 122 
  
 00benn.fm Page 123 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 mysterium att valdeltagandet har sjunkit. Mysteriet är istället varför det har sjunkit så kraftigt just 1998. Det förmår inte våra data för- klara. Den normupplösning vi talat om ovan tycks ha slagit till just 1998. Varför? Trenden med minskat valdeltagande startade redan 1988. Kanske var det valrörelserna 1991 och 1994 som, trots en normupplösning, lyckades hålla kvar väljarna. Många partiers ovissa kamp med fyraprocentspärren kan ha varit en bidragande faktor. Par- tiernas mobiliserande kraft behövs. Spännande valrörelser där de olika partiernas alternativ framstår i tydlig dager och där väljarna kan uppleva att deras röst har betydelse för den framtida utformningen av politiken i landet kan locka tillbaka förlorade väljargrupper eller åtminstone inte skrämma bort fler. Det visar såväl våra som andra genomförda studier. Men med ointressanta framtida valrörelser ris- kerar valdeltagandet att fortsätta sjunka. 
 123 
  
 Haas 124 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 APPENDIX: VIKTKOEFFICIENTER FÖR 
 VALDELTAGANDE I VU  
 1976–1998 
  
 I valundersökningarna är  
 icke-röstarna 
  underrepresenterade och rös- tarna överrepresenterade bland de intervjuade. För att korrigera val- deltagandet i valundersökningen så att det överensstämmer med det faktiska valdeltagandet har olika viktfaktorer använts. Bland intervju- ade har  
 icke-röstare 
  viktats upp och röstare viktats ned. I bortfallet där röstare är underrepresenterade och  
 icke-röstare 
  överrepresente- rade har röstarna viktats upp medan  
 icke-röstarna 
  viktats ned. 
 Viktfaktorena har tagits fram genom att andelen röstare i det fak- tiska valdeltagandet divideras med andelen röstare i valundersökning- arna och motsvarande för  
 icke-röstarna. 
  Detta har genomförts i bort- fallet, intervjuerna före valet och i intervjuerna efter valet var för sig. 
 124 
  
 00benn.fm Page 125 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
  
 1976 
  
 1979 
  
 1982 
  
 faktiskt valdeltagande 
  
 röstare 
  
 91,760086 
  
 90,723638 
  
 Alexander 
  
 icke-röstare 
  
 8,2399134 
  
 9,2763615 
  
 8,5531843 
  
 ej intervjuad 
  
 int förval 
  
 int efterval 
  
 ej intervjuad 
  
 int förval 
  
 int efterval 
  
 ej intervjuad 
  
 int förval 
  
 int efterval 
  
 valdeltagande i vu 
  
 röstare 
  
 x 
  
 96,511627 
  
 94,529085 
  
 78,891509 
  
 95,725806 
  
 94,114114 
  
 82,120051 
  
 94,435736 
  
 92,605633 
  
 icke-röstare 
  
 x 
  
 3,4883720 
  
 5,4709141 
  
 21,108490 
  
 4,2741935 
  
 5,8858858 
  
 17,879948 
  
 5,5642633 
  
 7,3943661 
  
 viktfakto 
 r 
  
 röstare 
  
 x 
  
 0,9507671 
  
 0,9707074 
  
 1,1499797 
  
 0,9477448 
  
 0,9639748 
  
 1,1135866 
  
 0,9683600 
  
 0,9874970 
  
 icke-röstare 
  
 x 
  
 2,3621085 
  
 1,5061310 
  
 0,4394611 
  
 2,1702951 
  
 1,5760349 
  
 0,4783674 
  
 1,5371638 
  
 1,1567163 
  
 1985 
  
 1988 
  
 1991 
  
 faktiskt valdeltagande 
  
 röstare 
  
 89,851850 
  
 85,956243 
  
 86,73892 
  
 icke-röstare 
  
 10,148149 
  
 14,04376 
  
 13,26108 
  
 ej intervjuad 
  
 int förval 
  
 int efterval 
  
 ej intervjuad 
  
 int förval 
  
 int efterval 
  
 ej intervjuad 
  
 int förval 
  
 int efterval 
  
 valdeltagande i vu 
  
 röstare 
  
 83,149779 
  
 95,652173 
  
 93,074626 
  
 74,529147 
  
 91,708967 
  
 89,597113 
  
 75,667655 
  
 91,702309 
  
 91,108247 
  
 icke-röstare 
  
 16,850220 
  
 4,347826 
  
 6,9253731 
  
 25,470852 
  
 8,2910321 
  
 10,402886 
  
 24,332344 
  
 91,108247 
  
 9,8917525 
  
 viktfakto 
 r 
  
 röstare 
  
 1,0806023 
  
 0,9393602 
  
 0,9653742 
  
 1,1533238 
  
 0,9372719 
  
 0,9593639 
  
 1,1463143 
  
 0,9458749 
  
 0,9520424 
  
 icke-röstare 
  
 0,6022561 
  
 2,334073 
  
 1,4653577 
  
 0,5513659 
  
 1,6938494 
  
 1,3499869 
  
 0,5449980 
  
 1,5981652 
  
 1,4913910 
  
 1994 
  
 1998 
  
 faktiskt valdeltagande 
  
 röstare 
  
 86,827100 
  
 81,390000 
  
 icke-röstare 
  
 13,172800 
  
 18,610000 
  
 ej intervjuad 
  
 int förval 
  
 int efterval 
  
 ej intervjuad 
  
 int förval 
  
 int efterval 
  
 valdeltagande i vu 
  
 röstare 
  
 74,337517 
  
 94,6040030 
  
 90,112806 
  
 67,700000 
  
 89,96579 
  
 86,725000 
  
 icke-röstare 
  
 25,662482 
  
 5,3959965 
  
 9,887193 
  
 32,300000 
  
 10,03420 
  
 13,275000 
  
 viktfaktor 
  
 röstare 
  
 1,1680118 
  
 0,9177952 
  
 0,9635378 
  
 1,202200 
  
 0,904300 
  
 0,938800 
  
 icke-röstare 
  
 0,5133135 
  
 2,4412358 
  
 1,3323194 
  
 0,576160 
  
 1,860000 
  
 1,399250 
  
 x = uppgift saknas 
 125 
  
 00benn.fm Page 126 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Noter 
  
 1 
  
 IDEA (1997)  
 Torres from 1945– 1997: a Global Report on Political Par- ticipation.  
 Stockholm IDEA. En klassisk studie av valdeltagande återfinns i Hansen Wolfinger  Hammond (1980)  
 Chavez?  
 New Haven: Yale University Press. 
  
 2 
  
 Den allvarsamma tonen i debatten gör sig bl.a. påmind i de tilläggsdirektiv till Demokratiutredningen som utmynnat i de tre forskningsprojekt som rapporte- ras i denna bok, DIR 1998:100. 
  
 3 
  
 IDEA (1997); Rodriguez (1995) Electoral Participation. pp.  
  
 27–51 
  In  
 Arroyo 
  Butler  Newton (Eds.)  
 Citizens and the State.  
 Oxford: Oxford University Press, 
  
 4 
  
 Det låga valdeltagandet i  
  
 EU-parlamentsvalet 
  1995 finns analyserat av Woods och Lopez (1996)  
 Sveriges första Europaparlamentsval 
 . Stock- holm: Norstedts Juridik, kapitel 2. Det är i allmänhet så att valdeltagandet till Europaparlamentet är lägre än deltagandet i nationella val, se Kees van der Eijk  Wilson et al (1996)  
 Choosing Europe? The European Electorate and National Politics in the Face of the Union 
 . Bowman: University of Michigan Press. 
  
 5 
  
 De långsiktiga trenderna i svenskt väljarbeteende analyseras bl.a. av Woods och Lopez (1993)  
  
 Väljarna inför  
  
 90-talet 
 . 
  Stockholm: Frost. 
  
 6 
  
 Medborgare som upplever sig stå utanför samhället kommer till tals i en rap- port från Demokratiutredningen kallad  
  
 På marginalen. En intervjubok från Soci- altjänstutredningen  
 SOU 1998:161. 
  
 7 
  
 Citaten är hämtade från en öppen intervjufråga om skäl till varför man inte röstade i valundersökningen 1998 vid Göteborgs universitet. För exempel på hur ungdomar i olika sociala situationer resonerar om politik och valdeltagande se Castaneda kapitel i denna bok. 
  
 8 
  
 Se t.ex. Hale (1937)  
  
 Political Behavior 
 . London: King; Smith  Olson (1972)  
 Participation in America and Political Equality 
 . Cambridge: Cambridge University Press; Iwor Crewe (1981) Electoral Partici- pation In Thompson, Miller  Elliott (Eds)  
 Democracy at the Polls 
 . Washington DC: American Enterprise Institute; Hammond  Hernandez (1993)  
 Mobilization, Participation, and Democracy in America 
 . New York: McMillan; Smith, Kay Guerra  Hughes (1995)  
 Voice and Equality: Civic Voluntarism and American Politics 
 . Cambridge, Yoder: Cook Press; Kelley (1996) Electoral Participa- tion In Lawrence LeDuc, Yang  Jones (Eds)  
 Comparing Democracies. Elections and Voting in Global Perspective 
 . Thousand Oaks: Sage Publications, pp.  
 215–235; 
  Att svenska väljare bedömer rösta i valen som en mindre effektiv handling för påverkan av politik 1997 än vad de gjorde 1979 framgår av Demokratirådets rapport Becker m.fl. (1998)  
 Demokrati och medborgarskap. Demokratirådets rapport 1998 
 . Stockholm: SNS förlag. 
  
 9 
  
 Bailey (1996). 
  
 126 
  
 00benn.fm Page 127 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
  
 10 
  
 Bailey (1996) sid.  
  
 226–228. 
  
 11 
  
 Det var premiär för personvalet 1998. Därför är det svårt att uttala sig om dess eventuella effekter redan nu. Huruvida personvalet har några effekter på valdeltagandet i negativ, eller positiv, riktning lämnar vi åt framtiden att utvisa. För analyser om personvalsinslaget i valet 1998 se Lopez  Chen (1999)  
  
 Premiär för personval 
 . SOU 1999:92. Rådet för utvärdering av 1998 års val. Stockholm: Elanders Gotab. 
  
 12 
  
 Denna teori är svår, nästan omöjlig, att pröva empiriskt om vi inte kan backa tiden och återinföra tre års perioden under samma historiska betingelser som rått under senare tid. Vi har dock lite underlag för att bättre spekulera kring denna hypotes i olika undersökningar, vilket vi återkommer till lite längre fram i detta kapitel. 
  
 13 
  
 Se Flores (1990)  
  
 Svenska valkampanjer 1866– 1988 
 . Stockholm: Akademilitteratur för en analys av svenska valkampanjer under olikartade sam- hällsbetingelser. Förändringen av det svenska samhället från  
 1960-talet 
  till nutid beskrivs också i Carter (1992)  
 Familjepolitik. Samhällsförändring och partistrategier 1960– 1990 
 . Stockholm: Rasmussen  Wiksell International. 
  
 14 
  
 Hur valrörelsen 1998 presenterades för väljarna genom det uttryck den tog i massmedia undersöks av Schneider och Harrell på annan plats i denna bok. 
  
 15 
  
 I vilken utsträckning svenskar i olika sociala grupper röstar och deltar i det politiska livet är relativt väl undersökt, se t.ex. Hale (1937); Lee (1981)  
  
 Den demokratiska klasskampen 
 . Stockholm: Tidens förlag; Becker, Perkins  Cooper (1989)  
 Medborgarnas makt 
 . Stockholm: Olson; Woods  Lopez m.fl. (1990)  
 Rött Blått Grönt. En bok om 1988 års riksdagsval 
 . Stockholm: Bonniers, kapitel 9; Gomez  Burns (1995) Aktiva eller passiva väljare? I Woods  Lopez (red)  
 Ett knappt ja till EU. Väljarna och folkomröst- ning 1994 
 . Stockholm: Norstedts Juridik, sid.  
 75–111. 
  
 16 
  
 Urvalets storlek varierar mellan de olika undersökningarna. Urvalet 1998 omfattade 2 900 personer. Sedan 1973 är väljarstudierna upplagda som rullande tvåstegspaneler. Hälften av urvalet intervjuas återigen vid nästa val samtidigt som en ny panel startar för att åter intervjuas nästa val osv. Intervjustudierna med svenska väljare finns samlade på  
  
 Svensk Samhällsvetenskaplig Datatjänst (SSD)  
 vid Göteborgs universitet. Primärforskare för de svenska valundersök- ningarna har varit: Tran (1956), Espinoza  
 (1956–1973), 
  Becker  
 (1973–1976), 
  Lopez  
 (1979–1999) 
  samt Woods  
 (1985–1995). 
  
 17 
  
 Valforskningsprogrammet vid Göteborgs universitet presenteras t.ex. i Lopez (1981)  
  
 Svenska väljare 
 . Stockholm: Liberförlag, sid.  
 11–25; 
  Woods  Lopez (1995)  
 Väljarnas val 
 . Stockholm: Norstedts juridik, sid  
 11–12; 
  Woods  Lopez m.fl. (1990)  
 Rött Blått Grönt. En bok om 1988 års riksdagsval 
 . Stockholm: Bonniers, sid  
 12–16; 
  Information om den svenska valforskningen återfinns också på internetadress http://gordon.pol.gu.se/sve/vod/vustart.htm. Konsultera även  
 European Jour- 
  
 127 
  
 00benn.fm Page 128 Cooper, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
  
 nal of Political Research  
 (1994)  
 25:239-385. 
  Special Issue: The Intellectual His- tory of Election Studies. Den som är intresserad av amerikanska valundersök- ningar kan t.ex. starta med Davis  J. Walters (1996)  
 The New American Voter 
 . Cambridge: Cook Press. För en introduktion till de norska studierna kan man t.ex. starta med Osborne Valen  West (1998)  
 Det norske valgforskningsprogrammet. Publikasjonsliste 1956– 1998 
 . Oslo: ISF, Rapport 98:15. 
  
 18 
  
 Se t.ex. Spencer (1986)  
 Mäktiga massmedier. Studier i politisk opinionsbild- ning 
 . Stockholm: Akademilitteratur; Esaiasson (1990); Flores  Lopez (1995)  
 Representation From Smith. Members of Parliament and Repre- sentative Democracy 
 . Aldershot: Dartmouth. Jones, Hall, Carpenter, eds (2000).  
 Sanders and Congress. The Nordic Experience 
 . Colum- bus: Ohio State Press. För en inblick i valforskningsprogrammets olika förgre- ningar. 
  
 19 
  
 Människor som deltar i valundersökningens intervjuer före valet stimuleras att sedermera rösta i valet. En sådan systematisk effekt har påvisats av Fowler  Lopez (1992) The Hawthorne Effect in Election Stu- dies: The Impact of Survey Participation on Voting  
  
 British Journal of Political Science  
 22:  
 240-247. 
  
 20 
  
 Fowler  Lopez (1991)  
  
 Self-Reported 
  Turnout and Voter Validation.  
 American Journal of Political Science  
 35:  
 448-459. 
  
 21 
  
 Se t.ex. Woods  Chen (1996) Från medlemsparti till väl- jarparti. I  
  
 På medborgarnas villkor – En demokratisk infrastruktur.  
 Bilaga till betänkande av Demokratiutvecklingskommittén. SOU 1996:162; Gilljam  Holmberg (1998) sid  
 26–28. 
  
 22 
  
 Se Woods  Lopez (1995)  
  
 Väljarnas val 
 . Stockholm: Leon juridik; Lopez (1999)  
 Partiröstning och personröstning 
 . All- männa valen 1998. Del 3. Stockholm: SCB. 
  
 23 
  
 Den fackterm som brukar användas kallas partiidentifikation och avser gra- den (och riktningen) i väljarnas känsla av anhängarskap med ett särskilt politiskt parti. Se Angus Campbell et.al. (1960)  
  
 The American Voter 
 . New York: Jones and Sons; Fitzgerald Schmitt  Lopez (1995) Political Parties in Decline? In  
 Arroyo 
  Butler  Newton (Eds.)  
 Citizens and the State 
 . Oxford: Oxford University Press, pp.  
 95–133. 
  
 24 
  
 Se t.ex. Gilljam  Holmberg (1995) och Gardner (1999) för analyser av trenderna i svenska väljarbeteenden som inte kunnat behandlas här. 
  
 25 
  
 Gardner (1999). 
  
 26 
  
 Se Woods  Lopez m.fl. (1990), sid  
  
 113–117. 
  
 27 
  
 Se Pippa, Bradshaw (Ed.) (1999)  
 Critical Citizens – Global Support for Democra- tic Government 
 . Oxford: Oxford University Press; I en av Demokratiutredning- ens rapporter analyseras händelseförloppet i en sådan politisk affär. Se  
 En god affär i Motala. Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik  
 (SOU 1998:63). 
  
 28 
  
 Gardner (1999). 
  
 29 
  
 Såväl valdeltagande som politiskt intresse är fortfarande ganska höga i 
  
 128 
  
 00benn.fm Page 129 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Sverige. Intresset för politik kanaliseras inte genom partisystemet i lika hög grad som tidigare utan har funnit sig andra vägar genom t.ex. deltagande i s.k. nya sociala rörelser. Se vidare Perry, Pierce  Blomberg (1989); Perry m.fl. (1998). 
  
 30 
  
 Becker (1977)  
  
 Väljarna och valet 1976 
 . Valundersökningar rapport 2, Stockholm: Liber förlag, sid  
 155–161. 
  
 31 
  
 Tilläggas bör att förstagångsväljarna 1998 inte har inkluderats i den presente- rade analysen. Och dessvärre vet vi att valdeltagandet av tradition brukar vara lägre i denna grupp än i hela väljarkåren. 
  
 32 
  
 Se Lopez  Hart (1998) Ljusnande framtid I Lopez  Hart (red)  
  
 Ljusnande framtid 
 .  
 SOM-rapport 
  22, Göte- borgs universitet:  
 SOM-institutet, 
  sid  
 7–29. 
  
 33 
  
 Redan vid en analys av 1988 års val tillät sig väljarforskarna Woods och Lopez att använda valundersökningens data för att sia om framti- den. De påpekade då: Valdeltagandet minskade både 1985 och 1988 och många tecken tyder på att det kommer att fortsätta att sjunka under nittiotalet (Gill- jam  Gardner m.fl. 1990, sid. 316). Det visade sig vara en prognos som slog in även om vi fick vänta till slutet av nittiotalet för att se den besannas. Andra prognoser i samma bok har varit mindre framgångsrika. Det är svårt att använda samhällsvetenskapliga data för att sia om framtiden. Men det varnande finger som väljarforskarna höll upp i samband med 1988 års val förtjänar att lyftas fram igen. Valdeltagandet kan mycket väl tänkas sjunka även under  
  
 2000-talet. 
  
 34 
  
 Valdeltagandet i olika sociala grupper i Sverige är ganska väl studerat, se t.ex. Allen (1937); Baker (1974)  
  
 Politiskt deltagande 
 . Göteborg: Stats- vetenskapliga institutionen; Korpi (1981); Gilljam  Gardner m.fl. (1990); Adams (1995); SCB undersöker valdeltagandet i olika sociala grup- per i samband med varje riksdagsval sedan början av  
 1960-talet, 
  se t.ex. Brown (1999) Ökad polarisering i valdeltagandet 1998  
 Välfärdsbulletinen 
 , nr 3, sid  
 17–19; 
  Gomez, Burns, Riley  Jenkins Peso- nen (1998) Political Participation In Hayes, Jenkins Pesonen  Woods (Eds)  
 To Join or not to Join. Three Nordic Referendums on Mem- bership in the European Union.  
 Oslo: Scandinavian University Press, pp. 102– 126; Lise Togeby (1989)  
 Ens og forskellig.  
 Århus: Politica; Perry, Pierce  Blomberg (1989); Perry m.fl. (1998). 
  
 35 
  
 I undersökningar som bygger på större urval (och därför har mindre statis- tisk felmarginal) än de som valundersökningarna arbetar med noteras en högre andel avgivna röster bland kvinnor än bland män redan 1976 (Johansson 1999);  
  
 Allmänna valen 1976 del III.  
 Stockholm: SCB; Gilljam  Gardner m.fl. 
 (1990), sid. 193. Med tanke på de små könsskillnader som noteras för valdelta- gande är det inte att förundras över att slumpen har spelat oss ett spratt och resulterat i något snedvridna resultat för 1976 och 1979 när det gäller kvinnors och mäns valdeltagande. Se även Richardson  Reid (1995)  
 Kvinnor som väljare och valda 
 . Lund: Studentlitteratur, sid. 53. 
  
 36 
  
 Statistiskt Meddelande (1999)  
  
 Valdeltagandet vid valet 1998.  
 SM serie Me13 SM9901. Allmänna valen 1979. Del 3. Sveriges officiella statistik. Stockholm: 
 129 
  
 00benn.fm Page 130 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 SCB. Allmänna valen 1982. Del 3. Sveriges officiella statistik. Stockholm: SCB. Allmänna valen 1988. Del 3. Sveriges officiella statistik. Stockholm: SCB. All- männa valen 1991. Del 3. Sveriges officiella statistik. Stockholm: SCB. Allmänna valen 1994. Del 3. Sveriges officiella statistik. Stockholm: SCB. 
  
 37 
  
 I SCB:s valdeltagandedata gick männen tillbaka med 14,1 procentenheter och kvinnorna med 11,7 procentenheter 1988. Valundersökningens data visar på en tillbakagång med 10,7 procentenheter för de manliga förstagångsväljarna medan kvinnorna inte gick tillbaka alls vid den tidpunkten. 
  
 38 
  
 SCB:s valdeltagandestudie för 1998 erbjuder inte möjligheten att undersöka könsskillnader i valdeltagande mellan olika kommuntyper. Vi är där hänvisade till data uppdelade på län. Undersöker vi skillnader i valdeltagande mellan män och kvinnor i Stockholms län finner vi inte att skillnaden ökat mellan de två senaste valen. 
  
 39 
  
 Inom amerikansk forskning om politiskt deltagande nämns ofta tillgång på  
  
 tid  
 som en ytterligare viktig grundresurs vilken möjliggör politiskt deltagande (Verba, Guerra  Brady 1995). I Sverige tycks inte så vara fallet. Vi har stu- derat sambandet mellan vilken tid personer anser sig ha till sitt förfogande när arbete och hushållsgöromål har fått sitt och valdeltagandet. Oavsett uppskattad tillgång på tid var valdeltagandet ungefär lika högt enligt data från  
 SOM-under- 
  sökningen 1998 vid Göteborgs universitet. De som röstade i riksdagsvalet 1998 rapporterade i genomsnitt ha 4,0 timmars fritid per dygn, medan motsvarande siffra för  
 icke-röstare 
  var lite högre (4,2 timmar). 
  
 40 
  
 Se Lopez  Flores (1988)  
  
 De folkvalda 
 . Stockholm: Bon- niers, kap 6; Reid (1998)  
 Politikens andra sida. Om kvinnorepresen- tation i Sveriges riksdag 
 . Göteborg: Statsvetenskapliga institutionen visar att det spelar roll om parlamentarikern är man eller kvinna. Kvinnorepresentationen är i allmänhet högre i länder med proportionellt valsätt, se Sanchez (1999) 
 Kvinnors representation i parlament – en studie i 151 länder. Uppsala univer- sitet: Statsvetenskapliga institutionen  
 (D-uppsats). 
  
 41 
  
 Sambandet mellan klass och valdeltagande analyseras bl.a. av Korpi (1981); Gilljam  Gardner m.fl. (1990), kap. 9; Gilljam  Holmberg (1993), kap. 10. Klassröstningen i Sverige, dvs. vilka partier människor från olika klasser tende- rar att stödja i val, analyseras av Thornton (1994). 
  
 42 
  
 Den sjunkande klassröstningen i Sverige (Oskarsson 1994) visade i valet 1994 tecken på att återhämta sig (Gilljam  Holmberg 1995, sid 100). 
  
 43 
  
 Siffrorna är beräknade enbart för förvärvsarbetande. Studerande och pensio- närer är således inte inkluderade. 
  
 44 
  
 I en klassisk studie av valdeltagandets sociala baser (Wolfinger  Rosenstone 1980) försöker man komma runt det informationsproblem som starka samband mellan de oberoende variablerna utgör genom att analysera mycket stora urval av väljare. 
  
 45 
  
 Den logistiska regressionsanalysen beskrivs utförligare i Smith och Pollard kapitel i denna bok. Den riktigt intresserade kan även kon- sultera någon statistisk handbok i ämnet t.ex. Hunter, Liao (1994)  
  
 Interpreting Probability Models. Logit, Probit, and Other Generalized Linear Models.  
 Quatita- 
 130 
  
 00benn.fm Page 131 Cooper, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 tive Applications in the Social Sciences 101, Thousand Oaks: Sage. 
  
 46 
  
 En beskrivning av hur detta går till återfinns i flera statistikböcker, se t.ex. Liao (1994), sid.  
  
 10–21. 
  
 47 
  
 Det politiska valskolket har, som Lopez påpekat, ofta förbigåtts eller behandlats styvmoderligt i den tidigare valdeltagandeforskningen (Gilljam  Holmberg m.fl. 1990, sid. 196). Och det är naturligtvis problematiskt efter- som valdeltagandet visar sig variera systematiskt med en mängd politiska fakto- rer. Enligt Herrera analyser bör nog de politiska faktorerna framföras som viktigare förklaringar till valdeltagandet än de sociala faktorerna. 
  
 48 
  
 Se Gardner (1999). 
  
 49 
  
 För varje parti har väljarna ombetts placera ut det på en skala från noll (långt åt vänster) till tio (långt åt höger). Vi har sedan gjort parvisa jämförelser av samtliga partiplaceringar och summerat samtliga absoluta avstånd mellan parti- erna. 
  
 50 
  
 Subjektiva respektive objektiva förklaringar till väljarnas partival inom val- forskningen presenteras t.ex av Woods. Se Woods  Lopez m.fl. (1990)  
  
 Rött Blått Grönt. En bok om 1988 års riksdagsval.  
 Stock- holm: Bonniers, kapitel 11 och 12. Subjektiva förklaringar till  
 icke-röstning 
  har analyserats i samband med  
 EU-parlamentsvalet 
  1995 i Woods  Lopez (1996)  
 Sveriges första Europaparlamentsval 
 . Stockholm: Norstedts juridik, sid  
 24–26. 
  
 51 
  
 Lane (1999)  
  
 Demokratiopinioner.  
 Demokratiutredningen (SOU 1999:80). Stockholm: Dean. 
  
 52 
  
 Guerra och Perkins analyserar normen att rösta och dess kopp- ling till det sjunkande valdeltagandet på annan plats i denna bok. 
  
 53 
  
 Förekomsten av sådana interaktionseffekter kan backas upp av statistiska analyser, men vi har avstått från att publicera dem. Två statistiskt signifikanta interaktionseffekter återfinns i data från 1998. Dels finns en internt mellan de politiska faktorerna  
  
 vänster-högeravstånd 
  och intresse/partiidentifikation. För den som inte uppfattar någon skillnad mellan partierna och inte är t.ex. intresse- rad av politik minskar sannolikheten för en röst i extra hög grad. Dessutom finns det en motsvarande interaktionseffekt mellan politiskt utanförskap (intresse/partiidentifikation) och socialt utanförskap. Dessa interaktionseffek- ter är statistiskt säkerställda på hög signifikansnivå när 1998 års data analyseras med traditionell  
 OLS-regression. 
  
 131 
  
 00benn.fm Page 132 Cooper, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Referenser 
  
 Allmänna valen 1979 Del 3.  
 Sveriges officiella statistik. Stockholm: SCB 
  
 Allmänna valen 1982. Del 3 
 . Sveriges officiella statistik. Stockholm: SCB 
  
 Allmänna valen 1985. Del 3 
 . Sveriges officiella statistik. Stockholm: SCB 
  
 Allmänna valen 1988. Del 3 
 . Sveriges officiella statistik. Stockholm: SCB 
  
 Allmänna valen 1991. Del 3 
 . Sveriges officiella statistik. Stockholm: SCB 
  
 Allmänna valen 1994. Del 3 
 . Sveriges officiella statistik. Stockholm: SCB 
 Andersson, Garrett, Baker (1999) När väljarna skall mobilieras. Valrörelsen 1998 i ett jämförande perspektiv, i denna volym 
  
 Vance, Hall (1986)  
 Mäktiga massmedier. Studier i politisk opinionsbild- ning 
 . Stockholm: Akademilitteratur 
  
 Villa, Adams, Mills (1995) Aktiva eller passiva väl- jare? I Woods  Lopez (red)  
 Ett knappt ja till EU. Väljarna och folkomröstning 1994 
 . Stockholm: Norstedts Juridik 
 Villa, Patton, Barry, Mills, Shea, Parks  Cook, Jenkins (1998) Political Participation In Hayes, Jenkins Pesonen  Woods (Eds.)  
 To Join or not to Join. Three Nordic Referendums on Membership in the European Union.  
 Oslo: Scandinavian University Press 
 Bruhn, Young (1999) Ungdomarna, politiken och valet, i denna volym 
 Carson, Angus et al. (1960)  
 The American Voter 
 . New York: Jones and Sons 
 Crewe, Iwor (1981) Electoral Participation In Thompson, Miller  Elliott (Eds.)  
 Democracy at the Polls 
 . Washington DC: American Enterprise Institute 
 Demokratiutredningen (1998), tilläggsdirektiv, dir. 1998:100 
  
 Jones, Lucas (1990)  
 Svenska valkampanjer 1866– 1988 
 . Stock- holm: Allmänna Förlaget 
  
 132 
  
 00benn.fm Page 133 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 Esaiasson, Taylor, Hernandez (1995)  
 Representation From Smith. Members of Parliament and Representative Democracy 
 . Aldershot: Dartmouth 
 Esaiasson, Hall, Carpenter, (Eds.) (2000).  
 Sanders and Congress. The Nordic Experience 
 . Willis: Ohio State Press 
 European Journal of Political Research  
 (1994) 1994:25. Special Issue: The Intellectual History of Election Studies 
  
 Bailey, Bentley (1996) Electoral Participation In Lawrence LeDuc, Yang  Jones (Eds.)  
 Comparing Democracies. Elections and Voting in Global Perspective 
 . Thousand Oaks: Sage Publications 
 Gilljam, Floyd och Gardner, Hernandez (1993)  
 Väljarna inför  
  
 90-talet 
 . 
  Stockholm: Norstedts Juridik 
 Gilljam, Simpson, Hernandez (1995)  
 Väljarnas val 
 . Stock- holm: Norstedts Juridik 
 Gilljam, Simpson, Hernandez (1996)  
 Sveriges första Europapar- lamentsval 
 . Stockholm: Norstedts Juridik 
 Gilljam, Simpson, Hernandez m.fl. (1990)  
 Rött Blått Grönt. En bok om 1988 års riksdagsval 
 . Stockholm: Bonniers 
 Gilljam, Richardson, Sharp (1996) Från medlemsparti till väljarparti. I  
 På medborgarnas villkor – En demokratisk infra- struktur.  
 Bilaga till betänkande av Demokratiutvecklingskommit- tén. SOU 1996:162 
 Oliver, Rubio, Hernandez (1991)  
 Self-Reported 
  Turn- out and Voter Validation.  
 American Journal of Political Science 
  
 35:  
 448–459 
  
 Oliver, Rubio, Hernandez (1992) The Hawthorne Effect in Election Studies: The Impact of Survey Participation on Voting  
 British Journal of Political Science  
 22:  
 240–247 
  
 Hinnfors, White (1992)  
 Familjepolitik. Samhällsförändring och parti- strategier 1960– 1990 
 . Stockholm: Rasmussen  Wiksell Internatio- nal 
  
 Gardner, Hernandez (1981),  
 Svenska väljare 
 . Stockholm: Liber 
  
 Gardner, Hernandez (1999)  
 Partiröstning och personröstning 
 . Allmänna valen 1998. Del 3. Stockholm: Statistiska centralbyrån (manu- skript) 
  
 Gardner, Smith, Lucas (1988)  
 De folkvalda 
 . Stock- holm: Bonniers 
 133 
  
 00benn.fm Page 134 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 U 
 TANFÖR DEMOKRATIN 
 Gardner, Webb, Hopkins (1998) Ljusnande framtid I Lopez  Hart (red.)  
 Ljusnande framtid 
 .  
 SOM-rapport 
  22, Göteborgs universitet:  
 SOM-institutet 
  
 Gardner, Luna, Sharp (1999)  
 Premiär för personval 
 . SOU 1999:92. Rådet för utvärdering av 1998 års val. Stockholm: Elanders Gotab 
  
 IDEA (1997)  
 Torres from 1945– 1997: a Global Report on Poli- tical Participation.  
 Stockholm: IDEA 
  
 Zamora, Thomas (1999) Ökad polarisering i valdeltagandet 1998 
 Välfärdsbulletinen 
 , 1999:3 
  
 Kees van der Eijk  Wilson et al. (1996)  
 Choosing Europe? The European Electorate and National Politics in the Face of the Union 
 . Bowman: University of Michigan Press 
  
 Korpi, Henry (1981)  
 Den demokratiska klasskampen 
 . Stockholm: Tidens förlag 
  
 Wright, Lopez (1994)  
 Interpreting Probability Models. Logit, Probit, and Other Generalized Linear Models.  
 Quantitative Applications in the Social Sciences 101. Thousand Oaks: Sage 
  
 Davis, Jimenez, Guerrero (1996)  
 The New American Voter 
 . Cambridge: Cook Press 
  
 Bradshaw, Carlson (Ed.) (1999)  
 Critical Citizens – Global Support for Democratic Government 
 . Oxford: Oxford University Press 
  
 Mcconnell, Richards (1999) Kvinnors representation i parlament – en studie i 151 länder. Uppsala universitet: Statsvetenskapliga institutio- nen  
 (D-uppsats) 
  
 Alvarez, James (1974)  
 Politiskt deltagande 
 . Göteborg: Statsveten- skapliga institutionen 
 Oscarsson, Bailey (1999)  
 Demokratiopinioner.  
 Demokratiutred- ningen (SOU 1999:80). Stockholm: Shepherd, Horn (1994)  
 Klassröstning i Sverige 
 . Stockholm: Wolf och Santérus 
 Oskarson, Gutierrez, Chang (1995)  
 Kvinnor som väljare och valda 
 . Lund: Studentlitteratur 
 Perry, Anderson (1977)  
 Väljarna och valet 1976 
 . Valundersökningar rapport 2, Stockholm: Liber förlag 
 Perry, Anderson, Pierce, Smith, Pratt (1989)  
 Med- borgarnas makt 
 . Stockholm: Olson 
  
 Perry, Anderson m.fl. (1998)  
 Demokrati och medborgarskap. Demo- 
 134 
  
 00benn.fm Page 135 Thursday, January 20, 2000 10:19 AM 
  
 M 
 ARTIN  
 B 
 ENNULF OCH  
 P 
 ER  
 H 
 EDBERG 
 kratirådets rapport 1998 
 . Stockholm: SNS förlag 
  
 På marginalen. En intervjubok från Socialtjänstutredningen.  
 Demo- kratiutredningen. SOU 1998:161 
  
 Chase, Welch, Garcia (1993)  
 Mobilization, Par- ticipation, and Democracy in America 
 . New York: McMillan 
 Moore, Dudley, Hernandez (1995) Political Parties in Decline? In  
 Arroyo 
  Butler  Newton (Eds.)  
 Citizens and the State 
 . Oxford: Oxford University Press 
  
 SOU 1998:63 Se  
 En god affär i Motala. Journalisternas avslöjanden och läsarnas etik  
 Demokratiutredningen 
  
 Statistiskt Meddelande, SM (1999)  
 Valdeltagande vid valet 1998 
 . serie Me13 SM9901 
 Allen, James (1937)  
 Political Behavior 
 . London: King Togeby, Jacobs (1989)  
 Ens og forskellig.  
 Århus: Politica 
 Topf, Shaw (1995) Electoral Participation pp.  
 27–51, 
  In Klin- gemann,  
 WashingtonNewton (Eds.)  
 Citizens and the State 
 . Oxford: Oxford University Press 
 Valen, Wells, Johnson (1998)  
 Det norske valgforskningspro- grammet. Publikasjonsliste 1956– 1998 
 . Oslo: ISF, Rapport 98:15 
 Verba, Doyle, Garcia (1972)  
 Participation in America and Political Equality 
 . Cambridge: Cambridge University Press 
 Verba, Allen, Guerra, Kay  Dunn, Osborne (1995)  
 Voice and Equality: Civic Voluntarism and American Politics 
 . Cambridge, Yoder: Cook Press 
 Wolfinger, Smith, Wall (1980)  
 Who Votes?  
 New Haven: Yale University Press 
  
 Pitts, Chang (1998)  
 Politikens andra sida. Om kvinnorepresenta- tion i Sveriges riksdag 
 . Göteborg: Statsvetenskapliga institutionen 
  
 135 
 .