Mångfald som möjlighet Åtgärder för ökad integration på landsbygden 
  
 Mångfald som möjlighet 
 Åtgärder för ökad integration på landsbygden 
 Betänkande av Utredningen om ökad integration inom de gröna näringarna 
 Stockholm 2008 
 SOU 2008:56 
  
 SOU och Ds kan köpas från Rush kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar Rush Offentliga Publikationer på uppdrag av Regeringskansliets förvaltningsavdelning. 
 Beställningsadress: Fritzes kundtjänst 106 47 Stockholm Orderfax:  
 08-690 
  91 91 Ordertel:  
 08-690 
  91 90 
  
 E-post: 
  order.fritzes@nj.se Internet: www.fritzes.se 
 Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. 
 – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som skall svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på http://www.regeringen.se/remiss 
 Textbearbetning och layout har utförts av Regeringskansliet, FA/kommittéservice 
 Tryckt av Edita Sverige AB 
 Stockholm 2008 
 ISBN  
 978-91-38-22992-7 
  
 ISSN  
 0375-250X 
  
 Till statsrådet Schneider 
 Den 13 september 2007 fattade regeringen beslut om kommitté- direktiven för utredningen Integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv (dir. 2007:131), som gav en sär- skild utredare i uppdrag att undersöka och lämna förslag på hur utrikes födda personers kompetens bättre ska kunna tas till vara inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv. 
 Med stöd av bemyndigande för statsrådet med ansvar för jord- bruksfrågor, förordnades den 21 september 2007 generaldirektören Mcdonald till särskild utredare, och den 11 oktober jur.kand Barron till utredningssekreterare. Utredningen antog namnet  
 Utredningen om ökad integration inom de gröna näringarna  
 (Jo 2007:01). 
 Som experter förordnades den 14 december 2007, Salinas, vd  
 IFS/ALMI 
 ; Rodriguez, landsbygdsutvecklare och integrationsmentor  
 Hushållningssällskapet Väst 
 ; Vukica Bosnjak, programansvarig  
 Nutek 
 ; Anderson, verksamhetsledare  
 Eldrimner 
 ; Baker, departementssekreterare  
 Jordbruks- departementet 
 ;  
 White 
  Fisher, utvecklingsstrateg  
 Arbets- förmedlingen 
 ; Shahla Hafid, tolk  
 Internationella Kvinnoförbundet 
 , Johnson; departementssekreterare  
 Integrations- och Jämställdhetsdepartementet 
 ; Phelps, näringslivsstrateg 
  
 Norrköpings Kommun 
 ; Campbell, filosofie doktor  
 Företagarna Uppsala 
 ; Berry, professor  
 SLU 
 ; Ibarra, avdelnings- chef  
 Jordbruksverket  
 samt Olson, projektledare  
 LRF 
 . 
 Vi överlämnar härmed betänkandet  
 Mångfald som möjlighet – åtgärder för ökad integration på landsbygden  
 (SOU 2008:56). 
 Stockholm i maj 2008 
  
 Mcdonald 
  
 Barron 
  
 Innehåll 
  
 Sammanfattning .................................................................. 
  
 9 
  
 Summary .......................................................................... 
  
 19 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbete ................................ 
  
 29 
  
 2 
  
 Inledning................................................................... 
  
 31 
  
 3 
  
 Utredningens tre grundbegrepp ................................... 
  
 33 
  
 3.1 
  
 Integration................................................................................ 
  
 33 
  
 3.2 
  
 Landsbygd ................................................................................ 
  
 35 
  
 3.3 
  
 Gröna näringar ......................................................................... 
  
 36 
  
 4 
  
 Utredningens förslag .................................................. 
  
 37 
  
 4.1 
  
 Ökad integration i de gröna näringarna.................................. 
  
 37 
  
 4.1.1 
  
 Grön lots ....................................................................... 
  
 38 
  
 4.1.2 
  
 Grön validering ............................................................. 
  
 39 
  
 4.1.3 
  
 Grönt kort..................................................................... 
  
 40 
  
 4.1.4 
  
 Grön SFI ....................................................................... 
  
 41 
  
 4.2 
  
 Integration för näringslivsutveckling på landsbygden........... 
  
 42 
  
 4.2.1 Export med mångfald som resurs................................ 
  
 43 
  
 4.2.2 Turism med mångfald som resurs ............................... 
  
 44 
  
 4.3 
  
 Svensk landsbygd – hinder och möjligheter........................... 
  
 45 
  
 4.3.1 Statistik över utrikes födda i de gröna näringarna...... 
  
 48 
  
 4.3.2 Att locka till sig och behålla utrikes födda.................. 
  
 51 
  
 4.3.3 Generella åtgärder för en levande landsbygd .............. 
  
 52 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2008:56 
  
 4.3.4 Åtgärder för att främja utrikes föddas etablering 
  
 på landsbygden .............................................................. 
  
 54 
  
 4.3.5 
  
 Attityder ........................................................................ 
  
 54 
  
 4.4 Mångfaldskommuner för ökad integration ............................ 
  
 56 
  
 4.4.1 
  
 Verktygslåda för presumtiva 
  
 mångfaldskommuner .................................................... 
  
 57 
  
 4.5 Arbetskraftsbehov, kompetens och matchning ..................... 
  
 58 
  
 4.5.1 Rekryteringsbehov och rekryteringsvägar inom 
  
 de gröna näringarna....................................................... 
  
 58 
  
 4.5.2 Utrikes föddas kompetens inom de gröna 
  
 näringarna ...................................................................... 
  
 62 
  
 4.5.3 Skärpt uppdrag till Migrationsverket........................... 
  
 64 
  
 4.5.4 
  
 Integrationslag............................................................... 
  
 65 
  
 4.6 
  
 Nya marknadsmöjligheter på landsbygden – en utvidgad 
  
 grön näring................................................................................ 
  
 66 
  
 4.6.1 
  
 Livsmedel....................................................................... 
  
 67 
  
 4.6.2 
  
 Energi............................................................................. 
  
 67 
  
 4.6.3 
  
 Entreprenad................................................................... 
  
 68 
  
 4.6.4 
  
 Hälsofrämjande verksamhet......................................... 
  
 68 
  
 4.6.5 
  
 Turism............................................................................ 
  
 69 
  
 4.6.6 
  
 Uthyrning av bostäder/fritidshus ................................ 
  
 70 
  
 4.6.7 
  
 Vattenbruk..................................................................... 
  
 70 
  
 4.7 
  
 Nya möjligheter till integration i landsbygdens 
  
 näringsliv................................................................................... 
  
 70 
  
 4.7.1 
  
 Satsning på småskaligt landsbygdsföretagande ........... 
  
 71 
  
 4.7.2 
  
 Åtgärder för effektivare mikrofinansiering ................. 
  
 72 
  
 4.8 
  
 Bättre utnyttjande av befintliga instrument för 
  
 arbetsmarknadsintegration ...................................................... 
  
 75 
  
 4.8.1 
  
 Nystartsjobb.................................................................. 
  
 75 
  
 4.9 Information, kommunikation, nätverk................................... 
  
 77 
  
 4.9.1 
  
 Gröna jobb .................................................................... 
  
 77 
  
 4.9.2 
  
 Nationell jobb- och immigrationsportal ..................... 
  
 78 
  
 4.9.3 Rådgivningscentrum för etablering på 
  
 landsbygden................................................................... 
  
 79 
  
 4.9.4 Nyckelaktörer för fortsatt arbete för ökad 
  
 integration på landsbygden........................................... 
  
 79 
  
 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 Innehåll 
  
 4.10 Rekrytering till gröna utbildningar......................................... 
  
 80 
  
 4.10.1 Stöd för breddad rekrytering ....................................... 
  
 80 
  
 4.10.2 Ekonomiskt stöd till gröna utbildningsanordnare ..... 
  
 81 
  
 4.11 
  
 Förslag till forskning, studier och uppdrag för ökad kunskap om integration i de gröna näringarna och 
  
 landsbygdens övriga näringsliv 
  
 ................................................ 81 
  
 5 
  
 Konsekvensanalyser.................................................... 
  
 85 
  
 5.1 
  
 Integration................................................................................ 
  
 85 
  
 5.2 
  
 Jämställdhet.............................................................................. 
  
 85 
  
 5.3 
  
 Ekonomiska konsekvenser för stat, kommun och 
  
 företag....................................................................................... 
  
 85 
  
 Litteratur 
  
 .......................................................................... 
  
 87 
  
 Bilagor 
  
 Bilaga 1 
  
 Kommittédirektiv ............................................................ 
  
 91 
  
 Bilaga 2  
 ............ 
  
 Kommuner i SKL:s kommungruppsindelning 
  
 101 
  
 Bilaga 3  
 ................................................... 
  
 Beskrivning SNI 2007 
  
 103 
  
 Bilaga 4  
 .................................................................. 
  
 SCB - statistik 
  
 105 
  
 Bilaga 5  
 ................... 
  
 Rapport, Robinson enkätundersökning 
  
 115 
  
 Bilaga 6  
 ... 
  
 Rapport, Blatteförmedlingens Mångfaldsbarometer 
  
 143 
  
 Bilaga 7a 
  
 Deltagarförteckning Alnarp 
  
 ................................................ 
  
 2008 - 04 -  
 01–2008 
  - 04 - 02 
  
 175 
  
 Bilaga 7b 
  
 Program Alnarp 
  
 ................................................ 
  
 2008 - 04 -  
 01–2008 
  - 04 - 02 
  
 177 
  
 7 
 Sammanfattning 
 Enligt statistik från Statistiska Centralbyrån (SCB), baserad på Sysselsättningsregistret, hade Sverige år 2006 cirka 4,2 miljoner sysselsatta i åldrarna 18 till 64 år. Av dessa var cirka 72 000 (1,7 procent) sysselsatta i de gröna näringarna. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbruk och nära rela- terade verksamheter. 
 De utrikes födda utgör cirka 11,7 procent av landets sysselsatta, men de utgör endast 4,2 procent av de som är verksamma i de gröna näringarna. Av det totala antalet sysselsatta som är utrikes födda finns endast 0,6 procent inom de gröna näringarna, mot 1,9 procent för sysselsatta födda i Sverige. 
 Andelen företagare bland personer som är utrikes födda är gene- rellt sett högre än i övriga delar av befolkningen i Sverige. Trots detta är andelen utrikes födda företagare inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv mycket låg. Av 166 088 före- tagare inom de gröna näringarna år 2006, var endast 2 267 (1,4 procent ) utrikes födda. En starkt bidragande orsak till detta är det stora antalet svenskfödda enmansföretagare inom skogssek- torn. Det finns utrikes födda som driver företag inom olika delar av livsmedelskedjan, men det är få som är verksamma i primärpro- duktionen. 
 Få nyanlända invandrare bosätter sig på landsbygden eller får arbete i företag som finns på landsbygden. I den mån utrikes födda personer arbetar inom de gröna näringarna är det ofta i form av tillfälligt säsongsarbete. Intresset för yrkesutbildningar knutna till sektorn, till exempel gymnasieskolans naturbruksprogram ökar, men andelen elever med utländsk bakgrund är fortsatt mycket lågt. 
 Migration innebär ett inflöde av viktiga humanresurser och ökar förutsättningarna för näringslivsutveckling. Mångfald ger möjlig- het. Därför är det en nyckelfråga att identifiera, åtgärda eller redu- cera hinder för att ta till vara de utrikes föddas kompetens, inte 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2008:56 
  
 minst med tanke på den demografiska verklighet Sverige står inför. Inom en nära framtid kan stora delar av landet komma att präglas av brist på arbetskraft vilket är ett allvarligt hot, framför allt mot landsbygdens överlevnad. 
 Två skeden under integrationsprocessen är nyckeltillfällen för att rekrytera utrikes födda till de gröna näringarna och landsbyg- dens övriga näringsliv. En stor del av de utrikes födda hamnar efter ankomsten till Sverige i kommuner på landsbygden. Här finns möjlighet för så kallade lotsar (se nedan) att etablera kontakt mel- lan de utrikes födda och lokala arbetsgivare i de gröna näringarna eller landsbygdens övriga näringsliv. I ett senare skede kan rekryte- ringen inriktas på utrikes födda i tätorterna till tätortsnära gröna näringar, som trädgård, hästnäring, golfbanor och djurskötsel. Detta gör det möjligt att bo kvar i sin tätortskommun och pendla till sitt arbete på den tätortsnära landsbygden. 
 Vi föreslår följande konkreta åtgärder: 
 Grön lots 
 Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering (IJ 2007:02), som vi har haft samråd med, har diskuterat introduktionen av en ny aktör, lotsen. Lotsen är en från myndigheter fristående aktör som arbetar för snabbare arbetsmarknadsetablering. Den nyanlände ska kunna välja lots ur en lotsbank som upprättas av Migrationsverket alternativt Arbetsförmedlingen, som tecknar avtal med leverantörer om tillhandahållande av lotstjänster. 
 Vi föreslår att en ny aktör, lotsen, införs som ett instrument för att bättre kunna matcha arbetskraftsbehov med den kompetens som finns hos nyanlända utrikes födda. Nya eller befintliga före- ningar, företag och organisationer kan erbjuda gröna lotsar, som med särskild kännedom om landsbygdens näringsliv kan verka för en snabbare arbetsmarknadsetablering inom de gröna näringarna eller i landsbygdens övriga näringsliv. 
 Grön validering 
 På flera ställen i Sverige har man skapat modeller för att på ett rela- tivt snabbt sätt översätta kompetens som förvärvats genom utbildningar eller yrkeserfarenheter utomlands och identifiera de 
 10 
  
 SOU 2008:56 
  
 Sammanfattning 
  
 kompletteringar som eventuellt måste göras för att uppnå svensk standard. 
 Vi föreslår att resurser avsätts för Grön validering, det vill säga för att utveckla valideringsmodeller för yrken inom de gröna näringarna. Detta bör ske i samarbete mellan Naturbrukets Yrkes- nämnd, Arbetsförmedlingen, Länsstyrelsen och någon befintlig eller ny valideringsaktör. 
 Grönt kort 
 Grönt kort är ett komplement till elevers eller yrkesverksammas betyg och eventuella praktiska erfarenheter, och hjälper arbetsgiva- ren att göra en bedömning av en persons anställningsbarhet. 
 Vi föreslår att diplomeringsinstrumentet Grönt kort utvecklas för målgruppen personer med utbildning eller erfarenhet inom naturbruksområdet som förvärvats utomlands. 
 Grön SFI 
 Undervisningen i Svenska för invandrare (SFI) bör övergå från generella modeller, med låg motivation och dåliga resultat bland deltagarna som följd, till individanpassade, yrkesinriktade utbild- ningar som med större sannolikhet leder till arbete eller eget före- tagande. 
 Vi föreslår att det i regioner med ett stort antal arbetsgivare i de gröna näringarna skapas en Grön SFI eller SFG, det vill säga Svenska för de gröna näringarna. Detta bör göras i samarbete mellan Nutek, Arbetsförmedlingen, kommuner, företag, lokala/ regionala utbildningsaktörer och ett nationellt branschnätverk, som LRF, Hushållningssällskapen eller Naturbrukets Yrkesnämnd. 
 Export med mångfald som resurs 
 I Sverige finns 36 000 exportföretag, varav de flesta är små och medelstora och finns på landsbygden. Ett stöd till bildandet av kommun- eller privatägda exportmäklarfirmor där individer med utomnordiskt ursprung får en utbildning inom export och försälj- ning samt i att representera sin kommun och dess exportföretag, kan leda till en kraftfull utveckling av landsbygdens näringsliv. 
 11 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2008:56 
  
 Vi föreslår en målmedveten satsning på export med mångfald som resurs, där individer med utomnordiskt ursprung får utbild- ning inom export och försäljning samt i att representera sin kom- mun och dess exportföretag. 
 Turism med mångfald som resurs 
 Varje svensk kommun strävar efter att öka besöksnäringen, som år 2005 hade en omsättning på nära 191 miljarder. De utländska turisternas konsumtion i Sverige uppgick till 62 miljarder, vilket är mer än exportvärdet av svenska bilar. Den utländska turismen i Sverige kan öka kraftigt från dagens nivå på cirka 30 procent om vi tar vara på de utrikes föddas kompetens och marknadsför Sverige till världen i ett vidare perspektiv. 
 Vi föreslår en målmedveten satsning på turism med mångfald som resurs, där invandrares kompetens om andra länder och kultu- rer används i en marknadsföringsoffensiv av Sverige som turistland, med särskilt fokus på den svenska landsbygden, och där utrikes födda svenskar utbildas till att bli officiella representanter för Sverige och x kommun. 
 Generella åtgärder för en levande landsbygd 
 För att stärka landsbygdens attraktionskraft och skapa förutsätt- ningar för permanent etablering på landsbygden krävs ett antal generella åtgärder för en levande landsbygd. Vi väljer att citera några viktiga förslag som lämnas i Landsbygdskommitténs slut- betänkande Se landsbygden (SOU 2006:101): 
  
 Stärk landsbygdsföretagens möjligheter att utveckla sin verksamhet. Viktiga områden är: generationsskiften, kompetensförsörjning, finansierings/investeringsmöjligheter, innovation/FoU samt vid- gade marknader och marknadskunskaper. 
  
 Landsbygdsföretagens möjligheter till kapitalförsörjning måste sär- skilt uppmärksammas. 
  
 Förbättra förutsättningarna för småskalig verksamhet och produk- tion i tillämpningen av regelverk. 
  
 Förenkla regelverk och tillämpning vid offentlig upphandling för småskalig verksamhet och produktion. 
  
 12 
  
 SOU 2008:56 
  
 Sammanfattning 
  
 Synliggör landskapets resurser för en bredare allmänhet genom ökade kontaktytor mellan stad och land. 
  
 Ge direktiv till statliga myndigheter och bolag att ta ett utökat ansvar för utvecklingen på landsbygden och att medverka till nya och samordnade servicelösningar. 
  
 Gör särskilda satsningar för att utveckla och samordna en logistik för landsbygdens  
  
 person-, 
  gods- och varutransporter. 
  
 Säkerställ möjligheten till landsomfattande tillgång till snabb data- kommunikation och mobiltelefoni på landsbygden. 
  
 Åtgärder för att främja utrikes föddas etablering på landsbygden 
 För att undanröja specifika hinder för utrikes födda att etablera sig på landsbygden föreslår vi följande åtgärder: 
  
 Erbjud körkortsutbildning på andra språk än svenska. 
  
 Informera om räntefria lån och mikrofinansiering. 
  
 Informera om svensk landsbygd och allemansrätten. 
  
 Utveckla arbetspraktik/lärlingssystem för snabb kontakt med landsbygdens arbetsliv för personer med lämplig utbildning/ erfarenhet från ursprungslandet. 
  
 Utveckla gröna lotsar för snabb arbetsmarknads- och förenings- livsintroduktion. 
  
 Aktiv rekrytering i andra länder av för svensk landsbygd strate- giskt betydelsefulla entreprenörer och arbetstagare. 
  
 13 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2008:56 
  
 Skapande av en Verktygslåda för presumtiva mångfalds- kommuner 
 För områden som är intresserade av att ta emot och integrera invandrare på ett bra sätt, har den kanadensiska regeringen utarbe- tat ett omfattande material, Attracting  Retaining Immigrants – A Tool Box of Ideas for Smaller Centres. 
 Vi föreslår regeringen att ta initiativ till utarbetandet av en svensk motsvarighet till Kanadas Tool Box, en Verktygslåda för presumtiva mångfaldskommuner. 
 Skärpt uppdrag till Migrationsverket 
 Flera instanser har påpekat bristerna i kartläggningen av de utrikes föddas kompetens. 
 Vi föreslår i likhet med Valideringsdelegationen att Migrations- verket får ett tydligt uppdrag att ansvara för att frågan om perso- ners utbildning och yrkeserfarenhet ställs till alla som flyttar till Sverige, och att erbjudande ges om stöd med att begära värdering av utländsk utbildning och yrkeserfarenhet. 
 Integrationslag 
 Sverige saknar, till skillnad från många andra länder, en integra- tionslag. Vi anser att en integrationslag skulle motverka dagens brister och klargöra individers, kommuners och andra aktörers ansvar, och därmed öka rättssäkerheten. 
 Vi föreslår att regeringen utarbetar och till riksdagen överlämnar ett förslag till integrationslag. 
 Satsning på småskaligt landsbygdsföretagande 
 Det småskaliga landsbygdsföretagandet är ett lovande område när det gäller att på ett bättre sätt ta till vara de invandrades kompe- tens. Framförallt ser vi en potential i kunnandet inom olika hant- verkstraditioner. 
 Vi föreslår att resurser avsätts under en treårsperiod för en sats- ning på en utveckling av småskaligt landsbygdsföretagande, inom 
 14 
  
 SOU 2008:56 
  
 Sammanfattning 
  
 till exempel turism, service och hantverk, där särskilt fokus läggs på uppsökande verksamhet och information riktad till utrikes födda. 
 Satsning på företagsrådgivning till utrikes födda på landsbygden 
 Nutek ger under år 2008 ALMI/IFS 10 miljoner för företagsråd- givning i invandrartäta storstadsområden. Vi anser att medel bör avsättas för liknande rådgivning på landsbygden. 
 Vi föreslår att regeringen avsätter 10 miljoner under år 2009 till ALMI/IFS för företagsrådgivning till utrikes födda på landsbyg- den. 
 Höjt tak för mikrolån hos ALMI 
 I Sverige kan ett mikrolån uppgå till maximalt 100 000 kronor, medan länder i övriga Europa erbjuder upp till 30 000 euro. 
 Vi föreslår att taket för mikrolån hos ALMI höjs från dagens 100 000 kronor till 30 000 euro. 
 Nystartsjobb 
 Nystartsjobb ger arbetsgivare möjlighet att få ekonomiskt stöd motsvarande arbetsgivaravgiften om de anställer någon som varit borta från arbetsmarknaden på hel- eller deltid minst ett år som arbetslös. Personen kan också ha kommit till Sverige och fått sitt uppehållstillstånd för högst tre år sedan. Åtgärden kan leda till ökad integration, men underutnyttjas inom den gröna sektorn. 
 Vi föreslår riktade informationsinsatser till arbetsgivare i den gröna sektorn och landsbygdens övriga näringsliv om möjligheten att anställa utrikesfödda inom ramen för nystartsjobb. 
 Gröna jobb 
 Jobbportalen www.gronajobb.se syftar till att öka attraktionskraf- ten hos den gröna näringen genom att visa på mängden av och bredden på de gröna jobben och göra informationen enkel och lättillgänglig för såväl arbetsgivare som arbetssökande. Intresset för 
 15 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2008:56 
  
 sajten har ökat kraftigt. En brist ur integrationssynpunkt är att annonserna bara finns tillgängliga på svenska. 
 Vi föreslår att resurser avsätts för att göra jobbannonserna på gronajobb.se tillgängliga på fler språk än svenska. 
 Nationell jobb- och immigrationsportal 
 Det finns ett behov av en aktiv nationell och flerspråkig jobb- och immigrationsportal, dit man kan vända sig för information om arbete och boende innan man kommer till Sverige, men också när man väl är här. 
 Vi föreslår att resurser avsätts för utvecklandet av en svensk jobb- och immigrationsportal, bland annat för att kunna fylla behovet av arbetskraftsinvandring. 
 Rådgivningscentrum för etablering på landsbygden 
 För att få en tydlig och kompetent accesspunkt för rådgivning till individer och företag som vill etablera sig på landsbygden, anser vi att ett Rådgivningscentrum för etablering på landsbygden ska inrättas. Flera kommuner kan gå samman om bildandet, och viktiga samarbetskontakter för ökad integration och näringslivsutveckling på landsbygden kan knytas mellan stad och land. 
 Vi föreslår att ett Rådgivningscentrum för etablering på lands- bygden inrättas. 
 Stöd för breddad rekrytering 
 Trots ett ökat intresse för de gröna utbildningarna har man inte varit framgångsrik i sina försök att attrahera studerande med utländsk bakgrund. Informationen om svensk landsbygd och dess förutsättningar och utvecklingsmöjligheter är så gott som obefint- lig. 
 Vi föreslår ett ekonomiskt stöd för att bredda rekryteringen till utbildningar med relevans för landsbygdens utveckling. 
 16 
  
 SOU 2008:56 
  
 Sammanfattning 
  
 Stöd till gröna utbildningsanordnare 
 Utbildningsanordnare med grön profil eller inriktning på hantverk och småföretagande har en nyckelroll när det gäller att stärka för- utsättningarna för landsbygdens utveckling 
 Vi föreslår ett ekonomiskt stöd under tre år till utbildnings- anordnare för hållande av kurser och utveckling av kurskoncept som syftar till att utbilda/fortbilda utrikes födda för verksamhet inom de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. 
 Förslag till forskning, studier och uppdrag för ökad kunskap om integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv 
 I avsnitt 4.11 lämnar vi ett antal förslag till forskningsuppgifter, studier och uppdrag som vi finner angelägna för att öka kunskapen om integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. 
 17 
 Summary 
 According to statistics from Statistics Sweden, based on the Employment Register, some 4.2 million people between the ages of 18 to 64 Collins employed in Sweden in 2006. Of these, around 72 000 (1.7 per cent) Collins employed in the green sector, a term given to agriculture, forestry and horticulture, and enterprises that are closely related to them. 
 People born abroad comprise around 11.7 per cent of employed people in this country, but only 4.2 per cent of people working in the green sector. Of the total number of employed people who Castillo, only 0.6 per cent work in the green sector as opposed to 1.9 per cent of people employed Day born in Sweden. 
 The proportion of entrepreneurs among people born abroad is generally larger than in other sectors of the population in Sweden. Despite this, the proportion of  
 foreign-born 
  entrepreneurs in the green sector and other parts of the rural business sector is very small. Of 166 088 entrepreneurs in the green sector in 2006, only 2 267 (1.4 per cent) Johnson. A strong contributing factor is the large number of  
 Swedish-born 
  sole proprietors in the forestry sector. There are some people of foreign origin running companies in different parts of the food sector, but few are active in primary production. 
 Few newly arrived immigrants settle in rural areas, or get jobs in companies in rural areas. When people born abroad work in the green sector, their form of employment is often temporary seasonal work. Interest in vocational education linked to the sector, such as the upper secondary school natural resource use programme, Russo, but the proportion of students of foreign origin continues to be very small. 
 Migration leads to an influx of important human resources and increases opportunities for development of the business sector. 
 19 
  
 Summary 
  
 SOU 2008:56 
  
 Diversity creates potential. A key issue is therefore to identify the obstacles and to take measures to remove or reduce them so as to make the most of the skills of people born abroad, particularly in view of the demographic realities Sweden is facing. In the near future, large parts of the country may be characterised by a lack of labour, which is a serious threat particularly to the survival of rural areas. 
 Two stages of the integration process are key opportunities for recruiting people born abroad to the green sector and other parts of the rural business sector. A large proportion of people born abroad are assigned to municipalities in rural areas after their arrival in Sweden. Here there is a chance for what we have termed pilots(see below) to establish contact between people born abroad and local employers in the green sector or other parts of the rural business sector. At a later stage, recruitment can be targeted at  
 foreign-born 
  people living in Cole, for jobs in the green sector near those areas, such as horticulture, the horse industry, golf courses and animal husbandry. This can enable people to remain living in their Cooper and commute to their jobs in rural areas nearby. 
 We propose the following concrete measures: 
 Green pilot 
 The Inquiry on the Labour Market Entry of New Immigrants 
 (IJ 2007:02), with which we have consulted, has discussed the introduction of a new player, the pilot. The pilot is a player independent of government agencies who works for faster entry to the labour market. The new immigrant should be able to choose his or her pilot from a pilot bank set up by the Swedish Migration Board or the Swedish Public Employment Service, which signs contracts with suppliers on the provision of pilot services. 
 We propose that a new player, the pilot, be introduced as an instrument to enable better matching between the demand for labour and the skills of newly arrived people born outside Sweden. New or existing associations, companies and organisations could offer green pilots with special knowledge of the rural business sector, who could work towards faster labour market entry in the green sector or other parts of the rural business sector. 
 20 
  
 SOU 2008:56 
  
 Summary 
  
 Green validation 
 Models have been developed in several places in Sweden to produce, relatively quickly, translations of skills acquired via education or work experience abroad and to identify the additional training that may be needed to achieve Swedish standards. 
 We propose that resources be allocated to Green validation, that is to developing validation models for occupations in the green sector. Jones should be done jointly by the Swedish Vocational Board of Agriculture and Gardening, the Swedish Public Employment Service, the county administrative board and an existing or new validation actor. 
 Green Card 
 The Green Card supplements the certificates and possible practical experience of students or working people, and helps the employer make an assessment of the persons employability. 
 We propose that the Green Card diploma instrument be developed to target the group of people with education or experience acquired abroad in the field of natural resources. 
 Green Swedish for Immigrants 
 The general models for Swedish for Immigrant (SFI) programmes, with their resulting lack of motivation and poor Allen those participating, should be replaced by individually adapted, vocationally oriented courses, that are more likely to lead to employment, or to entrepreneurship. 
 We propose that in regions with a large number of employers in the green sector, a Green SFI or SFG be created, that is Swedish for the Green Sector. This should be done jointly by the Swedish Agency for Economic and Regional Growth, the Swedish Public Employment Service, municipalities, companies, local/regional education actors and a national industrial network, such as the Farmers Federation, the Swedish Federation of Rural Economy and Agricultural Societies or the Swedish Vocational Board of Agriculture and Gardening. 
 21 
  
 Summary 
  
 SOU 2008:56 
  
 Exports with diversity as a resource 
 There are 36 000 export companies in Sweden, most of which are small and  
 medium-sized 
  and situated in rural areas. Support to the formation of municipally or privately owned export brokerage firms, where  
 non-Nordic-born 
  individuals are trained in exports and sales and in representing their municipalities and its export companies, could lead to the vigorous development of rural business. 
 We propose purposeful Miller to promote exports, using diversity as a resource, where individuals of  
 non-Nordic 
  origin are trained in exports and sales and in representing their municipalities and its export companies. 
 Tourism with diversity as a resource 
 All Swedish municipalities are striving to increase their tourist industries, which in 2005 had a turnover of almost SEK 191 billion. Foreign tourist consumption in Sweden amounted to SEK 62 billion, which is more than the export value of Swedish cars. While foreign tourism currently accounts for 30 per cent of all tourism in Sweden, considerable increases in foreign tourism in Sweden are possible if we make use of the skills of people born abroad, and market Sweden to the world in a wider perspective. 
 We propose purposeful Miller for tourism, using diversity as a resource, where the skills and knowledge of immigrants relating to other countries and cultures are used in a marketing drive for Sweden as a tourist country, with particular focus on the countyside, and where  
 foreign-born 
  Swedes are trained to become official representatives of Sweden and x municipality. 
 General measures for a living countryside 
 To strengthen the attractiveness of rural areas, and create favourable conditions for permanent business establishment in rural areas, a number of general measures are required to promote a living countryside. We would like to cite some important proposals presented in the Rural Development Committees final report Se landsbygden (See rural areas) (SOU 2006:101): 
 22 
  
 SOU 2008:56 
  
 Summary 
  
 Reinforce the possibilities for rural companies to develop their operations. Important areas are: generation shifts, supply of skills, financing/investment opportunities, innovation/RD, and expanded markets and market knowledge. 
  
 Particular attention must be given to the ability of rural companies to access capital. 
  
 Improve the conditions for  
  
 small-scale 
  activities and production in the application of existing regulations. 
  
 Simplify the regulations for public procurement and their application for  
  
 small-scale 
  activities and production. 
  
 Make the resources of the landscape visible to the general public by increasing the interfaces between town and country. 
  
 Instruct government authorities and  
  
 state-owned 
  companies to take more responsibility for rural development and to participate in new, coordinated service solutions. 
  
 Take special action to develop and coordinate logistics for rural passenger, freight and goods transport. 
  
 Secure the possibility of nationwide access to  
  
 high-speed 
  data communication and mobile telephony in rural areas. 
 Measures to promote the establishment of  
 foreign-born 
  Johnston in rural areas 
 To remove specific obstacles that prevent  
 foreign-born 
  people from establishing King in rural areas, we propose the follow- ing measures: 
  
 Offer driving licence courses in languages other than Swedish. 
  
 Provide information on  
  
 interest-free 
  Bailey  
 micro-financing. 
  
 Provide information about Swedish rural areas and the legal right of access to private land. 
  
 Develop work placement schemes/apprenticeship systems for rapid contact with working life in rural areas for people with suitable education/experience from their countries of origin. 
  
 Develop a green pilot system for fast introduction into the labour market and voluntary and community organisations. 
  
 23 
  
 Summary 
  
 SOU 2008:56 
  
 Active recruitment in other countries of entrepreneurs and employees that are strategically important for Swedish rural areas. 
  
 Creation of a Tool Box for prospective multicultural municipalities 
 For centres that are interested in attracting and retaining immigrants, the Canadian government has drawn up an extensive, entitled Attracting  Retaining Immigrants – A Tool Box of Ideas for Smaller Centres. 
 We propose that the Government take the initiative for developing a Swedish equivalent to the Canadian Tool Box, a Tool Box for prospective multicultural municipalities. 
 A more demanding assignment for the Swedish Migration Board 
 A number of authorities have pointed out the lack of systematic knowledge about the skills of people born abroad. 
 Like the National Commission on Validation, we propose that the Swedish Migration Board be clearly instructed to take responsibility for questioning all those moving to Sweden about their education and work experience, and that support be offered in requesting validation of foreign education and work experience. 
 Integration Act 
 Unlike many other countries, Sweden has no Integration Act. We consider that an Integration Act would rectify many of todays shortcomings and clarify the responsibilities of individuals, municipalities and other actors, Duke legal certainty. 
 We propose that the Government draw up a proposal for an Integration Act, to be presented to the Riksdag. 
 24 
  
 SOU 2008:56 
  
 Summary 
  
 Huff for  
 small-scale 
  rural entrepreneurship 
  
 Small-scale 
  rural entrepreneurship is a promising area when it comes to making better use of the skills and knowledge of immi- grants. Chambers all, there is potential in their  
 know-how 
  in various traditional handicrafts. 
 We propose that resources be allocated, over a  
 three-year 
  period, to efforts to develop  
 small-scale 
  rural enterprise, in such areas as tourism, services and handicrafts, where special focus will be given to  
 out-reach 
  activities and information targeted at people born abroad. 
 Huff for business advisory services, targeted at people in rural areas Day born abroad 
 In 2008, the Swedish Agency for Economic and Regional Growth (Nutek) Cruz SEK 10 million to ALMI Företagspartner AB and Internationella företagarföreningen (IFS) for business advisory services in metropolitan areas where there are many immigrants. We consider that funds should be allocated to similar advisory services in rural areas. 
 We propose that the Government allocate SEK 10 million to ALMI/IFS for business advisory services, targeted at  
 foreign-born 
  Johnston in rural areas. 
 Higher ceiling for  
 micro-loans 
  from ALMI 
  
 Micro-loans 
  in Sweden can amount to a maximum of SEK 100 000, while countries in the rest of Europe offer up to EUR 30 000. 
 We propose that the ceiling for  
 micro-loans 
  from ALMI be raised from todays SEK 100 000 to EUR 30 000. 
 New start jobs 
 New start jobs enable employers to receive financial support corresponding to the employers social security contribution if they employ someone who has been outside the labour market, full or  
 part-time, 
  for at least one year as unemployed. The person could also have immigrated to Sweden and have a residence permit not 
 25 
  
 Summary 
  
 SOU 2008:56 
  
 older than three years. This measure could lead to greater integration, but is  
 under-used 
  in the green sector. 
 We propose information campaigns targeted at employers in the green sector and other parts of the rural business sector about the possibility of employing people born abroad in the framework of new start jobs. 
 Green jobs 
 The job portal www.gronajobb.se Vaughn attractiveness of the green sector by showing the numbers and range of green jobs, and making information simple and easily accessible both for employers and those seeking work. There has been a dramatic increase in interest in Fernandez. Kim, Turner integration point of view is that advertisements are only available in Swedish. 
 We propose that resources be allocated to make job advertisements on gronajobb.se available in languages other than Swedish. 
 National job and immigration portal 
 There is a need for an active, national,  
 multi-lingual 
  job and immigration portal, to which people can turn for information about work and housing before coming to Sweden and even after arrival. 
 We propose that resources be allocated for developing a Swedish job and immigration portal, so as to meet our needs for labour immigration. 
 Advisory services centre for establishment in rural areas 
 To obtain a clear, efficient access point for advice to individuals and companies wishing to establish King in rural areas, we consider that an advisory services centre should be set up. Several municipalities could cooperate on setting these up, and important contacts for cooperation on greater integration and business development in rural areas could be built up between cities and rural areas. 
 26 
  
 SOU 2008:56 
  
 Summary 
  
 We propose that an advisory services centre be set up for establishment in rural areas. 
 Support for broader recruitment 
 Despite growing interest in green educational programmes, attempts to attract students of foreign origin have not been successful. Information about Swedish rural areas, and their conditions and development potential is practically  
 non-existent. 
  
 We propose financial support for broadening recruitment to educational programmes relevant to rural development. 
 Support to authorities and organisations providing green education 
 Education providers specialising in green education or targeted at handicrafts and small enterprises have a key role to play in strengthening the conditions for rural development. 
 We propose financial support over a  
 three-year 
  period to education providers for holding courses and developing course concepts aimed at the education/further education of people born abroad for activities in the green sector or other parts of the rural business sector. 
 Proposal for research projects, studies and assignments to increase knowledge about integration in the green sector and other parts of the rural business sector 
 In Section 4.11 we present a number of proposals for research projects, studies and other assignments that we think are important to increase knowledge about integration in the green sector and other parts of the rural business sector. 
 27 
  
 1 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 Genom beslut den 21 september 2007, förordnade regeringen en särskild utredare för att undersöka hur de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv på ett bättre sätt kan bidra till ökad integration och minskat utanförskap. (Se bilaga 1 för de Kommitté- direktiv som beslutades den 13 september 2007 [dir. 2007:131]). Utredningen antog namnet  
 Utredningen om ökad integration inom de gröna näringarna  
 (Jo 2007:01). 
 Utredningsuppdraget består sammanfattningsvis i: 
  
 att undersöka hur utrikes födda personers kompetens ska kunna tas till vara inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv, 
  
 att undersöka hur de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv på ett bättre sätt kan bidra till ökad integration och minskat utanförskap, 
  
 att redovisa och analysera relevant statistik, 
  
 att identifiera faktorer som motverkar integrationen eller bidrar till utanförskap samt insatser som kan reducera eller eliminera dessa, 
  
 att identifiera områden där insatser för integration och närings- livsutveckling kan bidra till varandras måluppfyllelse samt före- slå åtgärder som kan förbättra den ömsesidiga måluppfyllelsen. 
  
 Utredningen har anlitat Manning, vd för  
 Blatteförmedlingen AB 
 , som konsult, samt köpt statistik- och analystjänster av  
 SCB, Demoskop AB  
 och  
 Blatteförmedlingen AB 
 . 
 29 
  
 Utredningens uppdrag och arbete 
  
 SOU 2008:56 
  
 Den  
 1–2 
  april 2008 arrangerade vi en tvådagars konferens på SLU Alnarp. Därutöver har vi haft tre öppna och kreativa möten med expertgruppen. 
 Vi har bedrivit utredningen i öppen och bred dialog och samråd med företrädare för berörda myndigheter, de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, invandrarorganisationer samt andra berörda organisationer, och vi har haft samråd med  
 Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering  
 (IJ 2007:2). 
 30 
 2 Inledning 
 Enligt statistik från Statistiska Centralbyrån (SCB), baserad på Sysselsättningsregistret, hade Sverige år 2006 cirka 4,2 miljoner sysselsatta i åldrarna 18 till 64 år. Av dessa var cirka 72 000 (1,7 procent) sysselsatta i de gröna näringarna. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbruk och nära rela- terade verksamheter. 
 De utrikes födda utgör cirka 11,7 procent av landets sysselsatta, men de utgör endast 4,2 procent av dem som är verksamma i de gröna näringarna. Av det totala antalet sysselsatta som är utrikes födda finns endast 0,6 procent inom de gröna näringarna, mot 1,9 procent för sysselsatta födda i Sverige. 
 Andelen företagare bland personer som är utrikes födda är generellt sett högre än i övriga delar av befolkningen i Sverige. Trots detta är andelen utrikes födda företagare inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv mycket låg. Av 166 088 företagare inom de gröna näringarna år 2006, var endast 2 267 (1,4 procent) utrikes födda. En starkt bidragande orsak till detta är det stora antalet svenskfödda enmansföretagare inom skogssektorn. Det finns utrikes födda som driver företag inom olika delar av livsmedelskedjan, men det är få som är verksamma i primärproduktionen. 
 Kunskapen om invandrade kvinnors kompetens och yrkes- erfarenhet är delvis dold, främst på grund av att anhöriga inte är föremål för någon kompetenskartläggning vid ankomsten till Sverige. Här finns ett mörkertal som kan inrymma en potentiell resurs som bör tas tillvara. Det vi däremot vet är att utrikes och inrikes födda småföretagande kvinnor är verksamma i samma branscher och att de utrikes födda kvinnorna är mer välutbildade än de svenska 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
 . Ett fåtal återfinns inom de gröna näringarna på landsbygden. 
  
 1 
  
 TP PT  
 Invandrares företagande, Nutek september 2007. 
 31 
  
 Inledning 
  
 SOU 2008:56 
  
 Få nyanlända invandrare bosätter sig på landsbygden eller får arbete i företag som finns på landsbygden. I den mån utrikes födda personer arbetar inom de gröna näringarna är det ofta i form av tillfälligt säsongsarbete. Intresset för yrkesutbildningar knutna till sektorn, till exempel gymnasieskolans naturbruksprogram ökar, men andelen elever med utländsk bakgrund är fortsatt mycket lågt. 
 Stora grupper i den svenska befolkningen drabbas av utan- förskap, bland annat i form av arbetslöshet, bidragsberoende samt avsaknad av möjligheter att påverka den egna vardagen och de demokratiska beslutsprocesserna. Bland dessa finns en överrep- resentation av personer med utländsk bakgrund. Många faktorer skapar och upprätthåller det utbredda utanförskapet bland utrikes födda och deras barn. Diskriminering, otillräckliga möjligheter till språkinlärning samt avsaknad av nätverk utgör generella hinder för invandrares etablering i arbete och företagande. Det finns också specifika faktorer som kan försvåra invandrares etablering i arbets- liv och företagande inom de gröna näringarna och andra verksam- heter på landsbygden. För att verka som jordbruksföretagare krävs till exempel ofta stora investeringar i mark och maskiner, vilket är ett hinder som kan vara större för en utrikes född person än för en svenskfödd. Kombinationen av att få utrikes födda är delaktiga i befintliga nätverk med anknytning till de gröna näringarna och landsbygden samt att jordbruks- och trädgårdsnäringarna inte är fullt ut delaktiga i den infrastruktur som finns för arbetsmarknads- och integrationsfrågor, kan också vara en faktor som påverkar utfallet negativt. 
 Migration innebär ett inflöde av viktiga humanresurser och ökar förutsättningarna för näringslivsutveckling. Mångfald ger möjlig- het. Därför är det en nyckelfråga att identifiera, åtgärda eller reducera hinder för att ta till vara de utrikes föddas kompetens, inte minst med tanke på den demografiska verklighet Sverige står inför. Inom en nära framtid kan stora delar av landet komma att präglas av brist på arbetskraft vilket är ett allvarligt hot, framför allt mot landsbygdens överlevnad. 
 32 
 3 Utredningens tre grundbegrepp 
 Innan vi går in på våra förslag, är det lämpligt att stanna en stund inför utredningens tre grundbegrepp integration, landsbygd och gröna näringar. 
  
 3.1 
  
 Integration 
  
 Integration kan syfta på ett mål, eller på en process eller en kombination av mål och process. Man kan tala om integra- tionsprocesser på individuell nivå och på samhällsnivå. Integra- tionsprocessen har också kulturella, sociala och ekonomiska aspek- ter, och är av central betydelse för utvecklingen av ett långsiktigt hållbart samhälle. Integrationspolitiken bör fokusera på den etniska mångfalden som en tillgång. 
 På den individuella nivån bör integration betraktas som ett livsprojekt vars innehåll och mål endast kan bestämmas av indi- viden själv. Däremot kan staten sätta upp mål för vad som bör uppnås inom olika samhällsområden, och med hjälp av integra- tionspolitik, arbetsmarknadspolitik och utbildningspolitik stödja den individuella integrationsprocessen och ge individen möjligheter att förverkliga sina livsmål (prop. 1997/98:16). 
 Målen för integrationspolitiken är: 
  
 Lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. 
  
 En samhällsgemenskap med samhällets mångfald som grund. 
  
 En samhällsutveckling som kännetecknas av ömsesidig respekt för olikheter inom de gränser som följer av samhällets grund- läggande demokratiska värderingar, och som alla, oavsett bakgrund, är delaktiga i och medansvariga för. 
  
 Ett samhälle fritt från diskriminering. 
  
 33 
  
 Utredningens tre grundbegrepp 
  
 SOU 2008:56 
  
 För närvarande genomför regeringen ett flertal strukturreformer såväl inom ramen för den generella arbetsmarknadspolitiken som riktade insatser som bedöms öka invandrares deltagande på arbets- marknaden. Det gäller främst nystartsjobb, jobb- och utvecklings- garanti, jobbavdrag, instegsjobb samt jobbgaranti för ungdomar. Försöksverksamhet med nystartskontor har startat under år 2008. En viktig aspekt i försöksverksamheten rör möjligheterna att starta och driva företag för personer som bor i invandrartäta områden, som saknar arbete eller har haft hälsorelaterade problem eller som kan ha svårt att tillgodogöra sig det stöd och den service som erbjuds av olika aktörer. 
 Regeringen kommer under år 2008 att presentera en samman- hållen strategi för integrationspolitiken för återstoden av mandat- perioden. Integrationsstrategin kommer i huvudsak att handla om generella åtgärder mot utanförskap och att med olika åtgärder ytterligare tydliggöra arbetslinjen på ett sätt som stärker konkur- renskraften på arbetsmarknaden för personer som är utrikes födda. Strategin bereds för närvarande av en arbetsgrupp som leds av Integrations- och jämställdhetsdepartementet. 
 Det går att särskilja fem olika dimensioner av integration: Arbetsmarknadsintegration, boendeintegration, medborgerlig inte- gration, social integration och subjektiv integration 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
 . Utredningens fokus ligger på arbetsmarknadsintegration, där målet är att utrikes födda ska uppnå likhet med infödda svenskar med avseende på deltagandet på arbetsmarknaden. Integration i denna utredning handlar därmed främst om att främja goda förutsättningar för egen försörjning genom anställning eller företagande. Det handlar om tidiga, målinriktade insatser för nyanlända med tydlig inriktning på egen försörjning, som förebygger onödig spilltid för den enskilde och motverkar risk att fastna i bidragsfällan. Det handlar om jämlikhet på arbetsmarknaden som innebär att alla ska ha lika möjligheter, rättigheter och skyldigheter i fråga om arbete, arbets- villkor och utvecklingsmöjligheter. Ingen ska missgynnas i arbets- livet på grund av ursprung, etnisk tillhörighet eller religiös tro. 
 Att ha jobb och egen försörjning är en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för integration. Möjligheten att nå fram- gång i dimensionen arbetsmarknadsintegration, förutsätter fram- gångar också inom övriga integrationsdimensioner. Att kunna komma ifråga för eller kunna ta ett arbete hör nära samman med 
  
 1 
  
 TP PT  
 Se Stokes Diaz, Integration och indikatorer, Integrationsverkets rapportserie 2004:03. 
 34 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens tre grundbegrepp 
  
 möjligheten att kunna skaffa en bostad där man önskar, liksom med tillgången till sociala nätverk och frånvaron av etnisk och kulturell segregation, vilket i sin tur hänger samman med möjlig- heten till deltagande i samhällets institutioner och civila organisa- tioner. Den subjektiva integrationen, hur man själv uppfattar sin roll och identitet i det svenska samhället, har en avgörande betyd- else för möjligheten till framgång inom övriga dimensioner, och det är viktigt att också anamma den svenska kulturen för att känna tillhörighet. 
 Om den ska vara långsiktigt hållbar, innebär integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, förutom ökad delaktighet i jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäringarna eller i landsbygdens övriga näringsliv, också ökad möjlighet till boende på landsbygden och ökat deltagande i föreningsliv och andra sociala nätverk på landsbygden. 
  
 3.2 
  
 Landsbygd 
  
 I Sverige finns det ett antal olika definitioner av vad som är lands- bygd och glesbygd. Det är Sverige inte ensamt om utan det ser likadant ut i många andra länder, det finns inte en enda definition som avgränsar dessa områden. Erfarenheten visar också att det är omöjligt att skapa en enda definition som kan användas i alla situa- tioner. Indelningen måste tvärtom kunna anpassas till vad det är som studeras och i vilket sammanhang. Ändamålet med definitio- nen får styra vad man definierar som landsbygdsområde. Några län säger att hela länet är landsbygd. Inom samma län används ofta kombinationer av olika definitioner beroende på syfte. Talar man om landsbygdsutveckling på kommunal nivå innehåller begreppet landsbygd ofta byar och mindre tätorter men sällan kommuncentra och andra större tätorter och städer. Inom EU:s gemenskaps- initiativ Leader, som handlar om landsbygdsutveckling, ingår där- emot tätorter och städer upp till 20 000 invånare i områdesavgräns- ningarna. När det gäller möjligheten till ökad integration av utrikes födda svenskar finns det skäl att framför allt beakta den tätortsnära landsbygden, eftersom mycket talar för att närhet till service och utbildning är en viktig förutsättning för att det ska vara möjligt att inte bara locka till sig utan också få behålla invandrad kompetens. 
 Kommunförbundet (numera Sveriges Kommuner och Lands- ting) har kategoriserat landets 290 kommuner i nio olika grupper, 
 35 
  
 Utredningens tre grundbegrepp 
  
 SOU 2008:56 
  
 där en av grupperna är glesbygdskommuner. Som glesbygds- kommun kategoriseras kommuner med mindre än sju invånare per kvadratkilometer och mindre än 20 000 invånare. Tidigare fanns även kategorin landsbygdskommuner, men i den reviderade indelning som används från 1 januari 2005 är kategorierna delvis förändrade: 
 Storstäder 
 Förortskommuner Större städer Pendlingskommuner Glesbygd 
 Varuproducerande kommuner 
 Övriga kommuner mer än 25 000 invånare Övriga kommuner 12  
 500–25 
  000 invånare Övriga kommuner mindre än 12 500 invånare 
 När vi i betänkandet använder begreppet landsbygd omfattar det storstädernas, förortskommunernas och de större städernas tät- ortsnära landsbygd samt de övriga sex kommungrupperna. För en förteckning över vilka kommuner som hör till vilken kommun- grupp, se bilaga 2. 
  
 3.3 
  
 Gröna näringar 
  
 I enlighet med kommittédirektiven (dir. 2007:131) används begrep- pet de gröna näringarna i denna utredning i betydelsen:  
 Jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbruk och nära relaterade verksamheter 
 , vilket motsvarar kodgrupperna 01 och 02 i Svensk Näringsgrensindelning (SNI). För en förteckning över de verksamheter som ingår i dessa  
 SNI-grupper, 
  se bilaga 3. 
 Vi vill dock betona att det finns en stor potential att bredda innehållet i begreppet genom att använda det också för de nya näringsgrenar med koppling till landsbygden som nämns i avsnitt 4.6. Det är också viktigt att uppmärksamma att det nya Lands- bygdsprogrammets Axel 3 och Leader riktar sig till mycket mer än de traditionella gröna näringarna. 
 36 
 4 Utredningens förslag 
 För att samhället på ett bättre sätt ska kunna ta till vara utrikes födda personers kompetens och intressen inom de gröna näringar- na och landsbygdens övriga näringsliv, och för att de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv på ett bättre sätt ska kunna utvecklas och samtidigt bidra till ökad integration och min- skat utanförskap, lämnar vi nedan ett antal förslag på åtgärder. Åtgärdsförslagen presenteras under rubrikerna Ökad integration i de gröna näringarna; Integration för näringslivsutveckling på landsbygden; Svensk landsbygd – hinder och möjligheter; Mångfaldskommuner för ökad integration; Arbetskraftsbehov, kompetens och matchning; Nya möjligheter till integration i landsbygdens näringsliv; Bättre utnyttjande av befintliga instru- ment för arbetsmarknadsintegration; Information, kommu- nikation och nätverk, Rekrytering till gröna utbildningar samt Förslag till forskning, studier och uppdrag för ökad kunskap om integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. 
 De förslag som presenteras under de olika rubrikerna har olika konkretionsgrad och olika grad av originalitet. I vissa fall har vi nöjt oss med att referera andras goda idéer, och i några fall rör det sig snarast om en inventering och presentation av möjliga utveck- lingsområden, som en del läsare måhända redan är bekanta med. Vi ber om överseende med detta. 
  
 4.1 
  
 Ökad integration i de gröna näringarna 
  
 Två skeden under integrationsprocessen är nyckeltillfällen för att rekrytera utrikes födda till de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. En stor del av de utrikes födda hamnar efter ankomsten till Sverige i kommuner på landsbygden. Här finns möj- 
 37 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 lighet för så kallade lotsar (se nedan) att etablera kontakt mellan utrikes födda och lokala arbetsgivare i de gröna näringarna eller landsbygdens övriga näringsliv. I ett senare skede kan rekryte- ringen inriktas på utrikes födda i tätorterna till tätortsnära gröna näringar, som trädgård, hästnäring, golfbanor och djurskötsel. Detta gör det möjligt att bo kvar i sin tätortskommun och pendla till sitt arbete på den tätortsnära landsbygden. 
 Vi föreslår följande konkreta åtgärder: 
  
 4.1.1 
  
 Grön lots 
  
 Vi föreslår att en ny aktör, lotsen, införs som ett instrument för att bättre kunna matcha arbetskraftsbehov med den kompetens som finns hos nyanlända utrikes födda. Nya eller befintliga föreningar, företag och organisationer kan erbjuda gröna lotsar, som med särskild kännedom om landsbygdens näringsliv kan verka för en snabbare arbetsmarknadsetablering inom de gröna näringarna eller i landsbygdens övriga näringsliv. 
 Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering  
 (IJ 2007:02), som vi har haft samråd med, har i sitt arbete diskuterat introduk- tionen av en ny aktör: lotsen. Lotsen är en från myndigheter fristående aktör med uppgift att stödja och ställa krav, med en snabbare arbetsmarknadsetablering som mål. Det finns inga begränsningar för lotsen gällande vilka han kan samarbeta med eller var den nyanländes bosättning eller anställning sker. Den nyanlän- de ska kunna välja lots ur en lotsbank som upprättas av Migrations- verket alternativt Arbetsförmedlingen, dit lotsen också rapporterar sina uppdrag. Systemet bygger på att Migrationsverket eller Arbetsförmedlingen tecknar avtal med leverantörer om tillhanda- hållande av lotstjänster. Lotsen kan vara ett företag eller en del av ett företag som arbetar under marknadsmässiga former. Det finnas också stor potential för föreningar, branschorganisationer och nya företag att erbjuda specialiserade lotsar. Nya aktörer och redan etablerade föreningar, organisationer och företag, skulle kunna erbjuda gröna lotsar med särskild kännedom om de gröna näringar- na för en snabbare arbetsmarknadsetablering av utrikes födda inom denna sektor. Förutom att ge arbete och försörjning kan nya mark- 
  
 38 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 nadsmöjligheter skapas inom de gröna näringarna genom den öka- de mångfalden. 
 Med sin djupare kunskap om både branschen och den nyanlände kan sådana specialiserade lotsar åstadkomma en bättre matchning mellan företagens behov av arbetskraft och den tillgängliga kompe- tensen. Att det finns behov av denna typ av specialiserade arbets- förmedlingstjänster framgår bland annat av statistik som visar att Arbetsförmedlingen är en föga använd och föga uppskattad rekry- teringsväg (se avsnitt 4.5.1). 
  
 4.1.2 
  
 Grön validering 
  
 Vi föreslår att resurser avsätts för Grön validering, det vill säga för att utveckla valideringsmodeller för yrken inom de gröna näringarna. Detta bör kunna ske i samarbete mellan Natur- brukets Yrkesnämnd, Arbetsförmedlingen, Länsstyrelsen och någon befintlig eller ny valideringsaktör. 
 Frågan om validering av invandrares utbildning och yrkeserfarenhet är ett återkommande och centralt problem. På flera ställen i Sverige har man skapat modeller för att på ett relativt snabbt sätt över- sätta den invandrades kompetens och identifiera de komplette- ringar som eventuellt måste göras för att uppnå svensk standard. 
 Arbetsförmedlingen i Västra Götalands län, Länsstyrelsen, Västra Götalandsregionen och länets kommuner samverkar för att förkorta vägen till arbete för utomnordiska invandrare, bland annat genom att skapa metoder för att göra yrkesbedömningar även innan personen utvecklat det svenska språket. På validerings- centrum i Malmö har man jobbat framgångsrikt med validerings- frågan, och Meritea AB i Göteborg, ett av regionen bildat och ägt aktiebolag, validerar inom områdena: Ekonomi och administration; Bygg och anläggning; Omvårdnad och omsorg; Service och hant- verk; Teknik och produktion. Valideringsmodeller bör utvecklas också för yrken inom de gröna näringarna, och det är viktigt att dessa är anpassade eller går att anpassa även till småskalig och ekologisk verksamhet. 
 39 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 4.1.3 
  
 Grönt kort 
  
 Vi föreslår att diplomeringsinstrumentet Grönt kort utvecklas för målgruppen personer med utbildning eller erfarenhet inom naturbruksområdet som förvärvats utomlands. 
 Sedan en tid tillbaka finns möjligheten att skaffa sig ett så kallat Grönt kort, för den som vill ha ett kvitto på sin kompetens att arbeta inom de gröna näringarna. Huvudman för Grönt kort är Naturbrukets Yrkesnämnd (NYN). Kortet kom till på grund av många arbetsgivares tveksamhet till att anställa personal som inte har lång erfarenhet av att arbeta med växtodling eller djur. Grönt kort är ett komplement till elevers eller yrkesverksammas betyg och eventuella praktiska erfarenheter, och hjälper arbetsgivaren att göra en bedömning av hur en person passar att arbeta som växt- odlare eller djurskötare. Den arbetssökande får ett bevis på vad han eller hon kan genom det gröna kortet och ökar därmed sina chanser till ett jobb. 
 För att få ett Grönt kort måste man genomgå ett test – ungefär som när man tar körkort. Diplomeringen görs på naturbruksgym- nasier eller arbetsplatser efter anmälan till NYN. Alla som är intresserade av att testa sig för Grönt kort kan göra det. Som lämp- lig bakgrund anger NYN treårigt naturbruksgymnasium eller motsvarande kunskaper samt viss relevant praktisk erfarenhet. Vi anser det viktigt att Grönt kort också kan användas för diplo- mering för verksamhet inom småskaligt naturbruk. 
 40 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 4.1.4 
  
 Grön SFI 
  
 Vi föreslår att det i regioner med stort antal arbetsgivare i de gröna näringarna skapas en Grön SFI eller SFG, det vill säga yrkesinriktad svenska för de gröna näringarna. Detta bör göras i samarbete mellan Nutek, Arbetsförmedlingen, kommuner, lokala/regionala utbildningsaktörer och ett nationellt bransch- nätverk, som LRF, Hushållningssällskapen eller Naturbrukets Yrkesnämnd. 
 Allt fler förespråkar branschanknuten SFI. Eftersom arbete eller arbetspraktik är nyckeln till språkutveckling är det olämpligt att använda modellen språk först, arbete sedan. Språkundervisningen bör i stället i så stor utsträckning som möjligt integreras med arbe- te. Vi anser att en väl fungerande  
 SFI-undervisning 
  måste kopplas till arbetspraktik och företagsbesök. Det är i sitt yrke, i kontakten med arbetskamrater som en invandrare har störst möjlighet att lära sig det svenska språket. SFX är ett regionalt samarbete i Stockholms län som syftar till att bättre ta till vara invandrades kompetens och yrkeserfarenheter 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
 . X står för den specialisering eller yrkesinriktning som åsyftas. Under år 2004 startades SFF, ett speciellt program för invandrare som ville bli företagare. Solna kommun drog i gång verksamheten, nu har Botkyrka kommun tagit över och säljer tjänster till andra stadsdelar och kommuner. Södertälje har hand om  
 Svenska för vård 
 , Haninge  
 Svenska för hantverkare  
 och Stockholms stad  
 Svenska för pedagoger 
 . 
 Många regioner arbetar eller vill arbeta på liknande sätt med bransch- eller yrkesanknuten SFI, och det är viktigt att inse att den individualisering som möjliggörs genom en branschanknuten SFI kräver ett samarbete kommuner emellan på regional nivå. En annan region som gjort en hel del på området är Västerbotten, som samlat sina erfarenheter i rapporten  
 Integrera språk och praktik 
 . 
 Nutek betonar att argumenten för fler yrkesinriktade svensk- utbildningar är starka, både på ett samhällsekonomiskt och mänsk- ligt plan. Individanpassade utbildningar ger mer motiverade delta- gare. De leder till kortare studietid och bättre resultat. De ger 
  
 1 
  
 TP PT  
 Uppgifterna i detta avsnitt är hämtade i Nuteks rapport 2007:15, Ökad integration och mångfald i det regionala tillväxtarbetet. 
 41 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 också nätverk och yrkesspecifika kunskaper och leder därmed in i egenförsörjning. 
 Erfarenheter talar alltså för att undervisningen i större utsträck- ning bör övergå från generella modeller, med låg motivation och dåliga resultat bland deltagarna som följd, till individanpassade, yrkesinriktade utbildningar som med större sannolikhet leder till arbete eller eget företag. Kommuner i regionen har förbundit sig att bevilja interkommunal ersättning, och har haft ansvar för att marknadsföra, skicka presumtiva deltagare och betala för dem som blir antagna till SFF. Ansvaret för att skicka deltagare ligger också på Arbetsförmedlingen. 
 Utbildningen leds av en styrgrupp där Företagarna i Stockholms stad, Svenskt Näringsliv, Nutek, Botkyrka kommun, Solna stad och Länsstyrelsen ingår. Styrgruppen fattar beslut av inriktnings- karaktär, följer upp verksamheten och initierar utvärderingar. Samtliga 15 intressenter bildar en referensgrupp som tar del av verksamheten, medverkar i utbildningen och föreslår förbättringar. SFF samlar ett antal aktiva partners som bidrar till utbildningen på olika sätt: Kommuner, Stockholms Länsstyrelse, Nutek, Före- tagarna, Svenskt Näringsliv, SKL, Skatteverket, IFS, Swedbank, Arbetsförmedlingen och Hall. Att samla dessa aktiva partners inom samma ram (SFF) innebär stora fördelar för deltagarna, som lär känna viktiga instanser för sitt framtida företagande. Det är också viktigt för parterna att skapa goda relationer till sin mål- grupp. 
 SFF finansieras med hjälp av  
 ESF-rådet, 
  Nutek och Läns- styrelsen Stockholm, Interkommunal ersättning och kommunala medel. Nutek skriver i sin rapport 2007:15 att de ser SFF som ett framgångsrikt pilotprojekt och anser det angeläget att information om konceptet sprids till andra regioner samt att möjligheter ges att stödja liknande projekt ekonomiskt. Nutek kan arbeta för detta inom ramen för sitt Integrationsuppdrag. 
  
 4.2 
  
 Integration för näringslivsutveckling på landsbygden 
  
 Det gagnar såväl integration som näringslivsutveckling att bli betraktade tillsammans. Som en föregångare för ett sådant synsätt framstår länsstyrelsen i Västerbotten, som har en integrations- direktör som ingår i näringslivsavdelningens stab. I Västerbotten 
 42 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 ser man invandrarna som en nödvändig resurs för regionens näringslivsutveckling. Det är möjligt att såväl integration som näringslivsutveckling skulle gynnas av om alla länsstyrelser inrät- tande en tjänst som integrationsdirektör. 
 Två områden där det tydligt framgår att insatser för integration och näringslivsutveckling kan bidra till varandras måluppfyllelse är export och turism. Nedan beskrivs modeller för hur kommuner och/eller regioner skulle kunna jobba med export respektive turism med mångfald som resurs. I båda fallen är tanken att utveckla näringslivet och skapa fler arbetstillfällen genom att använda poten- tialen i den outnyttjade resurs som utgörs av (arbetslösa) invand- rare i kommunen. 
  
 4.2.1 
  
 Export med mångfald som resurs 
  
 Vi föreslår en målmedveten satsning på export med mångfald som resurs, där individer med utomnordiskt ursprung får utbildning inom export och försäljning samt i att representera sin kommun och dess exportföretag. 
 I Sverige finns drygt 36 000 exportföretag som sammantaget står för export av 60 procent av Sveriges totala produktion. De flesta av dessa är små och medelstora företag, av vilka många är lokaliserade på landsbygden. Exportrådet utbildade 800 exportsäljare fram till år 2004. Dessa genererade 10 miljarder kronor till små och medel- stora exportföretag, enligt en uppgift i  
 Dagens Industri 
 . Sverige skulle behöva betydligt fler nya exportsäljare än de  
 200–400 
  som utbildas årligen. 
 I Örebro drivs, på initiativ av Blatteförmedlingen AB, verksamheten  
 Örebro Goes Global  
 (inom ramen för konceptet  
 Sweden Goes Global 
 ). 24 deltagare med olika nationaliteter och etniskt ursprung som tillsammans behärskar 33 språk startade i slutet av år 2007 en exportmäklarfirma. Kommunen och olika rep- resentanter från det lokala näringslivet tillhandahåller ett kontor och ett antal utbildningar. Bland deltagarna finns jurister, ingen- jörer, översättare, exportsäljare, marknadsförare med flera. Del- tagarna har genomgått olika produkt- och exportutbildningar vid Handelskammaren och Exportrådet. Planen är att de ska bli offi- 
 43 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 ciella representanter för Örebro kommuns näringsliv. Projektet har gett 17 personer fast anställning och delägarskap i en egen export- mäklarfirma. Företaget välkomnas i det lokala näringslivet och har på fyra månader genererat 200 exportförfrågningar från elva länder på varor som solceller, vindkraftsanläggningar, miljötoaletter, arbetsskor, bergvärmeanläggningar och mycket annat. En liknande satsning på exportsäljare i fler kommuner skulle förutom att leda till ökad integration och mångfald skapa åtskilliga nya jobb i landet och generera ökade exportinkomster. Landsbygden, med konkur- renskraftiga lokalkostnader, är intressant som lokaliseringsplats för nya småföretag som kan etableras till följd av en sådan export- satsning. 
  
 4.2.2 
  
 Turism med mångfald som resurs 
  
 Vi föreslår en målmedveten satsning på turism med mångfald som resurs, där invandrares kompetens om andra länder och kulturer används i en marknadsföringsoffensiv av Sverige som turistland, med särskilt fokus på den svenska landsbygden, och där utrikes födda svenskar utbildas till att bli officiella representanter för Sverige och x kommun. 
 Under år 2005 spenderade turister i Sverige 191 miljarder kronor på varor, boende, restauranger och transporter. De utländska turister- nas andel kan öka kraftigt från dagens nivå på cirka 30 procent om vi tar vara på de utrikes föddas kompetens och inte marknadsför Sverige till världen i svenskens perspektiv. Besöksnäringen är en av Sveriges snabbast växande näringar. Allt fler arbetar med att ge service till våra besökare. Antalet sysselsatta i besöksnäringen har ökat med drygt 35 000 helårsarbeten, en ökning med 35 procent sedan år 1995. Branschen sysselsätter i dag cirka 130 000 människor på helårsbasis. 
 En tysk turist spenderar 1 400 kronor per dag i Sverige. 34 000 kinesiska turister besöker Stockholm varje år. Alla Sveriges kom- muner önskar ökad turism då det utgör en stark möjlighet till ökad välfärd och intäkt för kommunen. Samtidigt är många hemma- blinda och har en begränsad insikt i vad andra kulturer tycker är exotiskt med Sverige. Vem hade exempelvis kunnat tro att ett 
 44 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 ishotell i norra Sverige skulle locka tusentals japanska turister? I Fuller tycker man att Sverige är exotiskt, men vem ansvarar för att bjuda in indiska filmproducenter? I Dubai och den övriga arabvärlden finns investeringsvilliga som kan intresseras för Sverige. Många av de utrikes födda kan ansvara för framgångsrik kommunikation med utvalda grupper i andra länder än de vi vanligtvis får besök ifrån. 
 Tusentals nya jobb kan genereras inom turistnäringen om man gör en målmedveten satsning på turism med mångfald som resurs, genom att utbilda invandrare till officiella representanter i kom- munerna, med särskild uppgift att sälja in den svenska landsbygden som turistmål. Detta skulle skapa fler arbetstillfällen på lands- bygden och kunna få fler personer med utländsk bakgrund att överväga nya utbildningsvägar som riktar sig mot de gröna näringarna och annat landsbygdsföretagande. Dessa  
 turism-mäklare 
  och  
 turist-värdar 
  skulle täcka upp kunskap och kommunikativ såväl som kulturell kompetens kring så stor del av världen som möjligt, baserat på de kulturella och språkliga kompetenser som finns inom kommunen. En stor uppgift blir att marknadsföra kommunen till sina respektive hemländer och liknande kulturer (arabiska talas i 29 länder). 
  
 4.3 
  
 Svensk landsbygd – hinder och möjligheter 
  
 EU-kommissionen 
  tillsatte i januari år 2006 en expertgrupp med syfte att identifiera hinder för etniska minoriteter på arbetsmark- naden och i samhället i övrigt, för att bättre kunna bedöma hur integrationspolitiken ser ut i medlemsstaterna. Rapporten  
 Ethnic Minorities in the Labour Market: An Urgent Call for Better Social Inclusion  
 (2007) identifierade 14 hinder, bland dem brister i erkän- nandet av utländskt förvärvade kunskaper och utbildningar, boen- desegregation och svaga incitament att arbeta på grund av väl- färdssystemen. För att komma till rätta med situationen ombads medlemsstaterna att arbeta med tre strategier samtidigt: icke- diskriminering, politik för lika möjligheter och ett aktivt mång- faldsarbete. Rapporten har ett starkt fokus på goda exempel och Sverige lovordas för möjligheten till utbildning, validering av utländska kvalifikationer samt arbetet mot diskriminering. Sverige anses också ha de mest gynnsamma reglerna på arbetsmarknaden för icke  
 EU-medborgare 
  och stödet till egenföretagande anses 
 45 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 föredömligt. Trots dessa relativt goda förutsättningar på papperet, brister det uppenbarligen ändå i genomförandet, och det saknas konsekvent och noggrann uppföljning och utvärdering av resul- taten av de insatser som görs (och inte görs) av ett mycket stort antal aktörer. 
 Sverige har som många andra länder problem med migrationen från land till stad. Invandrare liksom infödda svenskar söker sig till större städer för studier, arbete och bosättning. Att på tvärs mot denna allmänna trend få nyanlända att bosätta sig, stanna kvar och integreras på den svenska landsbygden är ingen lätt uppgift. 
 Denna flytt från glesbygdskommuner och mindre kommuner i riktning mot storstadsregioner konstateras och analyseras i Taylor och Freeman uppsats Geografisk rör- lighet och sysselsättning bland flyktingar ( 
 Ekonomisk Debatt  
 3/2007). Författarna visar också att flyktingar som flyttar från land till stad tidigt efter ankomsten till Sverige snarast försämrar sina möjligheter till sysselsättning, åtminstone på kort sikt. Med ökad vistelsetid i landet ökar möjligheterna för manliga flyktingar att förbättra sina sysselsättningsmöjligheter genom geografisk rörlig- het, men för kvinnor leder ökad rörlighet till försämrade syssel- sättningsmöjligheter även efter längre vistelsetid i landet. 
 Färsk statistik från Kanada visar att integrationen där (åtmin- stone den ekonomiska) går betydligt snabbare och bättre på mindre orter. I Immigrants in the hinterlands ( 
 Statistics Canada  
 Roth 2008) visar Sweeney att invandrare på landsbygden och i mindre städer har högre inkomst än invandrare i storstäder, och att den ekonomiska integrationen, mätt som den tid det tar för en ini- tial inkomstskillnad att försvinna, också går fortare på landsbygden. Flyktinginvandrare integreras snabbt på mindre orter; de utgör vis- serligen bara 5 procent av immigranterna på små orter och på landsbygden, men de integreras så snabbt att de redan efter ett år har 10 procent högre inkomster än infödda som bor i samma typ av områden. Som en kontrast till detta tjänar flyktingar i storstäder 43 procent mindre, och efter 13 år är inkomstskillnaden fortfarande cirka 20 procent. Studien visar också att immigranter med låg utbildning och bristande initiala kunskaper i det nya landets språk klarar sig bättre på små orter än i storstäder. Som tänkbara orsaker lyfter Cox fram att det på mindre orter är oundvikligt att skapa formella eller informella nätverk med infödda, och att detta leder till att immigranter på mindre orter snabbare lär sig det nya landets språk. 
 46 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 Att ekonomisk integration inte med nödvändighet innebär en integration i vidare mening framgår dock bland annat av Schroeder avhandling  
 The Spirit of Gnosjö – The Grand Narrative and Beyond  
 (2003), som visar på Gnosjös svårigheter att integrera kommunens utrikes födda, trots att de utgör en betydande del av kommunens arbetsstyrka (21 procent av kommunens sysselsatta år 2006, enligt statistik från SCB). 
 Trots möjliga integrationsfördelar, åtminstone vad gäller arbetsmarknadsintegration och ekonomisk integration, för utrikes födda på landsbygden och på mindre orter, är trenden tydlig: man söker sig från landsbygden till storstäderna. Vad finns det då för hinder för en etablering på landsbygden? Vad är det som gör lands- bygden mindre attraktiv än storstaden? Och vad finns det för spe- cifika hinder för utrikes födda att bli verksamma inom de gröna näringarna som anställda eller företagare? 
 Exempel på generella hinder för etablering på landsbygden: 
  
 Den  
  
 icke-urbana 
  miljön i sig (staden har högre status, landsbygden upplevs som otrygg). 
  
 Dålig kunskap om landsbygden (bland annat hos dem som står för nyanländas introduktion). 
  
 Dåliga kommunikationer (avseende vägar, kollektivtrafik, IT och mobiltelefoni). 
  
 Avstånden (till utbildning, service, släkt och vänner, det egna och/eller partnerns jobb). 
  
 Små företag (anställning bygger på förtroende, dåligt utvecklade introduktionsprogram). 
  
 Få servicejobb (ont om service och ont om servicejobb som är lätta att etablera sig i). 
  
 Kapitalanskaffningsproblem (låga belåningsvärden och kun- skapsbrist om landsbygden och dess möjligheter hos långivare). 
  
 Avsaknad av goda förebilder. 
  
 Avsaknad av nätverk. 
  
 Att gå mot strömmen (trenden att flytta från landsbygd till stad kan vara svår att motstå). 
  
 47 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 Exempel på specifika hinder för etablering inom den gröna sektorn: 
  
 Dålig kunskap om gröna näringar. 
  
 Utvecklingen mot allt större företag, vilket ger höga initial- kostnader. 
  
 Få stora aktörer ger en monopolliknande situation. 
  
 Lägre andel lönearbeten inom de gröna näringarna (96 procent av företagen enmansföretag). 
  
 Delvis landspecifikt branschkunnande hos dem som har erfarenhet från ursprungslandet. 
  
 Mindre öppen arbetsmarknad. 
  
 Gröna jobb ofta ensamma. 
  
 Etablering på landsbygd innebär större ekonomisk risk. 
  
 Få arrendegårdar (särskilt i norr). 
  
 Stora variationer i arbetskraftsbehov gör att arbetsgivare hellre köper tjänster än anställer. 
  
 4.3.1 
  
 Statistik över utrikes födda i de gröna näringarna 
  
 Ovan nämnda hinder är delförklaringar till den låga andelen utrikes födda inom de gröna näringarna. Enligt statistik från SCB, baserad på Sysselsättningsregistret, hade Sverige år 2006 cirka 4,2 miljoner sysselsatta i åldrarna 18 till 64 år. Av dessa var cirka 72 000 (1,7 procent) sysselsatta i de gröna näringarna. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbruk och nära relaterade verksamheter, vilket motsvarar kodgrupperna 01 och 02 i Svensk Näringsgrensindelning (SNI). För en förteck- ning över de verksamheter som ingår i dessa  
 SNI-grupper, 
  se bilaga 3. 
 De utrikes födda utgör cirka 11,7 procent av landets sysselsatta, men de utgör endast 4,2 procent av de som är verksamma i de gröna näringarna, och endast 0,6 procent av sysselsatta utrikes födda finns inom de gröna näringarna, mot 1,9 procent av syssel- satta födda i Sverige. 
 När man använder antalet sysselsatta som en skattning av antalet jobb, föreligger det en större underskattning av antalet jobb 
 48 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 inom de gröna näringarna än för arbetsmarknaden som helhet. År 2006 uppgick antalet sysselsatta i åldern  
 18–64 
  år till 4 196 780 personer, därutöver hade 537 098 personer (proportionen 8:1) inkomstuppgift (kontrolluppgift/företagarinkomst) som var för låg för att personen i fråga skulle bli klassificerad som sysselsatt. Mot- svarande siffror för de med sin huvudsakliga sysselsättning inom de gröna näringarna var 72 212 respektive 14 380 personer (propor- tionen 5:1). 
 Vi har därför låtit SCB ta fram statistik även utifrån jobb- registret, över arbetstillfällen inom de gröna näringarna år 2006, och denna visar på betydligt högre siffror: 235 138 arbetstillfällen som anställda eller registrerade företagare i de gröna näringarna. Skillnaden beror i huvudsak på ett stort antal vilande enmans- företag, framför allt i skogsnäringen. I sysselsättningsregistret finner man knappt 75 000 unika företagsnummer inom de gröna näringarna år 2006. Motsvarande antal inom jobbregistret är drygt 200 000. Det är en avsevärt större skillnad jämfört med mot- svarande siffror för hela arbetsmarknaden, cirka 560 000 respektive 860 000. Dessutom är drygt 60 procent av arbetstillfällena inom jordbruk, skogsbruk och trädgårdsnäringen i SCB:s material bisysslor. Vår bedömning är därför att siffrorna baserade på sysselsättningsregistret ger den mest rättvisande bilden när man ska visa hur stor andel utrikes födda som är verksamma i de gröna näringarna. En tabell som visar statistik på kommunnivå finns i bilaga 4. 
 Andelen företagare bland personer som är utrikes födda är generellt sett högre än i övriga delar av befolkningen i Sverige. Trots detta är andelen utrikes födda företagare inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv mycket låg. Av 166 088 företagare inom de gröna näringarna år 2006, var endast 2 267 (1,4 procent) utrikes födda. En starkt bidragande orsak till detta är det stora antalet svenskfödda enmansföretagare inom skogssektorn. Det finns utrikes födda som driver företag inom olika delar av livsmedelskedjan, men det är få som är verksamma i primärproduktionen. 
 SCB:s material indikerar att det snarare är landsbygden och de mindre orterna än den gröna näringen i sig som är orsak till den låga andelen utrikes födda. I tätortsnära landsbygd, med en Baker miljö inom räckhåll, finns flera exempel på kommuner med en relativt hög andel utrikes födda i de gröna näringarna. Ekerö har 28 procent, mot riksgenomsnittet 4,2 procent; Helsingborg har 
 49 
 Utredningens förslag SOU 2008:56 
  
 21 procent. På kommungruppsnivå är siffrorna 
  
 följande för 
  
 åldersgruppen  
 18–64 
  år, för år 2006: 
  
 Storstäder 
  
 15,5 procent 
  
 Förortskommuner 
  
 10,6 procent 
  
 Större städer 
  
 4,3 procent 
  
 Pendlingskommuner 
  
 4,2 procent 
  
 Glesbygd 
  
 2,5 procent 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 2,8 procent 
  
 Övriga kommuner mer än 25 000 invånare 
  
 3,5 procent 
  
 Övriga kommuner 12  
 500–25 
  000 invånare 
  
 3,6 procent 
  
 Övriga kommuner mindre än 12 500 invånare 
  
 3,0 procent 
  
 Den generella bilden är alltså att ju mindre kommun desto färre utrikes födda i de gröna näringarna. En omedelbar fråga är om detta beror på att det helt enkelt finns en lägre andel utrikes födda i de mindre kommunerna. Med samma kommungruppering är siff- rorna år 2006 för andelen utrikes födda i åldrarna  
 18–64 
  år som var sysselsatta följande: 
  
 Storstäder 
  
 16,2 procent 
  
 Förortskommuner 
  
 11,5 procent 
  
 Större städer 
  
 8,3 procent 
  
 Pendlingskommuner 
  
 5,5 procent 
  
 Glesbygd 
  
 2,3 procent 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 7,4 procent 
  
 Övriga kommuner mer än 25 000 invånare 
  
 5,3 procent 
  
 Övriga kommuner 12  
 500–25 
  000 invånare 
  
 4,0 procent 
  
 Övriga kommuner mindre än 12 500 invånare 
  
 3,2 procent 
  
 Det är således en påtaglig samvariation mellan andelen utrikes föd- da verksamma i de gröna näringarna och andelen utrikes födda bland de sysselsatta för sju av de nio kommungrupperna. De grup- per som avviker är Större städer och Varuproducerande kom- muner. I dessa två kommungrupper är alltså relativt sett färre av de utrikes födda verksamma i de gröna näringarna än i övriga grup- per. När det gäller varuproducerande kommuner är den enkla förklaringen att det inte finns särdeles mycket grön näring där. Ett exempel är Gnosjö, där endast 49 personer av 4 913 sysselsatta var verksamma i de gröna näringarna år 2006, varav inga utrikes födda. 
 50 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 Antalet sysselsatta år 2006 i de gröna näringarna är marginellt högre än år 2003 (0,3 procent). Men andelen utrikes födda har ökat från 3,5 procent till 4,2 procent och ökningen återfinns i alla kommungrupper utom Storstäder. De kommungrupper som har störst ökning mellan år 2003 och år 2006 av andelen utrikes födda inom de gröna näringarna är Förortskommuner (från 8 till 10,6 procent) och Glesbygd (från 1,9 till 2,5 procent). De kommuner som har högst andel utrikes födda i de gröna näringarna är Ekerö och Sundbyberg (28 procent). Flest i antal personer räknat har Helsingborg (117), Stockholm (111) och Ekerö (78). 
 Av de 3 021 utrikes födda som klassificerats som sysselsatta i de gröna näringarna år 2006, var 38 procent födda i EU (utom Sverige, Danmark och Finland), 32 procent födda i något av de nordiska grannländerna, och 30 procent från övriga världen. 
 Kvinnor är underrepresenterade: 19,5 procent av svenskfödda sysselsatta i de gröna näringarna år 2006 var kvinnor, mot 32,5 procent för utrikes födda kvinnor. 
 Statistiskt material från SCB redovisas i bilaga 4. 
  
 4.3.2 
  
 Att locka till sig och behålla utrikes födda 
  
 Det är en sak att lyckas få ett antal utrikes födda till sin kommun eller bygd, en annan att lyckas behålla dem. Som nämnts i avsnittet om integrationsbegreppet ovan, är ett jobb och egen försörjning en nödvändig men inte tillräcklig förutsättning för integration. Ett annat sätt att uttrycka samma sak är att säga att ett jobb inte är tillräckligt för att en kommun ska kunna behålla en utrikes född invånare. Boende, service, kommunikationer och tillgång till sociala och arbetsrelaterade nätverk krävs också. 
 Vi anser att det är viktigt att uppmärksamma de erfarenheter man gjort i Kanada av att försöka integrera invandrare på lands- bygden. Tran, tidigare chef för strategisk planering och forskning vid Department of Citizenship and Immigration i Kanada, avråder från försök att lokalisera invandrare till små och avlägsna samhällen 
 TPF 
  
 2 
  
 FPT 
 . Däremot anser han att det finns förut- sättningar att lyckas om man lokaliserar etniska minoriteter till tätortsnära landsbygd eller landsbygd i tillväxtregioner. 
  
 2 
  
 TP PT  
 Se Salas, Wyatt, Promoting the Presence of Visible Minority Groups across Canada, i 
 Our Diverse Cities – Rural Communities, ed Bell, No 3, Summer 2007. 
 51 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 Om Salas har rätt är det lämpligast att välja den tätortsnära landsbygden som fokusområde för insatser för att få fler utrikes födda att etablera sig i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, åtminstone i ett kortare tidsperspektiv. I ett längre tids- perspektiv kan insatserna omfatta även mindre orter på lands- bygden, med längre avstånd till tätort, men då måste de vara betyd- ligt mer omfattande. Med tanke på deras större behov av ett befolk- nings- och arbetskraftstillskott måste dock staten bistå landsbygds- och glesbygdskommuner i att redan på kort sikt vidta åtgärder för att kunna behålla utrikes födda. Uttryckt som andel av befolkning är Sorsele den kommun som tar emot flest kvotflyktingar under år 2008. Flera  
 Norrlands-kommuner 
  ligger i topp i detta avseende, och även om antalet flyktingar inte är så högt kan det vara av stor betydelse för kommunen att man lyckas behålla dem. Vi anser att en aktivt arbetande lots (se avsnitt 4.1.1), som har förankring inte bara i det lokala arbetslivet utan också kan fungera som en lots in i bygdens föreningsliv, skulle kunna ha en avgörande betydelse för en varaktig etablering. Utöver detta krävs självfallet också generella åtgärder för en levande landsbygd. 
  
 4.3.3 
  
 Generella åtgärder för en levande landsbygd 
  
 För att såväl infödda som utrikes födda svenskar ska etablera sig permanent på landsbygden, krävs en rad generella åtgärder för en levande landsbygd. Flera sådana åtgärder föreslogs i Landsbygds- kommitténs slutbetänkande  
 Se landsbygden  
 (SOU 2006:101). Bland dessa vill vi särskilt nämna: 
  
 Stärk landsbygdsföretagens möjligheter att utveckla sin verksamhet. Viktiga områden är: generationsskiften, kompetensförsörjning, finansierings/investeringsmöjligheter, innovation/FoU samt vidgade marknader och marknadskunskaper. 
  
 Landsbygdsföretagens möjligheter till kapitalförsörjning måste sär- skilt uppmärksammas. 
  
 Förbättra förutsättningarna för småskalig verksamhet och produk- tion i tillämpningen av regelverk. 
  
 Förenkla regelverk och tillämpning vid offentlig upphandling för småskalig verksamhet och produktion. 
  
 52 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 Synliggör landskapets resurser för en bredare allmänhet genom ökade kontaktytor mellan stad och land. 
  
 Ge direktiv till statliga myndigheter och bolag att ta ett utökat ansvar för utvecklingen på landsbygden och att medverka till nya och samordnade servicelösningar. 
  
 Gör särskilda satsningar för att utveckla och samordna en logistik för landsbygdens  
  
 person-, 
  gods- och varutransporter. 
  
 Säkerställ möjligheten till landsomfattande tillgång till snabb data- kommunikation och mobiltelefoni på landsbygden. 
  
 Utöver dessa förslag till åtgärder vill vi nämna de möjligheter till projektbidrag för landsbygdsutveckling som finns inom Lands- bygdsprogrammet, där integration är en så kallad horisontell dimension, som ska finnas med i  
 alla  
 projekt. Det är viktigt att vara vaksam på att det inte bara blir projekt  
 för  
 utan också  
 med  
 utrikes födda, som riskerar att exkluderas på grund av att de ofta, i synner- het på lokal och regional nivå, saknar access till de nätverk och partnerskap som utgör själva grunden för utvecklingsarbetet. 
 53 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 4.3.4 
  
 Åtgärder för att främja utrikes föddas etablering på landsbygden 
  
 Vi föreslår följande åtgärder för att undanröja specifika hinder för utrikes födda att etablera sig på landsbygden: 
  
 Erbjud körkortsutbildning på andra språk än svenska (det krävs nytt körkort efter 1 år för den som kommer från ett land utanför  
  
 EES-området). 
  
 Informera om räntefria lån och mikrofinansiering. 
  
 Informera om svensk landsbygd och allemansrätten. 
  
 Utveckla arbetspraktik/lärlingssystem för snabb kontakt med landsbygdens arbetsliv för personer med lämplig utbild- ning/erfarenhet från ursprungslandet. 
  
 Aktivt arbete av grön lots (se avsnitt 4.1.1) för snabb arbetsmarknads- och föreningslivsintroduktion. 
  
 Aktiv rekrytering i andra länder av för svensk landsbygd strategiskt betydelsefulla entreprenörer och arbetstagare. 
  
 4.3.5 
  
 Attityder 
  
 Attityder är väsentliga för möjligheterna att integrera utrikes födda på landsbygden. Det gäller såväl de utrikes föddas attityder till landsbygden som landsbygdsbefolkningens och landsbygdsföre- tagarnas attityder till invandrare. Nyanlända bör på ett tidigt sta- dium få information om landsbygden som ett alternativ för arbete och bosättning, vilket gör attityden till landsbygden hos de perso- ner som är ansvariga för information riktad till invandrare till en viktig faktor. 
 Vi har låtit Demoskop pejla attityden till invandrare inom ramen för den rekryteringsenkät vi genomfört, riktad till 450 företagare inom  
 lantbruks-, 
  skogsbruks- och trädgårdsnäringarna (slutrappor- ten från undersökningen finns med som bilaga 5). Resultatet visar att företagarna inom den gröna näringen har en mer positiv attityd till invandrare och invandring än den  
 Demoskop-panel, 
  som anses motsvara allmänheten, som tidigare har fått svara på samma fråge- batteri. Av diagrammet nedan framgår bland annat att 50 procent av de tillfrågade anser att invandringen är bra för Sverige (mot 
 54 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 40 procent för  
 Demoskop-panelen), 
  och att 42 procent anser att arbetskraftsinvandringen måste öka för att vi ska klara välfärden (mot 31 procent för  
 Demoskop-panelen). 
  Endast 10 procent upp- ger att invandring skapar arbetslöshet (mot 23 procent för Demo-  
 skop-panelen). 
  Trädgårdsnäringen är den bransch som är mest positiv till invandrare. Det är också den bransch som har flest utrikes födda anställda. 
 Figur 4.1 
 Attityder till invandring - Instämmer 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 I den allmänna debatten kring invandring och jobb förekommer det många åsikter. Vad har du för 
 åsikt om följande? (Skala från  
 1-7 
  där /=Instämmer helt och 1=Instämmer inte alls). 
 % 
 80 
  
 Samtl iga 
  
 Al lmänheten 
  
 60 
  
 Jordbruk 
  
 Sko gsbruk 
  
 T rädgård 
  
 Utri kes född pers onal 
  
 40 
  
 68 
  
 65 
  
 50 
  
 20 
  
 40 
  
 42 
  
 31 
  
 24 
  
 23 
  
 15 
  
 13 
  
 13 
  
 10 
  
 0 
  
 Invandrare bör anamma 
  
 s venska se der o ch bruk 
  
 I nvandri ngen är bra för 
  
 Sv eri ge 
  
 Arbets kraftsi nvandringe n 
  
 måste öka för att vi 
  
 skall k lara väl färden 
  
 Svenskar har hö gre 
  
 mo ral än i nv andrare 
  
 Arbetsl ösheten bland 
  
 i nv andrare beror främst 
  
 på i nv andrarna själv a 
  
 Invandri ng skapar 
  
 arbetslö Reed 
  
 April 2008 
 Källa: Demoskop. 
 I syfte att pejla attityder samt mångfaldsmognaden i några kom- muner har vi låtit Blatteförmedlingen AB genomföra en så kallad Mångfaldsbarometer. Ett trettiotal strukturerade intervjuer per kommun har genomförts via telefon och vid besök i Helsingborg, Örebro och Töreboda. Barometerns fyra huvudfrågeställningar rör 
 55 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 personalsammansättningens representativitet  
 (det vill säga hur väl den avspeglar den etniska mångfalden i samhället), vilka  
 aktiva mång- faldsåtgärder  
 som vidtas, hur  
 kompetensförsörjningen  
 hanteras ur ett mångfaldsperspektiv samt  
 arbetsplatsklimatet 
 , med avseende på dis- kriminering och öppenhet för olikhet och mångfald. Den sam- manfattande bedömningen är att representativiteten är låg i samt- liga tre kommuner, bland annat beroende på negativa föreställ- ningar om bristande kompetens hos sökande med utländsk bak- grund, och på att rekrytering oftast sker via kontakter och nätverk och därför är exkluderande. Som hinder anger Blatteförmedlingen: 
  
 Synen på den andra, en övergripande nedlåtande syn på invand- rarkollektivet. 
  
 Att målgruppen (de utrikes födda) inte involveras i föränd- ringsprocessen. 
  
 Att styrdokumenten står i fokus, i stället för den verklighet de avses styra. 
  
 Att det råder brist på eldsjälar. 
  
 I analysen anges att de gröna näringarna inte skiljer sig från övrigt näringsliv i de intervjuer som gjorts, utan att hela skalan av mång- faldsmognad finns representerad i samtliga näringar, och att det på många håll krävs en genomgående och omfattande attitydföränd- ring. Hela analysen finns med som bilaga 6. 
  
 4.4 
  
 Mångfaldskommuner för ökad integration 
  
 Vid vårt studiebesök i Kanada framhöll man på flera ställen att man bör räkna med att det kan ta tio år från det att en kommun eller ett samhälle bestämt sig för att man vill satsa på att ta emot invandrare tills man är mogen att göra det på ett bra sätt, tills man blivit A Welcoming Community, något vi valt att kalla  
 Mångfaldskommun. 
  
 56 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 4.4.1 
  
 Verktygslåda för presumtiva mångfaldskommuner 
  
 Vi föreslår regeringen att ta initiativ till utarbetandet av en svensk motsvarighet till Kanadas  
 Attracting  Retaining Immigrants – A Tool Box of Ideas for Smaller Centres,  
 en Verk- tygslåda för presumtiva mångfaldskommuner. 
 För områden som är intresserade av att ta emot och integrera invandrare på ett bra sätt, har den kanadensiska regeringen utar- betat ett omfattande material, som finns tillgängligt både i pappers- format och på cd:  
 Attracting  Retaining Immigrants – A Tool Box of Ideas for Smaller Centres 
  
 TPF 
  
 3 
  
 FPT 
 . Verktygslådan ger såväl praktiska tips och goda idéer som fakta om demografi och invandring, och hela tiden understryks betydelsen av strategier och långsiktig planering. Kommuner som är intresserade av att ta emot och behålla utrikes födda bör fatta ett aktivt beslut att bli en mångfaldskommun. Innan det beslutet fattas är det viktigt att bedriva ett attitydarbete, att ta reda på, diskutera och vid behov förändra de attityder som finns i kommunen. Verktygslådan ger exempel på frågor som bör ställas, bland annat om kommunledning och kommuninvånare kän- ner till den demografiska verklighet som väntar, och vad det finns för planering för arbetskraftsförsörjningen framöver, och om kom- muninvånarna anser att man behöver attrahera fler människor. I mångfalds- och attitydarbetet bör man se till att engagera poten- tiella nyckelpersoner, som  
 riksdags-, 
  region- och kommunpolitiker; kommunala och regionala tjänstemän inom vård, skola, omsorg, fritid och näringsliv; arbetsgivare och fack; arbetsförmedling; tros- samfund; polis; lokala handlare; etniska minoritetsgrupper; hyres- värdar och hyresgästföreningar; bibliotek; redan etablerade invand- rare; handelskammare; media och föreningar. 
 Verktygslådan poängterar boendets stora betydelse. En del väljer bostadsort helt och hållet utifrån tillgången på bra boende i rätt prisklass. Boendet värderas nästan lika högt som familjeband och jobbmöjligheter när det gäller att välja bostadsort. Det gäller särskilt för personer vars kompetens efterfrågas överallt (till exem- pel vårdpersonal), för dem som planerar för sin pensionering och 
  
 3 
  
 TP PT  
 Attracting  Retaining Immigrants – A Tool Box of Ideas for Smaller Centres, 2 
 nd 
  
 P  
  
 P  
 edition, Intercultural Association of Greater Victoria, 2007. 
 57 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 för dem som tillhör den nya hemarbetande internetbaserade ekono- min och kan jobba var som helst. Landsbygdskommuner kan ha en verklig konkurrensfördel på bostadsmarknaden som man bör vara beredd att göra reklam för. Även om priserna inte är märkvärdigt låga kommer information om tillgång på billigt boende att intres- sera många. 
 Verktygslådan betonar också vikten av att hantera eller undan- röja hinder som påverkar och begränsar nykomlingars möjligheter, och ger åtskilliga förslag på självrannsakande frågor som en pre- sumtiv mångfaldskommun bör ställa sig, som hur öppen och accep- terande kommunen eller bygden egentligen är mot nykomlingar, och om det finns en klankänsla som kan göra det svårt för nykom- lingar att känna sig hemma. 
 Vi anser att integrationen av utrikes födda på landsbygden skulle gagnas av skapandet av en svensk verktygslåda liknande den kanadensiska, skriven utifrån grundperspektivet  
 Mångfald ger möjlighet 
 , med råd och vägledning till kommuner som vill engagera sig i ett utvecklingsarbete inriktat på att attrahera och välkomna utrikes födda till landsbygden. 
  
 4.5 
  
 Arbetskraftsbehov, kompetens och matchning 
  
 I kommittédirektiven anges att utredningen ska redovisa vilken kompetens och erfarenhet som nyanlända invandrare har i för- hållande till arbetskraftsbehovet på det aktuella området samt före- slå hur matchningen mellan företagens behov av arbetskraft och den tillgängliga kompetensen kan förbättras 
 TPF 
  
 4 
  
 FPT 
 . Tyvärr har det visat sig svårt att få fatt i tillförlitlig statistik, både vad gäller arbets- kraftsbehov hos de gröna näringarna och, i synnerhet, nyanlända invandrares kompetens. 
  
 4.5.1 
  
 Rekryteringsbehov och rekryteringsvägar inom de gröna näringarna 
  
 I syfte att försöka fastställa arbetskraftsbehovet hos de gröna näringarna tog vi via Kommittéservice en tidig kontakt med SCB. SCB svarade dock på följande sätt: 
  
 4 
  
 TP PT  
 Kommittédirektiv, dir. 2007:131, s. 8 (se bilaga 1). 
 58 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 Statistikunderlaget 
 T  
 som berör de gröna näringarna kommer  
 förmod- 
 T 
  
 ligen 
 T  
 att vara svåranvändbart. Ett av skälen är att många av dem som är verksamma inom dessa näringsgrenar också har ett annat jobb, ett jobb som man kommer att få klassificerat som den huvudsakliga  
 syssel- 
 T 
  
 sättningen 
 T  
 dessutom. En allmän uppfattning är att det även är få invandrare verksamma inom dessa näringar, vilket ytterligare försvårar möjligheterna att göra korrekta bedömningar om hur förhållandena ser ut. Lantbruksverket, 
 T  
 (LRF 
 T  
 ) 
 T T  
 etc. har förmodligen större möjligheter än SCB att bidra med underlag som berör dessa näringar. 
 Kontakter med Statens jordbruksverk, Lantbrukarnas Riksförbund (LRF) och Skogs- och lantarbetsgivareförbundet (SLA) gav inte heller någon användbar statistik över den gröna näringens arbets- kraftsbehov, men vid en konferens på SLU Alnarp som vi anordna- de inom ramen för utredningen hävdade representanter från LRF och SLA att det fanns ett stort behov av djurskötare. Här torde det finnas en möjlighet att bättre matcha befintliga jobb med befintlig kompetens inom de gröna näringarna, möjligen med hjälp av en kort kompletterande utbildning. Vi anser att ovan beskrivet Grönt kort skulle kunna utvecklas till ett effektivt instrument för en bra och snabb matchning för denna yrkeskategori. 
 För att pejla rekryteringsläget och attityder till invandrad arbetskraft, fick Demoskop i uppdrag att göra en telefonenkät till 450 företag inom de gröna näringarna. Av enkäten att döma är det främst inom skogsnäringen och trädgårdsnäringen det finns ett arbetskraftsbehov. 61 procent av skogsföretagen och 63 procent av trädgårdsföretagen har försökt att rekrytera medarbetare under den senaste sexmånadersperioden. 15 procent av skogsföretagen och 19 procent av trädgårdsföretagen har försökt att rekrytera fem eller fler medarbetare. För det kommande halvåret uppger 29 procent av skogsföretagen och 19 procent av trädgårdsföretagen att de plane- rar att rekrytera fler än hittills. Hela resultatet av Robinson undersökning finns i bilaga 5. 
 Demoskops bild bekräftas av material från Arbetsförmedlingens analysavdelning över antalet nyanmälda platser under perioden januari 2005 till januari 2008, i yrken med krav på minst gymnasial utbildning inom lant- och skogsbruk samt djursjukvård. De i särklass flesta jobbtillfällena finns i kategorierna Trädgårds- anläggare med flera och Skogsbrukare. Det gäller såväl situatio- nen i januari 2008, som hela treårsperioden. 
 Ett diagram över utvecklingen av antalet lediga platser anmälda till Arbetsförmedlingen till vissa yrken inom jord- och skogsbruks- 
 59 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 sektorn som inte kräver eftergymnasial utbildning, visar att efter- frågan på skogsbrukare ökade kraftigt mellan år 2001 och år 2004, och ligger kvar på en relativt hög nivå, trots en nedgång de senaste tre åren. 
 Figur 4.2 Utvecklingen av antalet lediga platser anmälda till Arbets- förmedlingen till vissa yrken inom jord/skogsektorn som inte kräver eftergymnasial utbildning 
  
 350 
  
 Trädgårdsodlare 
  
 300 
  
 Trädgårdsanläggare m.fl. 
  
 Husdjursuppfödare och husdjursskötare 
  
 250 
  
 Skogsbrukare 
  
 Totalt jord/skogyrken 
  
 200 
  
 150 
  
 100 
  
 50 
  
 0 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 Källa: Arbetsförmedlingen. 
  
 Bland yrken som kräver eftergymnasial utbildning utmärker sig jägmästaryrket genom en kraftig ökning från år 1998 till år 2007. Av diagrammet nedan framgår också att efterfrågan på skogs- mästare, lantmästare och trädgårdsingenjörer ökade påtagligt från år 2005 till år 2007. För jord/skogsyrken totalt visar båda diagram- men låg efterfrågan på arbetskraft och en oförändrad eller svagt nedåtgående trend. 
 60 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 Figur 4.3 Utvecklingen av antalet lediga platser anmälda till Arbetsförmedlingen till vissa yrken inom jord/skogsektorn som kräver eftergymnasial utbildning 
  
 600 
  
 Jägmästare m.fl. 
  
 Veterinärer 
  
 500 
  
 Lantmästare, trädgårdsingenjör 
  
 Skogsmästare m.fl. 
  
 Totalt jord/skogyrken 
  
 400 
  
 300 
  
 200 
  
 100 
  
 0 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 2002 
  
 2003 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 Källa: Arbetsförmedlingen. 
  
 Enligt Arbetsförmedlingens rapport  
 Var finns jobben år 2008?  
 för- väntas antalet sysselsatta inom yrkesområdet Jordbruk, skogsbruk och fiske minska med 2 000 personer (2,4 procent) under år 2008. Det enda yrke inom jord- och skogsbrukssektorn där det finns en antydan till brist enligt Arbetsförmedlingens bristindex är skogs- maskinförare, men här torde inflödet av kompetens från andra länder vara begränsat. Maskinförarens arbetsuppgifter har som en följd av teknikutvecklingen blivit alltmer kvalificerade och speciali- serade. 
 Även för yrkesgruppen djurskötare/djuruppfödare, som ofta lyfts fram som ett bristyrke av näringen, råder enligt Arbets- förmedlingen balans mellan arbetssökande och lediga jobb i landet. När det gäller efterfrågan på arbetskraft på  
 5–10 
  års sikt, bedömer Arbetsförmedlingen att jägmästare, skogsmästare, lantmästare och skogsmaskinförare får goda möjligheter till arbete, medan agrono- mer/hortonomer och djurskötare/djuruppfödare får medelgoda möjligheter till arbete på fem års sikt, den senare kategorin mindre 
 61 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 goda på tio års sikt. Även biologer bedöms få mindre goda möj- ligheter till arbete på fem till tio års sikt. För trädgårds- och park- arbetare gör Arbetsförmedlingen ingen långsiktig bedömning, men på ett års sikt bedömer man att det finns mer arbetskraft än mark- naden efterfrågar. 
 Ett problem med Arbetsförmedlingens siffror är att de bara om- fattar den minoritet som vänder sig till Arbetsförmedlingen när de söker personal, eller anmäler sig som arbetssökande och/eller får jobb via arbetsförmedlingens försorg. Svenskt Näringslivs rekryte- ringsenkät  
 Sökande sökes!  
 (februari 2008), visar att den vanligaste rekryteringsvägen för företagare som söker nya medarbetare är informella kontakter (71 procent). Först på tredje plats (53 pro- cent) kommer Arbetsförmedlingen. Arbetsförmedlingen är den kanal där rekryteringsförsöket fungerat näst sämst (64 procent), att jämföra med de informella kontakternas 91 procent. Detta förhål- lande bidrar naturligtvis till att Arbetsförmedlingens marknads- andel av utannonserade lediga jobb är så låg som 29,3 procent (Arbetsförmedlingens egen skattning för perioden  
 1999–2004). 
  Marknadsandelen för utannonserade lediga platser inom närings- grenarna jordbruk, skogsbruk och fiske var ännu lägre, 20,9 pro- cent. Den enkätundersökning som Demoskop gjort på utred- ningens uppdrag ger samma bild. Också för de tillfrågade företagen i den gröna sektorn var informella kontakter den vanligaste rekry- teringsvägen (73 procent), medan Arbetsförmedlingen användes av 
  
 40 
  
 procent. 
  
 4.5.2 
  
 Utrikes föddas kompetens inom de gröna näringarna 
  
 Det har visat sig svårt att få en entydig bild av den kompetens för arbete inom de gröna näringarna som finns hos svenskar med utländsk bakgrund. Den kompetenskartläggning Migrationsverket har till uppgift att göra genomförs inte på något systematiserat sätt och någon statistik går inte att få fram. Vi har dock lyckats få infor- mation lokalt från Fyrbodalsområdet, som visar att flera nyanlända har lång erfarenhet (i vissa fall upp till 20 år) inom de gröna näring- arna, bland annat som djuruppfödare/djurskötare. En person är specialist och forskare inom jord- och skogsbruk med tio år på högskola och femton års arbetserfarenhet. Det är naturligtvis av stor betydelse både för samhället och dessa personer att denna kompetens så snart som möjligt tas tillvara. 
 62 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 Enligt det material vi fick från Arbetsförmedlingen när vi bad om en redovisning av vilken kompetens och erfarenhet som nyan- lända invandrare har i förhållande till arbetskraftsbehovet hos de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, finns kompe- tensen framför allt inom utbildningsinriktningarna Lantbruk, trädgård, skog och fiske, övrig/ospecificerad utbildning samt Agronomutbildning och Annan utbildning inom lantbruk (se tabell nedan). Ett observandum är att, enligt Arbetsförmedlingen, endast 15 procent av dem med utbildning inom lantbruk är i yrken inom detta område. Motsvarande andel för de utrikes födda är ännu lägre, endast 5 procent. Detta talar för att det finns utbildad arbets- kraft tillgänglig på marknaden, som av olika skäl inte får vetskap om eller väljer att inte söka lediga jobb i den gröna sektorn. 
 Tabell 4.1 Personer 20 64 år med minst gymnasial utbildning inom lant- och skogsbruk samt djursjukvård. Antal 2005. 
  
 Utbildningsinriktning 
  
 Utlandsfödda 
  
 Totalt 
  
 Invandringsår 
  
 sv-födda+ 
  
 -1995 
  
 1996- 
  
 Totalt 
  
 utl-födda 
  
 620z 
  
 Lantbruk, trädgård, skog och fiske, allmän utbildning 
  
 74 
  
 77 
  
 151 
  
 835 
  
 621a 
  
 Agronomutbildning 
  
 519 
  
 112 
  
 631 
  
 3 298 
  
 621b 
  
 Lantmästarutbildning 
  
 35 
  
 6 
  
 41 
  
 3 391 
  
 621c 
  
 Utbildning i lantbruk, allmän 
  
 479 
  
 28 
  
 507 
  
 26 608 
  
 621d 
  
 Utbildning i jordbruk/växtodling 
  
 3 
  
 3 
  
 228 
  
 621e 
  
 Utbildning i djurhållning 
  
 57 
  
 5 
  
 62 
  
 2 353 
  
 621f 
  
 Utbildning i hästhållning / hippologutbildning 
  
 20 
  
 3 
  
 23 
  
 1 256 
  
 621g 
  
 Utbildning i djurvård 
  
 68 
  
 3 
  
 71 
  
 2 118 
  
 621x 
  
 Annan utbildning inom lantbruk 
  
 502 
  
 119 
  
 621 
  
 9 254 
  
 622a 
  
 Hortonomutbildning 
  
 82 
  
 15 
  
 97 
  
 522 
  
 622b 
  
 Trädgårdsingenjörs- och trädgårdsteknikerutbildning 
  
 16 
  
 1 
  
 17 
  
 609 
  
 622c 
  
 Utbildning i trädgårdsbruk 
  
 325 
  
 11 
  
 336 
  
 4 925 
  
 622x 
  
 Annan utbildning inom trädgård 
  
 107 
  
 49 
  
 156 
  
 1 225 
  
 623a 
  
 Jägmästar- och skogsvetarutbildning 
  
 56 
  
 11 
  
 67 
  
 1 257 
  
 623b 
  
 Skogsmästar-, 
  skogstekniker- och skogsingenjörsutbildning 
  
 57 
  
 5 
  
 62 
  
 2 980 
  
 623c 
  
 Utbildning i skogsbruk 
  
 220 
  
 8 
  
 228 
  
 11 713 
  
 623x 
  
 Annan utbildning inom skog 
  
 121 
  
 49 
  
 170 
  
 2 424 
  
 624z 
  
 Fiske och vattenbruk 
  
 44 
  
 8 
  
 52 
  
 746 
  
 629z 
  
 Lantbruk, trädgård, skog och fiske, övrig/ospecificerad utbildning 
  
 1 604 
  
 1 844 
  
 3 448 
  
 11 405 
  
 640a 
  
 Veterinärutbildning 
  
 229 
  
 110 
  
 339 
  
 1 971 
  
 640x 
  
 Annan utbildning inom djursjukvård 
  
 90 
  
 35 
  
 125 
  
 1 119 
  
 Totalt minst gymnasial utbildning inom lant- och skogsbruk samt 
  
 4 708 
  
 2 499 
  
 7 207 
  
 90 237 
  
 djursjukvård 
  
 Källa: Arbetsförmedlingen. 
 63 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 4.5.3 
  
 Skärpt uppdrag till Migrationsverket 
  
 Vi föreslår i likhet med Valideringsdelegationen att Migrations- verket får ett tydligt uppdrag i sitt regleringsbrev att ansvara för att frågan om personers utbildning och yrkeserfarenhet ställs till alla som flyttar till Sverige och att erbjudande om stöd med att begära värdering av utländsk utbildning och eventuellt relevant yrkesverksamhet ges 
 TPF 
  
 5 
  
 FPT 
 . 
 Migrationsverket har det formella ansvaret att kartlägga invand- rarnas kompetensbakgrund som en del av det bosättningsunderlag, som de skickar till den aktuella kommunen. Cirka 70 procent av dem som får arbetstillstånd i Sverige bosätter sig av egen kraft, medan 30 procent får hjälp av Migrationsverket med bosättningen. Av dem som under år 2007 fick uppehållstillstånd var 14 procent asylsökande och 14 procent anhöriga. Migrationsverket har bara hand om den första gruppen på 14 procent. Anhöriginvandrare får ingen kompetenskartläggning av Migrationsverket. Kommunen i sin tur gör en mer specifik kartläggning av kompetens och erfaren- het. Därefter ansvarar Arbetsförmedlingen för en kartläggning mot arbetskraftsbehovet. Ansvaret för kompetenskartläggningen har alltså i realiteten varit delat mellan Migrationsverket, Arbetsför- medlingen och kommunerna, med osäkerhet och brister som följd. Detta har flera instanser påpekat tidigare: 
 Många i regionerna vittnar dock snarare om stora brister i dokumen- tationen av invandrades meriter, tidigare erfarenheter och kvalifi- kationer. I flera fall nämns dubbelarbete för att kunna kartlägga de invandrades situation. Läget har förbättrats något när det gäller nyan- lända invandrare – även om det är svårt att få en helt klar bild av hur exempelvis Migrationsverkets inledande dokumentation fungerar ur ett egenförsörjnings- och matchningsperspektiv. Det är också svårt att få kunskap om huruvida det tidigt sker någon matchning och råd- givning utifrån en invandrads kompetens liksom kunskap om brister i vissa kompetenser i olika regioner. Här finns förmodligen utrymme för en kartläggning, inte minst för att fånga upp bestående brister gällande invandrade som varit i landet en längre tid. Många tidigare dokumentationer har varit bristfälliga. 
 (Nutek 2007:15, s. 50) 
  
 5 
  
 TP PT  
 Se Valideringsdelegationens slutrapport Mot en nationell struktur, s. 35. 
 64 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 Uppgifterna om en asylsökande persons utbildning och yrkesverk- samhet finns enligt Migrationsverket i dag i löpande text från utred- ningssamtalen och någon statistik går inte att få fram. 
 (Ur Valideringsdelegationens slutrapport) 
 Av Integrationsverkets rapport Ett förlorat år 
 TPF 
  
 6 
  
 FPT 
 , framgår att endast 24 procent av nyanlända med högskoleutbildning eller efter- gymnasial utbildning får sin utbildning värderad inom ett år efter folkbokföringen, för nyanlända med grundläggande och gymnasial utbildning är siffran ännu lägre, 4,9 procent. Nu har dock upp- draget skärpts på så sätt att det är arbetslinjen och samarbete mel- lan inblandade instanser som gäller. Ett dataprogram som ska underlätta kartläggning och uppföljning av introduktionsplaner på individnivå är under uppbyggnad. Processen med kartläggning av kompetens och uppföljning kommer då att standardiseras. Migra- tionsverket och Arbetsförmedlingen ska intensifiera och effektivi- sera sitt samarbete framöver. 
  
 4.5.4 
  
 Integrationslag 
  
 Vi föreslår att regeringen utarbetar och till riksdagen överlämnar ett förslag till integrationslag. 
 Sverige saknar, till skillnad från många andra länder, en integra- tionslag 
 TPF 
  
 7 
  
 FPT 
 . Vi anser att en integrationslag skulle motverka de brister och otydligheter vad gäller ansvarsfördelning som så länge motver- kat integrationssträvandena i landet, och därmed stärka rättssäker- heten. Frånvaron av en lag bidrar till att innehållet i introduktionen är vagt definierat och varierar mycket från kommun till kommun. I  
 Asylmottagande i fokus 
 , 7/2008, skriver Francis att en integrationslag skulle göra det möjligt att bättre klargöra mål och innehåll samt individers, kommuners och andra aktörers ansvar 
 TPF 
  
 8 
  
 FPT 
 . Landshövdingen i Östergötlands län, Morris, är inne på 
  
 6 
  
 TP PT  
 Ett förlorat år – en studie och analys av insatser och resultat under introduktionens första 12 månader, Integrationsverket (2007a). 
  
 7 
  
 TP PT  
 Francis, Introduktion och integration av nyanlända invandrare och flyktingar – Utredningar, granskningar, resultat och bristområden. Skriftserien Asylmottagande i fokus, 7/2008, s. 58. 
  
 8 
  
 TP PT  
 ibid, s. 59. 
 65 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 liknande tankegångar när han i en debattartikel i  
 Svenska Dagbladet  
 föreslår att regeringen genom en ny lag om introduktion slår fast vad som förväntas av kommunerna och andra aktörer, vilken ersätt- ning de har rätt till samt – sist men inte minst – hur efterlevnaden av lagen ska tillses 
 TPF 
  
 9 
  
 FPT 
 . 
  
 4.6 
  
 Nya marknadsmöjligheter på landsbygden – en utvidgad grön näring 
  
 Lantbrukarna är som regel kombinationsföretagare med intäkter från flera olika verksamheter. Medan omfattningen av de jord- bruks- och skogsbruksanknutna verksamheterna är väl känd via offentlig statistik, saknas sådan för lantbruksföretagens övriga verksamheter. LRF har dock kartlagt den näringsverksamhet på gårdsnivå som inte ingår i lantbruksstatistiken. Resultatet presen- teras i rapporten  
 De gröna näringarnas nya affärsmöjligheter – nuläge och framtid 
 . Detta avsnitt är i allt väsentligt en sammanfattning av de delar av rapporten som vi anser vara mest relevanta för vårt upp- drag. 
 57 110 företag med inkomster från näringsverksamhet inrappor- terade sammanlagt 191 536 bedrivna näringsverksamheter, vilket ger ett genomsnitt på 3,4 verksamheter per företag. Inrappor- teringen gäller både de verksamheter som bedrivs i dag och verk- samheter som man ser som utvecklingsbara i framtiden. De senare ger indikationer på den potentiella tillväxttakten inom olika verk- samhetsområden. LRF pekar också på möjliga sysselsättningseffek- ter av de nya affärsmöjligheterna inom de gröna näringarna, men anger att sysselsättningseffekterna inte låter sig mätas i antalet anställda. Den huvudsakliga effekten med en expansion av de gröna näringarnas nya affärsmöjligheter är ökade försörjningsmöjligheter för lantbrukaren/familjen inom företaget 
 TPF 
  
 10 
  
 FPT 
 . 
 Trots detta förbehåll anser vi att rapporten ger en intressant bild av vilka nya affärsområden näringen själv bedömer som mest utveck- lingsbara framöver. 
 De nya affärsverksamheterna bedöms omsätta drygt 11,4 miljar- der kronor, och sysselsättningen bedöms motsvara drygt 8 000 hel- tidsjobb. Av de verksamheter som bedöms som utvecklingsbara, 
  
 9 
  
 TP PT  
 Sanders, Miller, Hur används 5,7 miljarder, SvD 080422. 
  
 10 
  
 TP PT  
 De gröna näringarnas nya affärsmöjligheter – nuläge och framtid, s. 5. 
 66 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 utgörs 12 procent av skogsbruk, 41 procent av jordbruksverk- samheter och hela 47 procent av nya affärsverksamheter. Tillväxten till och med år 2010 bedöms motsvara cirka 2 000 heltidsjobb. De verksamheter som berörs generar dock i varierande grad ytterligare sysselsättning utanför gården genom köp av varor och tjänster. 
 Den största procentuella tillväxtpotentialen bedöms finnas inom områdena  
 Energi, Turism  
 och  
 Småskaligt livsmedelsföretagande  
 medan den största tillväxten i fråga om pengar och sysselsättning finns inom områdena  
 Entreprenad, Energi  
 och  
 Turism 
 . Sett enbart till behovet finns en stor potential för de gröna näringarna inom området  
 Hälsa 
 , bland annat Grön rehabilitering. Lokalt och regio- nalt samarbete pågår för att utveckla och erbjuda intressanta tjäns- ter, men den faktiska marknaden är närmast obefintlig i dag, då for- merna och ansvaret för att betala för tjänsterna än så länge är oklara. 
  
 4.6.1 
  
 Livsmedel 
  
 Den svenska livsmedelsindustrin omsatte 163 miljarder kronor år 2003 och sysselsatte 60 000 personer. Livsmedelsindustrin inde- las i ett femtontal delbranscher varav slakt- och  
 chark-, 
  mejeri- och bageriindustrin är störst med cirka 60 procent av sysselsättningen. 
 Efterfrågan ökar på livsmedel, och i ett längre perspektiv, med tidshorisonten år  
 2040–2050, 
  förutspår  
 FN-organet 
  FAO att det kommer att behövas en fördubblad produktion. I dag märks en kraftigt ökad efterfrågan på ekologiska produkter och livsmedel med tydligt ursprung och lokal och regional profil. Å andra sidan har ett fåtal dominerande aktörer inom handeln inneburit svårig- heter att nå ut med lokala och regionala produkter i butikerna. Det finns dock ett starkt ökat intresse från handlare och restauranger att kunna erbjuda livsmedel med regional och lokal identitet. Nyckeln till att ta tillvara marknadsmöjligheterna på detta område ligger i utveckling av bra logistiklösningar. 
  
 4.6.2 
  
 Energi 
  
 Det finns inom branschen ett kraftigt ökat intresse för energi- relaterade verksamheter. Genom att producera energi med åker, skog, vatten och vind som bas kan beroendet av fossila bränslen 
 67 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 minska samtidigt som den ekonomiska utvecklingen på lands- bygden kan stärkas. Samtliga av de tre stora slutprodukterna – el, värme och fordonsbränsle – kan produceras småskaligt på gårdsnivå i form av bland annat vindkraft, närvärme och RME eller biogas. Det finns alltså fler alternativ för lantbrukarna än att bara leverera råvara till storskalig produktion av el, värme och fordonsbränsle. 
  
 4.6.3 
  
 Entreprenad 
  
 Få lokala marknader ger i dag underlag för renodlade entre- prenadföretag med specialmaskiner som grävmaskiner och dumprar, vilket skapar en växande lokal marknad för företag som alltid finns på plats och har ledig tid på maskiner man investerat i för den ordinarie jordbruksverksamheten. Lantbrukarna är kon- kurrenskraftiga på entreprenadmarknaden, särskilt när det gäller säsongsbetonade arbeten som snöröjning. En tydligt ökad omsätt- ning noteras för Farmartjänst, det vill säga företag där lantbrukare med hjälp av sin arbetskraft, sina maskiner och verktyg samordnar och i ett gemensamt utbud erbjuder sina tjänster till nya kund- grupper. Tjänsteutbudet består av bland annat reparationer och ombyggnader av bostäder, kontor och andra lokaler, montage av maskiner, inredning och annan utrustning, fastighets- och grön- yteskötsel, mark- och trädgårdsarbeten och industribemanning. 
  
 4.6.4 
  
 Hälsofrämjande verksamhet 
  
 Ökade satsningar görs på äldreomsorg och särskilda boenden för äldre. Under år 2007 tillfördes 1,35 miljarder kronor i stimulans- bidrag för att förbättra kvalitén. I psykiatrin behövs fler mellan- former utöver sluten vård och öppna verksamheter. Fram till och med år 2009 satsas 1,25 miljarder kronor för att öka tillgänglig- heten och kvalitén inom psykiatrivården. Inom äldre- och handi- kappomsorgen beviljas allt fler daglig verksamhet (cirka 25 000 personer år 2005). Regeringen vill stimulera fler privata entrepre- nörer att starta verksamhet så att den som behöver omsorg ska ha fler utförare att välja mellan. Köpare av omsorg är framförallt Sveriges kommuner. Det finns ett stimulansbidrag på 300 miljoner kronor för införande av ett valfrihetssystem i kommunerna. Dess- utom bildas runt om i landet samordningsförbund mellan lands- 
 68 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 ting, kommuner, försäkringskassa och arbetsförmedling, där man öppnar upp för nya former av rehabiliteringsinsatser, med en tydlig marknadsmöjlighet för Grön rehabilitering. Internationellt bland annat i Norge, Italien och Holland har Grön omsorg som affärs- område expanderat inom landsbygdsföretagandet. I Norge finns i dag närmare 1 000 gårdar som arbetar med omsorg på olika sätt. 
  
 4.6.5 
  
 Turism 
  
 Turismen betraktas som världens största näring och är i stadig tillväxt. Under år 2005 ökade turistnäringen i Sverige sin totala omsättning med nära 10 procent till nästan 191 miljarder kronor, varav svenska fritidsresenärer svarade för 46 procent, svenska affärsresenärer för 21 procent och resenärer från utlandet för 32 procent. Exportvärdet, mätt som utländska turisters konsum- tion i Sverige, uppgick till 62 miljarder kronor, vilket var något mer än exportvärdet av svenska personbilar. Samtidigt som syssel- sättningen inom många traditionella basnäringar i Sverige minskar, har turistnäringen bidragit med drygt 35 000 nya heltidsarbeten sedan år 1995. Under år 2005 bidrog turistnäringen med 138 000 heltidsarbeten, vilket är mer än inom till exempel jordbruk, skogs- bruk och fiske. Att göra är nästan alltid det turistiska motivet, samtidigt som utgifterna/inkomsterna hamnar i att handla, bo, äta och resa. Antalet inrapporterade verksamheter inom området mat och dryck har från år 2005 till år 2007 ökat med 48 procent vilket bekräftar matens betydelse som en del av turistupplevelsen. Lant- bruksföretagen förfogar över en stor del av de miljöer – skogar, öppna landskap, vattendrag, natur- och kulturmiljöer – som gör vårt land värt att besöka. Möjligheterna att ta betalt ligger därför i aktiviteter, arrangemang, paket etcetera, som kan prissättas och säljas. Att landsbygdsturismen är den snabbast växande turistgre- nen kan ses som uttryck för en tydlig trend med strävan mot det naturliga och genuina. Detta öppnar stora möjligheter för lands- bygdsföretagen som alla har unika, och för utländska besökare exo- tiska miljöer, att bjuda på. Det är uppenbart att marknads- möjligheterna finns där. Den faktiska tillväxttakten kommer att avgöras av hur snabbt intresse, kompetens och professionalism inom området utvecklas hos lantbrukare och andra entreprenörer. 
 69 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 4.6.6 
  
 Uthyrning av bostäder/fritidshus 
  
 Enligt en undersökning från Glesbygdsverket skulle ytterligare en halv miljon människor vilja bosätta sig på landsbygden om man fick möjlighet. Fastighetspriserna i många landsbygdsområden under- stiger dock än så länge byggkostnaden, vilket innebär att de som bygger nytt på landet tar en ekonomisk risk. Nybyggnationen på landsbygden ligger därför på alldeles för låg nivå. Detta öppnar goda affärsmöjligheter för lantbruksföretag som har byggnader som inte används för eget boende eller för den ordinarie driften. Dessutom ökas möjligheterna för svenskar med utländsk bakgrund och andra entreprenörer att leva och arbeta på landsbygden. 
  
 4.6.7 
  
 Vattenbruk 
  
 Vattenbruket hör inte till de gröna näringarna som de definierats i denna utredning, utan faller inom  
 SNI-kodsgruppen 
  03. I ett avsnitt om nya marknadsmöjligheter på landsbygden förtjänar det dock att nämnas, eftersom det är en snabbt växande industri runt om i världen. Inom EU svarar fiskodlingen för cirka 80 000 arbets- tillfällen och 27 procent av värdet inom fiskesektorn. För 25 år sedan låg odling av matfisk i Sverige och Norge på ungefär samma nivå. År 2000 var skillnaden dramatisk: 6 000 ton i Sverige mot 460 000 ton i Norge. Som jämförelse kan nämnas att Finland hade 15 000 ton och Danmark 43 000 ton. Den stora skillnaden i utveck- ling i Sverige och Norge kan ha att göra med traditioner och en restriktivare tillståndsgivning i Sverige. Med tanke på Sveriges stora tillgång på vatten – lång kustremsa och ett stort antal älvar och sjöar – finns mycket goda fysiska förutsättningar för vattenbruk. 
  
 4.7 
  
 Nya möjligheter till integration i landsbygdens näringsliv 
  
 Även om efterfrågan på arbetskraft inom de gröna näringarna generellt framstår som tämligen låg i dag (se avsnitt 4.5.1), finns det en uppenbar potential att skapa nya jobb på landsbygden. Detta gäller främst inom områdena turism, service och småskalig tillverkning/förädling, där inflyttade invandrares kultur- och språk- 
 70 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 kompetens och deras kontaktnät inom och utom landet kan vara av stort värde. 
 Invånarantalet i samhällen som traditionellt varit beroende av arbetstillfällen inom primärproduktionen kommer att fortsätta minska, om man inte hittar nya varor eller tjänster att exportera, antingen till en närbelägen stad eller till ett annat land. Det troliga utfallet är att den stora merparten av invandrarna kommer att söka sig till de större tätorterna. Men landsbygdskommuner som kan visa sig proaktiva i att skapa nya jobb, kommer att ha möjlighet att attrahera personer med utländsk bakgrund, både som anställda och som företagare. Fler arbetstillfällen ger möjlighet till ökad integra- tion på landsbygden. Även om det inte kommer att röra sig om så många i absoluta tal, kan en liten förändring i invandrarnas val av hemort ha en betydande inverkan på landsbygdssamhällets demo- grafiska utveckling. 
  
 4.7.1 
  
 Satsning på småskaligt landsbygdsföretagande 
  
 Vi föreslår att resurser avsätts under en treårsperiod för en satsning på en utveckling av småskaligt landsbygdsföretagande, inom till exempel turism, service och hantverk, där särskilt fokus läggs på uppsökande verksamhet och information riktad till utrikes födda via deras föreningar och organisationer. 
 Det småskaliga landsbygdsföretagandet är ett lovande område när det gäller att på ett bättre sätt ta till vara de invandrades kompe- tens. Framförallt ser vi en potential i kunnandet inom olika hant- verkstraditioner, bland annat den småskaliga livsmedelsförädlingen. Hittills har den småskaliga livsmedelsförädlingen varit kraftigt dominerad av infödda svenskar, men troligen kan de utrikes födda svenskarnas kunskaper om råvaror, bearbetning och matlagning innebära en potential för utveckling, erfarenhetsutbyte, tillväxt och sysselsättning i fler företag på landsbygden, med möjlighet till avsättning såväl i närområdet som på den internationella exportmarknaden. Det finns ett behov av ett nationellt resurs- centrum eller flera regionala resurscentra för småskalig livsmedels- förädling, som även kan vara ledande inom produkt- och företagsutveckling inom området. En satsning på hantverks- 
 71 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 området och annat småskaligt företagande på landsbygden, med särskild inriktning på utrikes födda skulle gynna inte bara integra- tionen utan också besöksnäringen. 
  
 4.7.2 
  
 Åtgärder för effektivare mikrofinansiering 
  
 Vi föreslår att regeringen avsätter 10 miljoner under år 2009 till ALMI/IFS för företagsrådgivning till utrikes födda på lands- bygden. 
 Vi föreslår att taket för mikrolån hos ALMI höjs från dagens 100 000 kronor till 30 000 euro, vilket är den högsta nivån för mikrolån i övriga  
 EU-länder. 
  
 Enligt Nutek upplever företagare födda utomlands // i större utsträckning än övriga grupper finansieringssituationen som ett hinder för tillväxt 
 TPF 
  
 11 
  
 FPT 
 . Den bedömning som görs av en företagsidé och entreprenören bakom den uppvisar stora skillnader avseende lån och kreditmöjligheter mellan svenska och utrikes födda före- tagare. Detta har medfört att lånesituationen för de två grupperna ser mycket olika ut. Utrikes födda finansierar i högre grad sin verksamhet med lån från släkt och vänner, medan svenska före- tagare finansierar sin med banklån. 
 Utrikes födda anser allmänt att det finns en tröghet i systemet. En orsak till denna tröghet kan vara långivarnas bristande förståelse för och okunskap om nya affärsidéer, särskilt när det gäller lands- bygdsföretagande. Andra tänkbara orsaker är de utrikes föddas brist på kontaktnät, och en eventuell oförmåga att uttrycka sig svenskt. Tillsammans leder dessa faktorer till en tröghet i systemet, som gör att det inte fungerar, trots att det är bra på papperet. Svagheten tycks ligga i bemötande, hantering och risk- benägenhet. 
 Vi anser att det behövs ökade kunskaper hos banker och andra långivare om landsbygdsföretagande. Det är också angeläget att öka mångfalden bland personal vid lokala banker och rådgivande organ. Mångfalden hos dessa organisationer ska helst motsvara mång- falden bland blivande företagare. Närheten till kunderna är avgö- 
  
 11 
  
 TP PT  
 Finansieringssituation vid företagande för utrikesfödda kvinnor och män, Nutek R 2007:06. 
 72 
 SOU 2008:56 Utredningens förslag 
 rande för en bra kontakt och goda resultat, och rådgivnings- verksamheten bör därför tillsammans med bankerna i större utsträckning än i dag finnas i invandrartäta miljöer. Nutek ger därför 10 miljoner under år 2008 till ALMI/IFS för rådgivning i sådana områden. 
 Vi föreslår att regeringen också avsätter 10 miljoner under år 2009 för företagsrådgivning till utrikes födda på landsbygden. 
 Vi anser vidare att taket för mikrolån hos ALMI bör höjas. I Sverige kan ett sådant lån uppgå till maximalt 100 000 kronor, medan länder i övriga Europa erbjuder upp till 30 000 euro. År 2006 uppgick ALMI:s totala utlåning till 1,2 miljarder, fördelat på 3 000 nya företagare. 
 Det finns flera aktörer som särskilt vänder sig till företagare med utländsk bakgrund, eller har dessa som en av sina målgrupper, inom ramen för ett särskilt projekt, bland dessa kan nämnas: 
  
 Insamlingsstiftelsen IFS Rådgivningscentrum 
 , som startade som Internationella Företagarföreningen i Sverige år 1996 som en ideell förening. Under våren 2007 beslutades att IFS skulle integreras med ALMI. IFS har sedan starten givit rådgivning om affärsidéer, affärsplaner, budget, finansiering med mera på 28 olika språk. 
  
 Swedfund International AB 
 , som ägs av svenska staten erbjuder riskkapital och kompetens för investeringar i Afrika, Asien, Latinamerika och Östeuropa. Le investerar tillsammans med strategiska partners som i första hand är svenska företag som vill etablera sig på en ny marknad. Den strategiska partnern ska vara beredd att dela den finansiella risken med Le. Globaliseringsprocessen har medfört nya idéer om expansion till utlandet och man arbetar nu med post  
 conflict-investeringar 
  och inom det så kallade Invandrarföretagarprojektet med att få svenska invandrarföretagare att etablera sig i utlandet. 
  
 Exportrådet 
 , som finansieras av staten och näringslivet tillsam- mans bildades år 1972. Uppdraget består av att ge information, strategisk rådgivning och praktisk hjälp i utlandet. År 2007 upp- drog Regeringskansliet åt Exportrådet att genomföra särskilda insatser avseende Nätverksbyggande för företagare med utländsk bakgrund under åren  
 2007–2008 
  och 1,1 miljon kronor avsattes för ändamålet. (UD2007/44354/FIM). 
 73 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 Trots dessa och andra insatser tycks det dock vara svårt att hitta finansieringsmöjligheter, i synnerhet för gruppen utrikes födda företagare, och allt fler företagare sätter sitt hopp till  
 EU-finansie- 
  ring. På sikt blir det emellertid svårt att leva på projektpengar eftersom de inte kan ge stabilitet åt en verksamhet. 
 Ingen av de ovan nämnda organisationerna har fokus på eller kunskap om landsbygden och de gröna näringarna; deras kompe- tens ligger snarare på de större städerna och tättbefolkade områden. Detta förhållande motiverar den ovan föreslagna sats- ningen på rådgivning till utrikes födda på landsbygden. 
 Mikrofinansiering förknippas normalt med fattiga länder i tredje världen, men det finns även ett behov här i Sverige. I dag lever omkring en halv miljon svenska medborgare i fattigdomens risk- zon. En möjlighet för en del av dessa att ta sig ur riskzonen är att starta ett eget företag. Enligt Mikrofinansinstitutet finns det 329 400 potentiella småföretagare i landet. Dessa skulle behöva rådgivning av olika slag samt tillgång till finansiering för att komma igång med sitt företagande. Förutom de stora affärsbankerna och ALMI finns det små möjligheter till finansiering eftersom mikro- finansieringsmodeller haft svårt att få fäste i Sverige. Då finan- siering uppges vara en av de mest markanta flaskhalsarna för nya företagare är det ett område som bör ses över och nya företags- stimulerande idéer utvecklas, idéer som också beaktar landsbygden och de gröna näringarna. En förebild bland mikrofinansierings- bankerna är Hunter i Bangladesh som startade år 1976, som främst vänt sig till fattiga kvinnor på landsbygden och vars initiativ- tagare Prince Yunus fick Carlson fredspris år 2006. I maj det året hade banken 6,6 miljoner låntagare, av vilka 97 procent var kvinnor. Återbetalningen av lånen ligger på 99 procent och banken ägs av låntagarna. 
 Ett intressant initiativ i Sverige är de kreditgarantiföreningar som under senare år startats runt om i landet. Dessa föreningar finns till för små och medelstora företag som annars skulle ha svårt att få kredit på grund av affärsbankernas säkerhetskrav. Enkelt uttryckt fungerar det så att kreditgarantiföreningen ställer garantier för att underlätta för företagare att få banklån, de lånar alltså inte själva ut några pengar. 
 Räntefria lån erbjuds av medlemsbanken JAK (som tagit sitt namn efter de tre klassiska produktionsfaktorerna jord, arbete och kapital), men dessa kräver i normalfallet att man först presterar ett omfattande eget sparande. 
 74 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 4.8 
  
 Bättre utnyttjande av befintliga instrument för arbetsmarknadsintegration 
  
 En snabbare arbetsmarknadsintroduktion än vad som i dag är normalfallet är ett måste för att få fart på integrationsprocessen. Introduktionstidens primära fokus måste vara arbete, inte boende, och det är viktigt att de nyanlända ses som en viktig resurs för näringslivsutveckling. Vi har ovan berört bristerna i dagens system och lämnat några förslag till åtgärder. Utifrån den samverkan vi haft med  
 Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering 
  
 (IJ 2007:02) gör vi bedömningen att det som kommer att föreslås i utredningens betänkande kan bidra till en förbättring. Redan i dag finns dock möjligheter att uppnå en förbättrad arbetsmarknads- integration av utrikes födda genom att utnyttja befintliga arbets- marknadspolitiska instrument. Ett sådant är nystartsjobben. 
  
 4.8.1 
  
 Nystartsjobb 
  
 Vi föreslår riktade informationsinsatser till arbetsgivare i den gröna sektorn och landsbygdens övriga näringsliv om möjlig- heten att anställa utrikes födda inom ramen för nystartsjobb. 
 Nystartsjobb infördes den 1 januari 2007 och ger arbetsgivare möj- lighet att få ekonomiskt stöd motsvarande arbetsgivaravgiften om de anställer någon som varit borta från arbetsmarknaden på hel- eller deltid minst ett år som arbetslös. Personen kan också ha varit deltagare i arbetsmarknadspolitiskt program, sjukskriven eller arbetslös med försörjningsstöd från kommunen, eller ha kommit till Sverige och fått sitt uppehållstillstånd för högst tre år sedan. 
 Det ekonomiska stödet gäller för alla sorters anställningar; tills-  
 vidare-, 
  prov- eller visstidsanställning. Nystartsjobbet behöver inte ha förmedlats via Arbetsförmedlingen. Däremot måste arbets- givaren ansöka om nystartsjobb hos Arbetsförmedlingen för den person som ska anställas. 
 Vi ser nystartsjobb som ett instrument inom den befintliga arbetsmarknadspolitiken som skulle kunna användas för att öka integrationen i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. Tyvärr har utnyttjandegraden varit låg inom den gröna 
 75 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 sektorn, vilket framgår av tabellen nedan. Av 13 739 personer i nystartsjobb i februari år 2008 var endast 237 (1,7 procent) inom den gröna sektorn. Av dessa var dock hela 14 procent födda utom Norden. Med bibehållande av denna procentandel skulle ett ökat utnyttjande av nystartsjobb inom den gröna sektorn leda till en ökad andel utrikes födda på svensk landsbygd. 
 Tabell 4.2 Personer i Nystartsjobb i slutet av februari 2008 
 Fördelning på näringsgren, födelseland och kön. 
  
 Näringsgren 
  
 Jordbruk 
  
 Skogsbruk 
  
 Övriga 
  
 Totalt 
  
 Födelseland 
  
 Kön 
  
 01 
  
 02 
  
 näringar 
  
 Utom Norden 
  
 Kvinnor 
  
 6 
  
 1 282 
  
 1 288 
  
 Män 
  
 18 
  
 10 
  
 2 738 
  
 2 766 
  
 Norden 
  
 Kvinnor 
  
 6 
  
 129 
  
 135 
  
 Män 
  
 1 
  
 3 
  
 188 
  
 192 
  
 Sverige 
  
 Kvinnor 
  
 54 
  
 8 
  
 3 286 
  
 3 348 
  
 Män 
  
 63 
  
 68 
  
 5 879 
  
 6 010 
  
 Totalt 
  
 148 
  
 89 
  
 13 502 
  
 13 739 
  
 Källa: Arbetsförmedlingen. 
  
 Av den enkät Demoskop genomfört för utredningens framgår att nystartsjobb är ett tämligen okänt instrument bland företag inom de gröna näringarna. Endast 66 procent av de tillfrågade företagen uppger att de känner till möjligheten. Sämst är kunskapen hos de mindre företagen. Bland företag med tre till fem anställda uppger bara 59 procent att de känner till möjligheten till nystartsjobb. Intresset för att rekrytera personal med utländsk härkomst inom ramen för nystartsjobb är störst inom trädgårdsnäringen och lägst inom skogsnäringen. En informationsinsats i samarbete mellan Arbetsförmedlingen, Jordbruksverket och aktörer som LRF och Hushållningssällskapen skulle kunna resultera i ett ökat utnyttjan- de. 
 76 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 4.9 
  
 Information, kommunikation, nätverk 
  
 Under utredningens gång har det blivit allt klarare att det finns ett stort antal aktörer som har och har haft tankar med relevans för utredningens problemområde. Problemet är att de inte haft dem samtidigt, och i allt för liten utsträckning mötts för tankeutbyte och gemensamma diskussioner. Det är också tydligt att själva huvudpersonen, den utrikes födda, under sin introduktionstid har fått dålig, om ens någon, information om svensk landsbygd och de möjligheter till arbete, boende och liv som den kan erbjuda. Arbetssökande utrikes födda med kompetens inom den gröna sektorn har inte fått denna kompetens uppmärksammad, än mindre validerad, och har heller inte i tillräcklig utsträckning blivit upp- märksammad på de jobb- och utbildningsmöjligheter som finns i den gröna sektorn. Arbetsgivare på landsbygden har inte heller i tillräcklig utsträckning haft tillgång till information om den arbets- kraftsresurs för de gröna näringarna som många av landets utrikes födda utgör. 
  
 4.9.1 
  
 Gröna jobb 
  
 Vi föreslår att resurser avsätts för att göra jobbannonserna på www.gronajobb.se tillgängliga på fler språk än svenska. 
 Sedan år 2003 finns jobbportalen gronajobb.se. Portalen finansieras huvudsakligen av LRF, SLA och SLU, och tjänsten är gratis både för arbetsgivare och arbetssökande. Sajten har blivit alltmer upp- märksammad och har i dag mer än 22 000 besökare i månaden. Målet är att öka attraktionskraften för den gröna näringen. Man vill visa på mängden av och bredden på de gröna jobben och göra infor- mationen enkel och lättillgänglig för såväl arbetsgivare som arbets- sökande. En brist ur integrationssynpunkt är att annonserna bara finns tillgängliga på svenska. Vi föreslår därför att resurser avsätts för att göra jobbannonserna tillgängliga på flera språk. 
 Man tankar över alla gröna jobb som finns i platsjournalen och har ett stort och växande antal utöver dessa. Antalet annonser har ökat kraftigt: från 4 661 år 2005, till 5 382 år 2006, och till 7 859 år 2007. De trender man ser våren 2008 är att jobb inom trädgårds- 
 77 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 sektorn blir allt hetare; att lantbruket blir starkare som energileverantör; att efterfrågan på arbetskraft inom djurskydd och livsmedelssäkerhet ökar, liksom verksamhet med djur kopplad till rekreation, fritid och turism. Man ser också en ökning av antalet kvalificerade arbetstillfällen för välutbildade. 
 Ett problem är att Demoskopundersökningen tyder på att branschen har lågt förtroende för, alternativt dålig kännedom om sajten; endast 6 procent av de tillfrågade företagen i enkäten uppger att de använt sig av Gröna jobb för att rekrytera personal, och av dem som gjort det är det bara 29 procent som tycker att det funge- rat mycket bra eller ganska bra, mot 64 procent för Arbetsför- medlingen och 93 procent för informella kontakter. 
  
 4.9.2 
  
 Nationell jobb- och immigrationsportal 
  
 Vi föreslår att resurser avsätts för utvecklandet av en svensk jobb- och immigrationsportal, bland annat för att kunna fylla behovet av arbetskraftsinvandring 
 . 
  
 Det finns ett behov av en aktiv nationell och flerspråkig jobb- och immigrationsportal, Welcome to live and work in Sweden, dit man kan vända sig för information om arbete och boende innan man kommer till Sverige, men också när man väl är här. Kom- munerna kan förse portalen med information om näringsliv, arbets- kraftsbehov, utbildningsmöjligheter och boende. Jobb i de gröna näringarna kan via  
 www.gronajobb.se  
 länkas till portalen liksom annan information av intresse för en nykomling eller eventuellt blivande nykomling i Sverige. 
 I Kanada finns väl utarbetade webportaler för jobbsökande. En av dessa är  
 www.goingtocanada.gc.ca  
 där man kan få reda på det mesta om den kanadensiska arbetsmarknaden, alltifrån hur man hittar jobb eller studiemöjligheter, till var man kan bo. Det finns upplysning om inkomstskatter, värdering av utländska betyg, ansökningsformulär och mycket annat som är av intresse inför en flytt till Kanada. Landet har en omfattande arbetskraftsinvandring och har därför utvecklat ett väl fungerande system för att locka till sig arbetskraftsinvandrare. Utvecklingen av portalen, som fort- 
 78 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 farande pågår, startades genom att den kanadensiska regeringen anslog medel i statsbudgeten år 2005. 
 Vi anser att regeringen ska avsätta medel i statsbudgeten för utvecklandet av en svensk jobb- och immigrationsportal, liknande den kanadensiska, dels för att kunna fylla behovet av arbetskrafts- invandring, dels för att öka möjligheterna till boende- och arbets- integrering för utrikes födda som redan befinner sig i Sverige. 
  
 4.9.3 
  
 Rådgivningscentrum för etablering på landsbygden 
  
 Vi föreslår att ett Rådgivningscentrum för etablering på lands- bygden inrättas 
 . 
  
 För att få en tydlig och kompetent accesspunkt för rådgivning till individer och företag som vill etablera sig på landsbygden, föreslår vi att ett Rådgivningscentrum för etablering på landsbygden inrät- tas. Flera kommuner kan gå samman om bildandet och viktiga sam- arbetskontakter för ökad integration och näringslivsutveckling på landsbygden kan knytas mellan stad och land. Vi ser någon av Stockholms eller Göteborgs invandrartäta förorter som en lämplig placering. Finansiering skulle kunna ske i samverkan mellan Statens jordbruksverk, LRF, SLA och Svenskt Näringsliv eller som ett stort  
 EU-projekt. 
  
 4.9.4 
  
 Nyckelaktörer för fortsatt arbete för ökad integration på landsbygden 
  
 Nätverk bildas som en naturlig följd av de processer som startas i de kommuner som aktivt börjar jobba för att attrahera invandrare. Ett bra exempel är den snabba integrationsutvecklingen för dem som är verksamma i exportprojektet  
 Örebro Goes Global  
 (se avsnitt 4.2.1). De processer som satts igång leder också till ökad kommunikation och till att informationen både förbättras och blir mer efterfrågad. 
 Vid den konferens som anordnades på SLU Alnarp inom ramen för utredningen deltog flera av de nyckelaktörer som kommer att ha ansvaret för det fortsatta arbetet med frågan om ökad integra- 
 79 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 tion i de gröna näringarna. En fråga av vikt för dessa personer att snarast ta tag i, är att skapa nya mötesplatser där land och stad, gröna arbetsgivare och utrikes födda med intresse för och/eller kompetens inom de gröna näringarna kan mötas. 
 Program från Alnarpskonferensen och deltagarlista med mail- adresser finns i bilaga 7. 
  
 4.10 
  
 Rekrytering till gröna utbildningar 
  
 Intresset för de gröna utbildningarna ökar kraftigt, såväl på gymnasie- som universitetsnivå 
 TPF 
  
 12 
  
 FPT 
 . Läsåret 2006/2007 var elevantalet på landets naturbruksgymnasier det högsta på tio år. Hösten 2006 var antalet elever på Naturbruksgymnasierna för första gången fler än 10 000. Veterinärprogrammet och utbildningen till djursjuk- vårdare är mycket populära och från och med år 2007 utökades veterinärutbildningen med 18 platser till 100. 
  
 4.10.1 
  
 Stöd för breddad rekrytering 
  
 Vi föreslår ett ekonomiskt stöd för att bredda rekryteringen till utbildningar med relevans för landsbygdens utveckling. 
 Trots det ökade intresset för de gröna utbildningarna har man inte varit framgångsrik i sina försök att attrahera studerande med utländsk bakgrund. Det ser likadant ut på andra håll. Oatridge College utanför Edinburgh vittnar om samma försök till breddad rekrytering med uteblivet resultat. På samma sätt är det i Danmark. Ett hinder som ofta nämns, utan att ha blivit vetenskapligt fastlagt, är den låga status som antas vara förknippad med lantbruksyrkena i flera av de utrikes föddas ursprungsländer. Ett annat hinder är att informationen om svensk landsbygd och dess förutsättningar och utvecklingsmöjligheter är så gott som obefintlig. Från Danmark vittnas också om att landsbygden har en dålig image hos dem som ger råd till och vägleder invandrare. Vi anser att insatser ska göras för att bredda rekryteringen till de gröna utbildningarna och andra utbildningar med relevans för landsbygdens utveckling. 
  
 12 
  
 TP PT  
 Gröna framtider – Tillståndet i de gröna näringarna 2007, s. 10. 
 80 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 4.10.2 
  
 Ekonomiskt stöd till gröna utbildningsanordnare 
  
 Vi föreslår ett ekonomiskt stöd under tre år till utbild- ningsanordnare för hållande av kurser och utveckling av kurs- koncept som syftar till att utbilda/fortbilda utrikes födda för verksamhet inom de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv. 
 Gymnasieskolor och folkhögskolor med grön profil eller inriktning på hantverk och småföretagande har en nyckelroll när det gäller att stärka förutsättningarna för landsbygdens utveckling. De kan också göra betydande insatser för att öka integrationen på landsbygden genom att erbjuda särskilda utbildningar och/eller fortbildningar för utrikes födda. 
 På Hvilans Naturbruksgymnasium i Skåne har man i ett lyckat  
 EU-finansierat 
  projekt under åren  
 2004–2006 
  genomfört en mål- gruppsanpassad grundläggande trädgårdsutbildning för vuxna med invandrarbakgrund. Teoretiska och praktiska moment har varvats och kombinerats med yrkessvenska. En del av utbildningen är ock- så arbetsplatsförlagd, vilket påskyndat språkinlärningen. Av 29 stu- derande hade mer än 50 procent fått jobb några månader efter utbildningens slut. År 2007 startades en ny kurs utan pro- jektbidrag. 14 elever började, 13 fullföljde, 11 fick jobb och 2 har återvänt för fortsatta studier. 
 Detta är ett av flera lyckade projekt som trots framgången har det svårt med finansieringen efter projektperioden. Bra utbild- ningar och andra integrationsinitiativ måste kunna hitta finansie- ring på mer permanent basis. Därför är det viktigt att hantera frå- gan om finansieringsformer också för tiden efter den föreslagna treårsperioden. 
  
 4.11 
  
 Förslag till forskning, studier och uppdrag för ökad kunskap om integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv 
  
 Nedan lämnar vi ett antal förslag till forskningsuppgifter, studier och uppdrag som vi finner angelägna för att öka kunskapen om 
 81 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 integration i de gröna näringarna och landsbygdens övriga närings- liv. 
  
 Forskningsöversikter behövs inom området. 
  
 Mer och bättre statistik behövs inom området. 
  
 Det behövs en översyn av möjligheter och ansvar för forsk- ningsfinansiering för sådant som inrymmer nyckelord som inte- gration, invandrare, glesbygd/landsbygd och gröna näringar. Forskning om invandrare, integration och landsbygd tenderar att hamna mellan forskningsfinansiärernas stolar. 
  
 Skapa en nationell gemensam forskarskola i samarbete mellan flera universitet och högskolor med forskningskompetens inom området, och inrätta ett antal gemensamma doktorandtjänster med inriktning på landsbygdens och de gröna näringarnas inte- grationsfrågor. 
  
 Undersök hur rationaliseringen och moderniseringen inom de gröna näringarna påverkar förutsättningarna för integration på landsbygden. 
  
 Gör en studie över två utvecklingstrender: dels mer av rationalisering och modernisering, dels mer av lågutbildad arbetskraft som exploateras kraftigare, ibland kallat informali- sering, med utlagda kontrakt, underleverantörer, gråa och svarta villkor, osv. Studier är inledda när det gäller byggnads- och servicesektorn, och bör göras också för de gröna näringarna. 
  
 Gör en studie om implementeringen av integrationspolitiken inom Jordbruksverket och andra berörda statliga myndigheters verksamheter. 
  
 Invandrarföretagare verkar ha stora problem med att gå från lokalt till regionalt. Detta kan hänga ihop med att invandrare är starkt organiserade på lokal och nationell nivå, men ofta dåligt organiserade på regional nivå. Det kan också bero på att den regionala strukturen är mycket komplex. Det kan behövas mer stöd på regional nivå om man vill att invandrarna ska spela en mer aktiv roll där. Detta är ett område som behöver granskas. 
  
 Ett intressant forskningsfält är att granska i vilken mån gröna näringar är med i regionala och lokala tillväxtprocesser och i vilken utsträckning integrationsaspekter finns med. 
  
 82 
  
 SOU 2008:56 
  
 Utredningens förslag 
  
 En fråga som bör studeras är kopplingen mellan pensions- avgångarna när det gäller företag på landsbygden (40 procent de närmaste åren) och kompetens och intresse för övertagande/ företagsköp hos de framförallt i storstäderna boende utrikes födda. 
  
 Försök att identifiera mekanismer som kan underlätta små- företags insteg till en större inhemsk marknad och försäljning på export. 
  
 Undersök frågan om hur man kan öka tryggheten för företagare som bedriver sin verksamhet i ekonomiskt sårbara områden. 
  
 Forskning bör genomföras för att på ett seriöst och syste- matiskt sätt försöka fastställa orsakerna till det klena intresset för de gröna utbildningarna hos svenskar med utländsk bak- grund. 
  
 Genomför en kvantitativ datainsamling om betydelsen av invandrarföretag och invandrarföretagandets mönster i lokala ekonomier. En kartläggning av den lokala profilen på invandrarföretagandet inom de olika  
  
 Leader-områdena 
  är av intresse. Denna kartläggning bör åtföljas av ett erfarenhets- utbyte mellan representanter för alla  
 Leader-områden 
  och expertgrupper som jobbar med support till invandrarföretagare, i syfte att se vad det finns för potential för näringslivsutveckling med mångfald som resurs i olika geografiska områden. 
  
 En undersökning av metoder för framgångsrik diversifiering som kan förbättra stödfunktioner, med fokus på att ta till vara etnisk mångfald som en källa till stärkt konkurrenskraft för svensk ekonomi. 
  
 Kvalitativ och longitudinell forskning för att fånga in de dynamiska aspekterna i affärsutveckling med invandrar- företagare i olika sektorer, bland annat för att undersöka frågor rörande generationsskifte och successionsplanering. 
  
 En undersökning i syfte att förbättra samverkan mellan olika källor för råd, stöd och finansiering för att finna vägar att bygga broar till etniska minoritetsgrupper och deras företag. 
  
 En undersökning av det sociala kapitalets ändrade roll och dynamik, och dess speciella natur för invandrarföretag, för att ge myndigheter och organisationer information om hur de bäst kan 
  
 83 
  
 Utredningens förslag 
  
 SOU 2008:56 
  
 bygga broar och förtroende i relation till lokala invandrar- grupper. 
  
 En undersökning av förhållandet mellan formella och informella källor för finansiering och rådgivning, bland annat för att undersöka om de ersätter eller kompletterar varandra. 
  
 Undersök hur invandrarföretagandet utvecklats på den svenska landsbygden sedan förslagsvis år 1990. Kvalitativa fallstudier för att mäta företagens och företagarnas grad av integration och/ eller isolering, och om de har några särskilda behov. 
  
 Kvalitativ undersökning (intervjuer) för att få fatt i vad det är för faktorer som fått invandrare att starta småföretag på svensk landsbygd, hur de tagits emot av lokalbefolkningen och om de deltar i det lokala utvecklingsarbetet. 
  
 Undersöka attityder till och erfarenheter av invandrare hos landsbygdsföretagare och intervjua invandrare om deras attityd till landsbygden och landsbygdens näringsliv. 
  
 Craig uppföljning av uppmärksammat nytänkande pro- jekt (exempelvis samarbetet Göteborg – Ragunda). 
  
 84 
 5 Konsekvensanalyser 
  
 5.1 
  
 Integration 
  
 De allra flesta förslag till åtgärder som lämnas i detta betänkande syftar till att öka integrationen, och kommer med största sanno- likhet att ha den effekten om de genomförs. 
  
 5.2 
  
 Jämställdhet 
  
 Vi bedömer att flera av de förslag till åtgärder som lämnas i detta betänkande kommer att ha en positiv effekt på jämställdheten. De flesta av åtgärderna syftar till att få fler utrikes födda i arbete, och eftersom kvinnor födda i länder utanför Norden och EU är den enda grupp där det finns fler icke sysselsatta än sysselsatta, borde dessa åtgärder kunna leda till att fler kvinnor får ett arbete, vilket ökar jämställdheten. Förslaget att Migrationsverket ska göra en kartläggning av utbildning och kompetens för alla som söker asyl i Sverige, också anhöriginvandrare, kommer att synliggöra fler kvinnors kompetens och öka deras möjligheter till arbete. 
  
 5.3 
  
 Ekonomiska konsekvenser för stat, kommun och företag 
  
 Det är svårt att beräkna de ekonomiska konsekvenserna för stat, kommun och företag av våra förslag, dels för att de saknar en tydlig prislapp, dels för att det är svårt att översätta konsekvenserna i kronor och ören. Vinsterna för såväl stat och kommun som företag av att genomföra våra förslag torde med all sannolikhet vara mångfalt högre än kostnaderna. 
 85 
 Litteratur 
 Attracting  Retaining Immigrants – a Tool Box of Ideas for Smaller Centres, second edition, Intercultural Association of Greater Victoria, 2007. 
 Cox, Butler, Immigrants in the hinterlands, Statistics Canada, 2008. 
 Salas, Wyatt. Promoting the Presence of Visible Minority Groups across Canada, i Our diverse cities – Rural Communities, ed Bell, No 3 Summer 2007. 
 De gröna näringarnas nya affärsmöjligheter – nuläge och framtid, LRF 2007. 
 Hodge, Stokes, Integration och indikatorer, Integrationsverkets rapportserie 2004:03. 
 Hernandez, Nunez, Introduktion och integration av nyanlända invandrare och flyktingar – Utredningar, granskningar, resultat och bristområden, i Asylmottagande i fokus, 7/2008. 
 Eriksson, Miller, Hur används 5,7 miljarder, Svenska Dagbladet 080422. 
 Etablering i Sverige – möjligheter och ansvar för individ och samhälle, SOU 2003:75. 
 Ethnic Minorities in the Labour Market: an Urgent Call for Better Social Inclusion,  
 EU-kommissionen 
  2007. 
 87 
  
 Litteratur 
  
 SOU 2008:56 
  
 Ett förlorat år – en studie och analys av insatser och resultat under introduktionens första 12 månader, Integrationsverket (2007a). 
 Finansieringssituationen vid företagande för utrikesfödda kvinnor och män, Nutek R 2007:06. 
 Gröna framtider – Tillståndet i Sveriges Gröna Näringar 2007, Stiftelsen Svenska Lantbruksveckan, 2007. 
 Hammarstedt, Gutierrez och Horton, Smith, Geografisk rörlighet och sysselsättning bland flyktingar, Ekonomisk debatt 3/2007. 
 Integration mångfald, tillväxt – Goda exempel på verktyg och metoder i det regionala tillväxtarbetet, Nutek, 2007. 
 Integration och regional utveckling – Om utrikes födda i gles- och landsbygder, Glesbygdsverket, 2005. 
 Integrera språk och praktik – goda exempel och framgångsfaktorer, meddelande 14/2006, Länsstyrelsen Västerbotten. 
 Invandrares företagande – En statistisk beskrivning av utlandsföddas företagande i Sverige, Nutek, 2007. 
 Landsbygdsprogram för Sverige år  
 2007–2013. 
  
 Owen, Elliott, Utrikesfödda småföretagares villkor och verklighet 
 Nutek, 2005. 
 Mot en nationell struktur, Valideringsdelegationens slutrapport 2008. 
 Se landsbygden, Landsbygdskommitténs slutbetänkande (SOU 2006:101). 
 Starta, leva, växa – Solo- och mikroföretag i gles- och landsbygder, Glesbygdsverket, September 2007. 
 Sverige, framtiden och mångfalden – från invandrarpolitik till integrationspolitik, Prop. 1997/98:16. 
 88 
  
 SOU 2008:56 
  
 Litteratur 
  
 Sökande sökes! – Rekryteringsenkäten 2008, Svenskt Näringsliv. 
 Var finns jobben 2008? Ura 2008:2, Arbetsförmedlingen. 
 Wigren, Rodriguez, The Spirit of Gnosjö – the Grand Narrative and Beyond, 2003. 
 Ökad integration och mångfald i det regionala tillväxtarbetet, Nutek R 2007:15. 
 89 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Integration i de gröna näringarna och i lands- 
  
 Dir. 
  
 bygdens övriga näringsliv 
  
 2007:131 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 13 september 2007. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En särskild utredare får i uppdrag att undersöka hur de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv på ett bättre sätt kan bidra till ökad integration och minskat utanförskap. Ett viktigt syfte med utredningen är att identifiera och redovisa områden där insatser för integration och näringslivsutveckling kan bidra till varandras måluppfyllelse. Utredaren skall även föreslå åtgärder som kan förbättra den ömsesidiga måluppfyllelsen. Utredaren skall inom ramen för uppdraget bl.a. belysa och lämna förslag vad avser 
  
 faktorer som motverkar integration eller bidrar till utanförskap samt insatser som kan reducera eller eliminera dessa, 
  
 hur instrument inom den befintliga integrationspolitiken och andra berörda politikområden används och kan användas för de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, 
  
 hur matchningen mellan företagens behov av arbetskraft och den tillgängliga kompetensen kan förbättras, 
  
 hur de nya marknadsmöjligheter som öppnas av en ökande etnisk och kulturell mångfald i det svenska samhället i stort kan tas till vara på ett bättre sätt, 
  
 hur kommunikation, information och samverkan mellan berörda aktörer på det aktuella området kan förbättras. 
  
 Bakgrund 
 Andelen utrikes födda som arbetar inom de gröna näringarna är låg. Med de gröna näringarna avses jordbruk, skogsbruk, trädgårdsbruk och nära relaterade verksamheter. Även i yrkesutbildningar knutna 
 91 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:56 
  
 till sektorn, t.ex. gymnasieskolans naturbruksprogram, är andelen elever med utländsk bakgrund låg. Relativt få nyanlända invandrare bosätter sig på landsbygden eller får arbete i företag som finns på landsbygden. I den mån utrikes födda personer arbetar inom de gröna näringarna är det ofta i form av tillfälligt säsongsarbete. 
 Andelen företagare bland personer som är utrikes födda är högre än i övriga delar av befolkningen i Sverige. Trots detta är andelen utrikes födda företagare inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv mycket låg. Det finns utrikes födda som driver företag inom olika delar av livsmedelskedjan, men det är få som är verksamma i primärproduktionen. 
 Stora grupper i den svenska befolkningen drabbas av utanför- skap, bl.a. i form av arbetslöshet, bidragsberoende samt avsaknad av möjligheter att påverka den egna vardagen och de demokratiska beslutsprocesserna. Bland människor som drabbats av utanförskap finns en överrepresentation av personer med utländsk bakgrund. Många faktorer skapar och upprätthåller det utbredda utan- förskapet bland utrikes födda och deras barn. Diskriminering, otillräckliga möjligheter till språkinlärning samt avsaknad av nätverk utgör generella hinder för invandrares etablering i arbete och företagande. Det finns också specifika faktorer som kan försvåra invandrares etablering i arbetsliv och företagande inom de gröna näringarna och andra verksamheter på landsbygden. För att verka som jordbruksföretagare krävs t.ex. ofta stora investeringar i mark och maskiner, vilket är ett strukturellt hinder som kan vara större för en utrikes född person än för en svenskfödd. 
 Kombinationen av att få utrikes födda är delaktiga i befintliga nätverk med anknytning till de gröna näringarna och landsbygden samt att jordbruks- och trädgårdsnäringarna inte är fullt ut del- aktiga i den infrastruktur som finns för arbetsmarknads- och integrationsfrågor kan också utgöra en faktor som påverkar utfallet negativt. Att identifiera, åtgärda eller reducera dessa specifika hinder är en nyckelfråga i arbetet med att i större utsträckning ta till vara de utrikes föddas kompetens inom de gröna näringarna och på landsbygden. 
 Sveriges ökande etniska mångfald har bidragit till att utveckla en ny, rik matkultur där råvaror, traditioner och kunskaper från olika håll möts. Det ökade resandet har också fört med sig ett breddat intresse för olika matkulturer och kombinationer av dem. Därmed har en marknad för nya råvaror och produkter vuxit fram i Sverige. I Sverige odlas och produceras framför allt råvaror till matlagning 
 92 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 1 
  
 som efterfrågats historiskt inom landet. Samtidigt importeras många råvaror som används i internationell matlagning. Troligen kan kunskaper som den etniska och kulturella mångfalden för med sig om råvaror, bearbetning och matlagning tas till vara på ett bättre sätt. Det bör således finnas potential för utveckling, erfarenhets- utbyte och inspiration kring nya produktionsgrenar och möjlighet till tillväxt och sysselsättning i fler företag. 
 Globaliseringen har också bidragit till att allt fler företag verkar på en internationell marknad. På landsbygden kan det t.ex. vara fråga om företag som satsar på småskalig livsmedelsförädling med inriktning på kundgrupper i andra länder. I det sammanhanget är erfarenhet av och kompetens om andra språk, kulturer och mark- nader en viktig tillgång för företagen. 
 Regeringens integrationspolitik 
 Sverige skall vara ett land med möjligheter för alla. De bästa vägarna till integration går genom arbetet och språkkunskaper. En genomgående linje i regeringens integrationspolitik är att riva hinder och öppna möjligheter. Utöver den första tiden i Sverige behövs ingen särpolitik för invandrare, utan det som behövs är en politik för större frihet och för ett samhälle som präglas av gemen- skap och samhörighet, där ingen grupp åsidosätts eller diskrimi- neras. Det utanförskap som har fått fotfäste i Sverige behöver brytas. 
 Arbetsmarknadssituationen för utrikes födda har sedan länge varit betydligt sämre än för personer födda i Sverige. Det gäller både i städerna och på landsbygden. Det finns också indikationer på förekomsten av diskriminering. Regeringens jobbpolitik, med bl.a. nystartsjobb och jobbskatteavdrag, är viktig för att förbättra situationen på arbetsmarknaden för utrikes födda. Regeringen har också föreslagit ett integrationspaket med åtgärder riktade främst till utrikes födda under den första tiden i Sverige. Genom de s.k. instegsjobben kan nyanlända snabbare få arbete och etablera sig på arbetsmarknaden. Därutöver avser regeringen också att motverka diskriminering genom att föreslå en starkare och samlad diskrimi- neringslagstiftning och bilda en gemensam ombudsmannamyndig- het. 
 Mångfald bör bejakas och ses som en tillgång för landets företag och för samhället som helhet, i städerna såväl som på landsbygden. 
 93 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:56 
  
 För att uppnå tillväxt och ökad sysselsättning inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv bör den kompetens som finns bland personer med utländsk bakgrund tas till vara och utvecklas. Personer med utländsk bakgrund är också en kundgrupp med en sammanlagd stor köpkraft, vilket skulle kunna innebära nya affärsmöjligheter för redan etablerade och nya företag på landsbyg- den. Genom en god kunskap om kundgruppens efterfrågan på va- ror och tjänster från de gröna näringarna och andra verksamheter på landsbygden kan landsbygdsföretagens verksamheter anpassas för att ge större inkomster och en bättre lönsamhet. 
 Aktuella utredningar och studier 
 Varje departement inom Regeringskansliet ansvarar för att arbeta för att integrationspolitiken genomförs inom dess ansvarsområde. Jordbruksdepartementet arbetade under hösten 2004 med projektet Integration inom de gröna näringarna. Integrationsarbetet är lång- siktigt och det arbete som har bedrivits på Jordbruksdepartementet kan ses som en inledande analys för att ge underlag för ett fortsatt arbete med integrationsfrågorna. I projektet har genomförts en kartläggning av vad som påverkar hur utrikes föddas kompetens och intressen tas till vara inom de gröna näringarna. Vidare har rundabordssamtal med deltagare från berörda myndigheter och organisationer förts. Dessa samtal var ett första steg för att uppmärksamma problematiken och gav värdefull information för det fortsatta arbetet. 
 Integration utgör i likhet med jämställdhet en horisontell prio- ritering i den svenska strategin och programmet för landsbygdsut- veckling och skall beaktas inom samtliga delar av Sveriges lands- bygdsprogram. Programmet ger flera instrument för att verka för en ökad integration inom landsbygdens företagande och utveck- ling. En ambition under programperioden  
 2007–2013 
  är att öka informationen, kunskapsspridningen, dialogen och nätverksaktivi- teterna avseende de gröna näringarna samt landsbygden och dess miljöer och livsmöjligheter. 
 Utredningen Effektiva insatser och incitament för snabbare arbetsmarknadsetablering för nyanlända flyktingar m.fl. (IJ 2007:2) skall se över och lämna förslag om ansvar, utformning och finan- siering av flyktingmottagande samt andra insatser som samman- taget påskyndar och ökar möjligheterna till etablering på arbets- 
 94 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 1 
  
 marknaden för nyanlända flyktingar och skyddsbehövande i övrigt samt deras anhöriga. Glesbygdsverket fick i regleringsbrevet för 2005 i uppdrag att initiera en studie om utrikes födda i gles- och landsbygdsregioner. Glesbygdsverket redovisade uppdraget till regeringen i december 2005 i rapporten Integration och regional utveckling. 
 Den tidigare regeringen gav Verket för näringslivsutveckling (Nutek) i uppdrag att i samarbete med ett antal myndigheter samt några pilotlän utveckla metoder och verktyg för att öka genomsla- get för integration och mångfald och arbete mot diskriminering i det regionala utvecklingsarbetet. Nutek kommer att redovisa upp- draget inom kort. 
 Behovet av en utredning 
 Att förbättra integrationen och bryta utanförskapet är en långsiktig process där samspelet mellan olika aktörer är väsentligt. Genom tidigare utredningar och studier har faktorer som påverkar integra- tionsprocessen negativt identifierats, både generella hinder och hinder som är specifika för de gröna näringarna. Arbetet behöver emellertid fördjupas för att bl.a. identifiera områden där insatser för integration och näringslivsutveckling kan bidra till varandras måluppfyllelse. För att bidra till regeringens integrationspolitiska målsättningar och skapa större möjligheter till egen försörjning ge- nom anställning eller eget företagande behöver utvecklingen mot ökad integration inom de gröna näringarna och på landsbygden samordnas och drivas på i önskad riktning. 
 För landsbygdens företag är den växande etniska och kulturella mångfalden i Sverige en betydelsefull tillgång. Kunskaper om språk, kulturer och nya marknader kan bidra till att stärka företagens konkurrenskraft, särskilt i och med den allt mer globaliserade marknaden för varor och tjänster. 
 Invandrare som konsumenter av varor och tjänster representerar en avsevärd köpkraft, vilken också ökar över tiden. Den potentiella affärsmöjlighet som det innebär för de gröna näringarna och för övriga företag på landsbygden behöver undersökas och tas till vara, till ömsesidig nytta för integrationen och för landsbygdens näringsliv. 
 95 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:56 
  
 Regeringen gör mot denna bakgrund bedömningen att det finns behov av att utreda hur integrationen kan förbättras inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv. 
 Uppdraget 
 En särskild utredare får i uppgift att undersöka hur utrikes födda personers kompetens och intresse skall kunna tas till vara inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv. Utredaren skall undersöka hur de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv på ett bättre sätt kan bidra till ökad integration och minskat utanförskap. Utredningen skall identifiera områden där insatser för integration och näringslivsutveckling kan bidra till varandras måluppfyllelse samt föreslå åtgärder som kan förbättra den ömsesidiga måluppfyllelsen. 
 Utgångspunkter 
 Utredningen skall utgå från integrationspolitikens målsättningar och medel. Det innebär att incitament och stimulans för att anställa, ta arbete eller starta eget skall förutsättas underlätta integrationen. Offentliga insatser skall syfta till att riva hinder och öppna möjligheter för människors egen inneboende initiativkraft och kompetens. Insatser skall inte riktas till invandrare som grupp, utan baseras på individuella behov. Diskriminering i alla dess former skall bekämpas. 
 Utredningen skall också beakta den långsiktiga målsättningen om en ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar livsmedelspro- duktion och utveckling av landsbygden. Målet omfattar bl.a. syssel- sättning på landsbygden, hänsyn till regionala förutsättningar och uthållig tillväxt. Vidare omfattas en säker och konkurrenskraftig jordbruksproduktion som styrs av konsumenternas efterfrågan och bidrar till en global utveckling. 
 Samverkan mellan politikområden 
 I arbetet med att göra de gröna näringarna och andra verksamheter på landsbygden mer tillgängliga för utrikes födda personer och för 
 96 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 1 
  
 att på ett bättre sätt ta till vara de fördelar och möjligheter som en etnisk och kulturell mångfald skapar krävs samverkan mellan flera olika politikområden samt mellan den centrala, regionala och kommunala nivån. De politikområden som främst berörs är integrationspolitiken, arbetsmarknadspolitiken, näringspolitiken, migrationspolitiken, jämställdhetspolitiken, utbildningspolitiken, landsbygdspolitiken och den regionala utvecklingspolitiken. Erfar- enheter från lokalt utvecklingsarbete i storstadsområden kan vara värdefulla i sammanhanget. Det innebär att även storstads- politikens område berörs. 
 Utredningen skall överväga hur befintliga insatser inom ramen för berörda politikområden kan bidra till och samverka för att nå målsättningen om att bättre tillvarata utrikes födda personers in- tresse och kompetens för arbete och företagande inom de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv. 
 Riktlinjer för utredningsuppdraget 
 Utredningen skall identifiera såväl hinder som utvecklingsmöjlig- heter för utrikes födda personers delaktighet i de gröna näringarna och i landsbygdens övriga näringsliv. Nyanlända invandrare skall beaktas särskilt. Utredningen skall genomgående beakta både kvin- nors och mäns villkor och förutsättningar när det gäller anställning, företagande och utvecklingsmöjligheter inom de gröna näringarna och på landsbygden. Nya möjligheter och marknader som kan öppnas genom bättre tillvaratagande av den kompetens som etnisk och kulturell mångfald innebär skall belysas. I uppdraget ingår bl.a. att 
  
 redovisa och analysera statistik och information inom de områden där det finns behov, t.ex. om arbetskraftsbehov hos de gröna näringarna och övriga landsbygdsföretag, 
  
 redovisa vilken kompetens och erfarenhet som nyanlända invandrare har i förhållande till arbetskraftsbehovet på det aktuella området samt föreslå hur matchningen mellan före- tagens behov av arbetskraft och den tillgängliga kompetensen kan förbättras, 
  
 identifiera faktorer som motverkar integrationen eller bidrar till utanförskap samt insatser som kan reducera eller eliminera dessa, 
  
 97 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2008:56 
  
 undersöka vilka erfarenheter som finns i andra länder av de aktuella frågorna, 
  
 se över hur instrument och förutsättningar inom den befintliga integrationspolitiken och andra berörda politikområden används och hur de kan användas så att de bättre främjar integration i de gröna näringarna och i landsbygden övriga näringsliv, 
  
 bedöma de marknadsmöjligheter som kan finnas för området nya produktionsgrenar (matråvaror och vidareförädling med koppling till nya matkulturer eller nya exportmarknader), 
  
 föreslå hur kommunikation, information och samverkan mellan myndigheter och andra aktörer på det aktuella området kan förbättras, 
  
 föreslå hur eventuella strukturella hinder för integrationen på landsbygden och i de gröna näringarna kan undanröjas, 
  
 föreslå hur forskning till stöd för integration inom de gröna näringarna och på landsbygden kan användas och utvecklas, och 
  
 föreslå insatser som får fler personer med utländsk bakgrund att överväga studier på utbildningsvägar som riktar sig mot de gröna näringarna och annat landsbygdsföretagande, t.ex. gymnasieskolans naturbruksprogram och Sveriges lantbruks- universitets utbildningar. 
  
 Ekonomiska och övriga konsekvenser av utredningens förslag 
 Utredaren skall bedöma de ekonomiska konsekvenserna av de för- slag som lämnas. Förslagen skall utformas så att företagens admi- nistrativa kostnader, i den mån de påverkas, hålls så låga som möj- ligt. 
 Samråd och redovisning av uppdraget 
 Utredningen skall i sitt arbete eftersträva en öppen och bred dialog och samråda med företrädare för berörda myndigheter, de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv, invandrarorganisa- tioner samt andra berörda organisationer. 
 I arbetet bör också en samordning ske med övriga pågående ut- redningar och projekt som kan anses relevanta på området. Samråd skall ske med utredningen Effektiva insatser och incitament för snabbare arbetsmarknadsetablering för nyanlända flyktingar m.fl. 
 98 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 1 
  
 (IJ 2007:2). Regeringens arbete med att utarbeta en strategi för att stärka utvecklingskraften på landsbygden skall beaktas i utred- ningen. 
 Utredaren skall redovisa sitt uppdrag senast den 2 juni 2008. 
 (Jordbruksdepartementet) 
 99 
 Bilaga 2 
 Kommuner i SKL:s kommungruppsindelning 
  
 Storstäder 
  
 Södertälje 
  
 Härjedalen 
  
 Tranemo 
  
 Kalix 
  
 Göteborg 
  
 Trollhättan 
  
 Jokkmokk 
  
 Tranås 
  
 Kiruna 
  
 Malmö 
  
 Umeå 
  
 Ljusdal 
  
 Ulricehamn 
  
 Klippan 
  
 Stockholm 
  
 Uppsala 
  
 Lycksele 
  
 Uppvidinge 
  
 Kramfors 
  
 Förortskommuner 
  
 Varberg 
  
 Malung 
  
 Vaggeryd 
  
 Kristinehamn 
  
 Ale 
  
 Västerås 
  
 Malå 
  
 Vara 
  
 Köping 
  
 Bollebygd 
  
 Växjö 
  
 Nordmaling 
  
 Vetlanda 
  
 Laholm 
  
 Botkyrka 
  
 Örebro 
  
 Norsjö 
  
 Vårgårda 
  
 Leksand 
  
 Burlöv 
  
 Örnsköldsvik 
  
 Ockelbo 
  
 Värnamo 
  
 Lindesberg 
  
 Danderyd 
  
 Östersund 
  
 Orsa 
  
 Älmhult 
  
 Lysekil 
  
 Ekerö 
  
 Pendlingskommuner 
  
 Ovanåker 
  
 Örkelljunga 
  
 Mariestad 
  
 Haninge 
  
 Bjuv 
  
 Pajala 
  
 Östra Göinge 
  
 Mora 
  
 Huddinge 
  
 Boxholm 
  
 Ragunda 
  
 Övriga kommuner, 
  
 Sala 
  
 Håbo 
  
 Bromölla 
  
 Robertsfors 
  
 mer än 25 000 inv. 
  
 Simrishamn 
  
 Härryda 
  
 Eslöv 
  
 Rättvik 
  
 Alingsås 
  
 Skara 
  
 Järfälla 
  
 Essunga 
  
 Sorsele 
  
 Arvika 
  
 Sollefteå 
  
 Kungsbacka 
  
 Forshaga 
  
 Storuman 
  
 Boden 
  
 Sunne 
  
 Kungälv 
  
 Gagnef 
  
 Strömsund 
  
 Bollnäs 
  
 Säffle 
  
 Lerum 
  
 Gnesta 
  
 Torsby 
  
 Borlänge 
  
 Sölvesborg 
  
 Lidingö 
  
 Grästorp 
  
 Vansbro 
  
 Enköping 
  
 Tidaholm 
  
 Lilla Edet 
  
 Habo 
  
 Vilhelmina 
  
 Falkenberg 
  
 Tierp 
  
 Lomma 
  
 Hammarö 
  
 Vindeln 
  
 Falköping 
  
 Tingsryd 
  
 Mölndal 
  
 Höganäs 
  
 Ydre 
  
 Gotland 
  
 Tomelilla 
  
 Nacka 
  
 Hörby 
  
 Ånge 
  
 Hudiksvall 
  
 Vimmerby 
  
 Partille 
  
 Höör 
  
 Åre 
  
 Härnösand 
  
 Åmål 
  
 Salem 
  
 Kil 
  
 Årjäng 
  
 Hässleholm 
  
 Östhammar 
  
 Skurup 
  
 Knivsta 
  
 Åsele 
  
 Karlshamn 
  
 Övriga kommuner, 
  
 Sollentuna 
  
 Krokom 
  
 Älvdalen 
  
 Karlskoga 
  
 mindre än 12 500 inv. 
  
 Solna 
  
 Kumla 
  
 Älvsbyn 
  
 Katrineholm 
  
 Aneby 
  
 Staffanstorp 
  
 Kungsör 
  
 Överkalix 
  
 Landskrona 
  
 Askersund 
  
 Sundbyberg 
  
 Kävlinge 
  
 Övertorneå 
  
 Lidköping 
  
 Bengtsfors 
  
 Svedala 
  
 Lekeberg 
  
 Varuproducerande 
  
 Ludvika 
  
 Borgholm 
  
 Tjörn 
  
 Mullsjö 
  
 kommuner 
  
 Hall 
  
 Degerfors 
  
 Tyresö 
  
 Munkedal 
  
 Alvesta 
  
 Mjölby 
  
 Eda 
  
 Täby 
  
 Mörbylånga 
  
 Emmaboda 
  
 Motala 
  
 Filipstad 
  
 Upplands Väsby 
  
 Hall 
  
 Fagersta 
  
 Norrtälje 
  
 Färgelanda 
  
 Upplands-Bro 
  
 Nykvarn 
  
 Finspång 
  
 Nyköping 
  
 Gullspång 
  
 Vallentuna 
  
 Nynäshamn 
  
 Gislaved 
  
 Piteå 
  
 Haparanda 
  
 Vaxholm 
  
 Orust 
  
 Gnosjö 
  
 Ronneby 
  
 Hjo 
  
 Vellinge 
  
 Sigtuna 
  
 Grums 
  
 Sandviken 
  
 Hällefors 
  
 Värmdö 
  
 Sjöbo 
  
 Götene 
  
 Skövde 
  
 Högsby 
  
 Öckerö 
  
 Stenungsund 
  
 Herrljunga 
  
 Strängnäs 
  
 Karlsborg 
  
 Österåker 
  
 Storfors 
  
 Hofors 
  
 Söderhamn 
  
 Kinda 
  
 Större städer 
  
 Svalöv 
  
 Hylte 
  
 Trelleborg 
  
 Ljusnarsberg 
  
 Borås 
  
 Säter 
  
 Laxå 
  
 Uddevalla 
  
 Mellerud 
  
 Eskilstuna 
  
 Söderköping 
  
 Lessebo 
  
 Västervik 
  
 Munkfors 
  
 Falun 
  
 Timrå 
  
 Ljungby 
  
 Ystad 
  
 Nora 
  
 Gävle 
  
 Trosa 
  
 Markaryd 
  
 Ängelholm 
  
 Nordanstig 
  
 Halmstad 
  
 Vänersborg 
  
 Mönsterås 
  
 Övriga kommuner, 
  
 Skinnskatteberg 
  
 Helsingborg 
  
 Vännäs 
  
 Nybro 
  
 12 500 25 000 inv. 
  
 Smedjebacken 
  
 Jönköping 
  
 Åstorp 
  
 Nässjö 
  
 Arboga 
  
 Strömstad 
  
 Kalmar 
  
 Älvkarleby 
  
 Olofström 
  
 Avesta 
  
 Tanum 
  
 Karlskrona 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 Osby 
  
 Båstad 
  
 Torsås 
  
 Karlstad 
  
 Arjeplog 
  
 Oskarshamn 
  
 Eksjö 
  
 Töreboda 
  
 Kristianstad 
  
 Arvidsjaur 
  
 Oxelösund 
  
 Flen 
  
 Vadstena 
  
 Linköping 
  
 Bryant 
  
 Perstorp 
  
 Hagfors 
  
 Valdemarsvik 
  
 Luleå 
  
 Bjurholm 
  
 Sotenäs 
  
 Hallsberg 
  
 Vingåker 
  
 Lund 
  
 Bräcke 
  
 Surahammar 
  
 Hallstahammar 
  
 Åtvidaberg 
  
 Norrköping 
  
 Dals-Ed 
  
 Svenljunga 
  
 Heby 
  
 Ödeshög 
  
 Skellefteå 
  
 Dorotea 
  
 Sävsjö 
  
 Hedemora 
  
 Sundsvall 
  
 Gällivare 
  
 Tibro 
  
 Hultsfred 
  
 101 
 Bilaga 3 
 Beskrivning SNI 2007 
  
 SNI-kod 
  01 och 02 
 01110 Odling av spannmål (utom ris), baljväxter och oljeväxter 
 01120 Odling av ris 
 01131 Potatisodling 
 01132 Sockerbetsodling 
 01133 Odling av grönsaker (köksväxter) på friland 
 01134 Odling av grönsaker (köksväxter) i växthus 
 01135 Svampodling m.m. 
 01140 Odling av sockerrör 
 01150 Odling av tobak 
 01160 Odling av fiberväxter 
 01191 Odling av prydnadsväxter i växthus 
 01199 Odling av övriga ett- och tvååriga växter 
 01210 Odling av druvor 
 01220 Odling av tropiska och subtropiska frukter 
 01230 Odling av citrusfrukter 
 01240 Odling av kärnfrukter och stenfrukter 
 01250 Odling av andra frukter och bär samt nötter 
 01260 Odling av oljehaltiga frukter 
 01270 Odling av växter för dryckesframställning 
 01280 Odling av kryddväxter, drog- och medicinalväxter 
 01290 Odling av andra fleråriga växter 
 01301 Odling av plantskoleväxter i växthus 
 01302 Odling av plantskoleväxter m.m. på friland 
 01410 Mjölkproduktion och uppfödning av nötkreatur 
 01420 Uppfödning av andra nötkreatur och bufflar 
 01430 Uppfödning av hästar och andra hästdjur 
 01440 Uppfödning av kameler och kameldjur 
 01450 Uppfödning av får och getter 
 01461 Uppfödning av smågrisar 
 01462 Uppfödning av slaktsvin 
 103 
 Bilaga 3 SOU 2008:56 
  
 SNI-kod 
  01 och 02 
 01471 Äggproduktion (för försäljning) 
 01472 Uppfödning av fjäderfä, ej äggproduktion 
 01491 Renskötsel 
 01492 Uppfödning av sällskapsdjur 
 01499 Övrig uppfödning av andra djur 
 01500 Blandat jordbruk 
 01610 Service till växtodling 
 01620 Service till husdjursskötsel 
 01630 Bearbetning av skördade växter 
 01640 Bearbetning av utsäde 
 01700 Jakt och service i anslutning härtill 
 02101 Skogsförvaltning 
 02102 Skogsskötsel 
 02109 Övrig skoglig verksamhet 
 02200 Drivning 
 02300 Insamling av annat vilt växande skogsmaterial än trä 
 02401 Virkesmätning 
 104 
 Bilaga 4 
  
 SCB-statistik 
  
 Tabell 1. A: Sysselsatta i de gröna näringarna 2006, kommunnivå. 
  
 Kommun/ 
  
 Svenskfödda 
  
 Utrikesfödda 
  
 Kommungrp 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Upplands Väsby 
  
 44 
  
 28 
  
 10 
  
 4 
  
 Vallentuna 
  
 91 
  
 47 
  
 12 
  
 6 
  
 Österåker 
  
 71 
  
 36 
  
 6 
  
 3 
  
 Värmdö 
  
 56 
  
 31 
  
 4 
  
 0 
  
 Järfälla 
  
 108 
  
 21 
  
 16 
  
 5 
  
 Ekerö 
  
 126 
  
 71 
  
 34 
  
 44 
  
 Huddinge 
  
 60 
  
 22 
  
 20 
  
 4 
  
 Botkyrka 
  
 79 
  
 21 
  
 27 
  
 5 
  
 Salem 
  
 19 
  
 8 
  
 3 
  
 0 
  
 Haninge 
  
 115 
  
 51 
  
 14 
  
 8 
  
 Tyresö 
  
 29 
  
 16 
  
 5 
  
 0 
  
 Upplands-Bro 
  
 68 
  
 21 
  
 6 
  
 0 
  
 Nykvarn 
  
 21 
  
 10 
  
 3 
  
 0 
  
 Täby 
  
 39 
  
 25 
  
 6 
  
 3 
  
 Danderyd 
  
 18 
  
 19 
  
 3 
  
 0 
  
 Sollentuna 
  
 47 
  
 21 
  
 9 
  
 5 
  
 Stockholm 
  
 390 
  
 244 
  
 86 
  
 25 
  
 Södertälje 
  
 142 
  
 52 
  
 27 
  
 12 
  
 Nacka 
  
 44 
  
 36 
  
 3 
  
 4 
  
 Sundbyberg 
  
 21 
  
 8 
  
 11 
  
 0 
  
 Solna 
  
 45 
  
 21 
  
 15 
  
 5 
  
 Lidingö 
  
 22 
  
 15 
  
 3 
  
 3 
  
 Vaxholm 
  
 12 
  
 14 
  
 0 
  
 0 
  
 Norrtälje 
  
 463 
  
 114 
  
 17 
  
 7 
  
 Sigtuna 
  
 81 
  
 38 
  
 6 
  
 5 
  
 Nynäshamn 
  
 89 
  
 23 
  
 3 
  
 0 
  
 Håbo 
  
 40 
  
 13 
  
 4 
  
 3 
  
 Älvkarleby 
  
 26 
  
 3 
  
 3 
  
 0 
  
 105 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:56 
  
 Kommun/ 
  
 Svenskfödda 
  
 Utrikesfödda 
  
 Kommungrp 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Knivsta 
  
 80 
  
 33 
  
 3 
  
 3 
  
 Heby 
  
 237 
  
 35 
  
 7 
  
 6 
  
 Tierp 
  
 276 
  
 51 
  
 10 
  
 3 
  
 Uppsala 
  
 681 
  
 161 
  
 27 
  
 11 
  
 Enköping 
  
 471 
  
 108 
  
 25 
  
 7 
  
 Östhammar 
  
 297 
  
 67 
  
 7 
  
 0 
  
 Vingåker 
  
 145 
  
 26 
  
 0 
  
 0 
  
 Gnesta 
  
 113 
  
 26 
  
 0 
  
 3 
  
 Nyköping 
  
 314 
  
 94 
  
 7 
  
 15 
  
 Oxelösund 
  
 9 
  
 4 
  
 0 
  
 3 
  
 Flen 
  
 238 
  
 64 
  
 6 
  
 3 
  
 Katrineholm 
  
 327 
  
 86 
  
 8 
  
 3 
  
 Eskilstuna 
  
 410 
  
 142 
  
 17 
  
 22 
  
 Strängnäs 
  
 171 
  
 43 
  
 7 
  
 3 
  
 Trosa 
  
 43 
  
 14 
  
 3 
  
 0 
  
 Ödeshög 
  
 154 
  
 39 
  
 4 
  
 0 
  
 Wright 
  
 144 
  
 22 
  
 5 
  
 0 
  
 Kinda 
  
 245 
  
 50 
  
 5 
  
 5 
  
 Boxholm 
  
 111 
  
 19 
  
 0 
  
 0 
  
 Åtvidaberg 
  
 203 
  
 33 
  
 0 
  
 0 
  
 Finspång 
  
 201 
  
 37 
  
 4 
  
 3 
  
 Valdemarsvik 
  
 147 
  
 29 
  
 3 
  
 0 
  
 Linköping 
  
 648 
  
 161 
  
 14 
  
 4 
  
 Norrköping 
  
 566 
  
 116 
  
 22 
  
 6 
  
 Söderköping 
  
 205 
  
 31 
  
 3 
  
 3 
  
 Motala 
  
 334 
  
 61 
  
 11 
  
 0 
  
 Vadstena 
  
 113 
  
 36 
  
 4 
  
 3 
  
 Mjölby 
  
 275 
  
 52 
  
 4 
  
 3 
  
 Aneby 
  
 154 
  
 18 
  
 3 
  
 0 
  
 Gnosjö 
  
 39 
  
 10 
  
 0 
  
 0 
  
 Williams 
  
 56 
  
 11 
  
 0 
  
 0 
  
 Habo 
  
 100 
  
 30 
  
 3 
  
 0 
  
 Gislaved 
  
 242 
  
 41 
  
 7 
  
 4 
  
 Vaggeryd 
  
 145 
  
 41 
  
 3 
  
 3 
  
 Jönköping 
  
 511 
  
 134 
  
 9 
  
 6 
  
 Nässjö 
  
 239 
  
 63 
  
 4 
  
 0 
  
 Värnamo 
  
 244 
  
 61 
  
 7 
  
 3 
  
 Sävsjö 
  
 170 
  
 31 
  
 3 
  
 0 
  
 106 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 4 
  
 Kommun/ 
  
 Svenskfödda 
  
 Utrikesfödda 
  
 Kommungrp 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Vetlanda 
  
 400 
  
 83 
  
 6 
  
 4 
  
 Eksjö 
  
 231 
  
 39 
  
 4 
  
 0 
  
 Tranås 
  
 154 
  
 33 
  
 4 
  
 0 
  
 Uppvidinge 
  
 147 
  
 27 
  
 0 
  
 7 
  
 Lessebo 
  
 75 
  
 18 
  
 3 
  
 0 
  
 Tingsryd 
  
 240 
  
 38 
  
 3 
  
 4 
  
 Alvesta 
  
 283 
  
 70 
  
 7 
  
 3 
  
 Älmhult 
  
 159 
  
 30 
  
 4 
  
 6 
  
 Markaryd 
  
 91 
  
 17 
  
 3 
  
 4 
  
 Växjö 
  
 513 
  
 151 
  
 12 
  
 8 
  
 Ljungby 
  
 330 
  
 76 
  
 13 
  
 3 
  
 Högsby 
  
 128 
  
 14 
  
 3 
  
 0 
  
 Torsås 
  
 167 
  
 25 
  
 3 
  
 0 
  
 Mörbylånga 
  
 302 
  
 56 
  
 3 
  
 4 
  
 Hultsfred 
  
 203 
  
 49 
  
 4 
  
 3 
  
 Mönsterås 
  
 147 
  
 34 
  
 3 
  
 3 
  
 Emmaboda 
  
 109 
  
 22 
  
 3 
  
 0 
  
 Kalmar 
  
 446 
  
 89 
  
 12 
  
 4 
  
 Nybro 
  
 226 
  
 42 
  
 3 
  
 0 
  
 Oskarshamn 
  
 166 
  
 30 
  
 3 
  
 0 
  
 Västervik 
  
 425 
  
 82 
  
 10 
  
 5 
  
 Vimmerby 
  
 243 
  
 67 
  
 0 
  
 0 
  
 Borgholm 
  
 348 
  
 72 
  
 5 
  
 3 
  
 Gotland 
  
 1 168 
  
 227 
  
 8 
  
 7 
  
 Sanchez 
  
 97 
  
 20 
  
 3 
  
 4 
  
 Karlskrona 
  
 346 
  
 59 
  
 4 
  
 3 
  
 Ronneby 
  
 255 
  
 61 
  
 3 
  
 0 
  
 Karlshamn 
  
 175 
  
 42 
  
 4 
  
 4 
  
 Sölvesborg 
  
 230 
  
 40 
  
 12 
  
 7 
  
 Svalöv 
  
 278 
  
 81 
  
 19 
  
 10 
  
 Staffanstorp 
  
 109 
  
 32 
  
 3 
  
 0 
  
 Burlöv 
  
 17 
  
 7 
  
 6 
  
 4 
  
 Vellinge 
  
 117 
  
 52 
  
 6 
  
 3 
  
 Östra Göinge 
  
 155 
  
 40 
  
 9 
  
 0 
  
 Örkelljunga 
  
 112 
  
 23 
  
 0 
  
 3 
  
 Bjuv 
  
 90 
  
 29 
  
 7 
  
 9 
  
 Kävlinge 
  
 140 
  
 35 
  
 7 
  
 10 
  
 Lomma 
  
 45 
  
 22 
  
 0 
  
 0 
  
 107 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:56 
  
 Kommun/ 
  
 Svenskfödda 
  
 Utrikesfödda 
  
 Kommungrp 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Svedala 
  
 141 
  
 22 
  
 8 
  
 5 
  
 Skurup 
  
 151 
  
 36 
  
 8 
  
 3 
  
 Sjöbo 
  
 405 
  
 112 
  
 6 
  
 3 
  
 Hörby 
  
 324 
  
 85 
  
 10 
  
 3 
  
 Höör 
  
 153 
  
 45 
  
 15 
  
 7 
  
 Tomelilla 
  
 344 
  
 63 
  
 19 
  
 6 
  
 Bromölla 
  
 102 
  
 30 
  
 3 
  
 3 
  
 Osby 
  
 128 
  
 27 
  
 3 
  
 0 
  
 Perstorp 
  
 54 
  
 10 
  
 6 
  
 0 
  
 Klippan 
  
 175 
  
 56 
  
 9 
  
 5 
  
 Åstorp 
  
 91 
  
 23 
  
 6 
  
 9 
  
 Båstad 
  
 246 
  
 51 
  
 14 
  
 7 
  
 Malmö 
  
 184 
  
 82 
  
 48 
  
 24 
  
 Lund 
  
 306 
  
 111 
  
 25 
  
 6 
  
 Landskrona 
  
 143 
  
 56 
  
 21 
  
 17 
  
 Helsingborg 
  
 299 
  
 142 
  
 71 
  
 46 
  
 Höganäs 
  
 142 
  
 57 
  
 19 
  
 9 
  
 Eslöv 
  
 332 
  
 92 
  
 16 
  
 4 
  
 Ystad 
  
 298 
  
 55 
  
 6 
  
 7 
  
 Trelleborg 
  
 322 
  
 64 
  
 27 
  
 19 
  
 Kristianstad 
  
 782 
  
 217 
  
 33 
  
 20 
  
 Simrishamn 
  
 363 
  
 65 
  
 10 
  
 8 
  
 Ängelholm 
  
 324 
  
 113 
  
 25 
  
 17 
  
 Hässleholm 
  
 542 
  
 124 
  
 23 
  
 11 
  
 Hylte 
  
 159 
  
 32 
  
 3 
  
 0 
  
 Halmstad 
  
 555 
  
 146 
  
 46 
  
 18 
  
 Laholm 
  
 500 
  
 100 
  
 22 
  
 15 
  
 Falkenberg 
  
 661 
  
 149 
  
 20 
  
 7 
  
 Varberg 
  
 589 
  
 182 
  
 12 
  
 4 
  
 Kungsbacka 
  
 250 
  
 79 
  
 12 
  
 8 
  
 Härryda 
  
 50 
  
 19 
  
 3 
  
 0 
  
 Partille 
  
 23 
  
 12 
  
 3 
  
 0 
  
 Öckerö 
  
 3 
  
 4 
  
 0 
  
 0 
  
 Stenungsund 
  
 65 
  
 27 
  
 3 
  
 3 
  
 Tjörn 
  
 35 
  
 21 
  
 0 
  
 0 
  
 Orust 
  
 101 
  
 54 
  
 3 
  
 4 
  
 Sotenäs 
  
 30 
  
 10 
  
 3 
  
 0 
  
 Munkedal 
  
 135 
  
 31 
  
 5 
  
 3 
  
 108 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 4 
  
 Kommun/ 
  
 Svenskfödda 
  
 Utrikesfödda 
  
 Kommungrp 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Tanum 
  
 225 
  
 25 
  
 3 
  
 0 
  
 Dals-Ed 
  
 91 
  
 14 
  
 5 
  
 0 
  
 Färgelanda 
  
 148 
  
 27 
  
 3 
  
 0 
  
 Ale 
  
 83 
  
 17 
  
 4 
  
 0 
  
 Lerum 
  
 90 
  
 42 
  
 10 
  
 3 
  
 Vårgårda 
  
 154 
  
 21 
  
 3 
  
 0 
  
 Bollebygd 
  
 40 
  
 12 
  
 0 
  
 0 
  
 Grästorp 
  
 118 
  
 19 
  
 0 
  
 0 
  
 Essunga 
  
 112 
  
 18 
  
 4 
  
 0 
  
 Karlsborg 
  
 90 
  
 18 
  
 3 
  
 0 
  
 Gullspång 
  
 103 
  
 17 
  
 3 
  
 3 
  
 Tranemo 
  
 150 
  
 28 
  
 4 
  
 0 
  
 Bengtsfors 
  
 117 
  
 22 
  
 7 
  
 4 
  
 Mellerud 
  
 181 
  
 39 
  
 9 
  
 3 
  
 Lilla Edet 
  
 85 
  
 25 
  
 3 
  
 6 
  
 Mark 
  
 314 
  
 64 
  
 6 
  
 3 
  
 Svenljunga 
  
 197 
  
 38 
  
 3 
  
 3 
  
 Herrljunga 
  
 194 
  
 42 
  
 3 
  
 3 
  
 Vara 
  
 328 
  
 72 
  
 6 
  
 5 
  
 Götene 
  
 206 
  
 48 
  
 7 
  
 3 
  
 Tibro 
  
 67 
  
 12 
  
 0 
  
 0 
  
 Töreboda 
  
 168 
  
 41 
  
 5 
  
 3 
  
 Göteborg 
  
 228 
  
 119 
  
 37 
  
 8 
  
 Mölndal 
  
 57 
  
 25 
  
 4 
  
 0 
  
 Kungälv 
  
 103 
  
 28 
  
 0 
  
 0 
  
 Lysekil 
  
 44 
  
 19 
  
 0 
  
 3 
  
 Uddevalla 
  
 234 
  
 41 
  
 11 
  
 3 
  
 Strömstad 
  
 67 
  
 11 
  
 4 
  
 0 
  
 Vänersborg 
  
 240 
  
 56 
  
 4 
  
 0 
  
 Trollhättan 
  
 161 
  
 39 
  
 3 
  
 0 
  
 Alingsås 
  
 184 
  
 40 
  
 6 
  
 3 
  
 Borås 
  
 233 
  
 80 
  
 14 
  
 3 
  
 Ulricehamn 
  
 321 
  
 80 
  
 8 
  
 3 
  
 Åmål 
  
 97 
  
 27 
  
 3 
  
 3 
  
 Mariestad 
  
 204 
  
 35 
  
 7 
  
 3 
  
 Lidköping 
  
 357 
  
 78 
  
 3 
  
 3 
  
 Skara 
  
 210 
  
 85 
  
 10 
  
 5 
  
 Skövde 
  
 280 
  
 70 
  
 5 
  
 3 
  
 109 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:56 
  
 Kommun/ 
  
 Svenskfödda 
  
 Utrikesfödda 
  
 Kommungrp 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Hjo 
  
 139 
  
 33 
  
 0 
  
 5 
  
 Tidaholm 
  
 160 
  
 47 
  
 3 
  
 0 
  
 Falköping 
  
 482 
  
 124 
  
 7 
  
 3 
  
 Kil 
  
 96 
  
 35 
  
 3 
  
 3 
  
 Eda 
  
 126 
  
 24 
  
 7 
  
 5 
  
 Torsby 
  
 293 
  
 32 
  
 12 
  
 5 
  
 Storfors 
  
 56 
  
 7 
  
 3 
  
 3 
  
 Hammarö 
  
 34 
  
 10 
  
 3 
  
 0 
  
 Munkfors 
  
 32 
  
 10 
  
 0 
  
 0 
  
 Forshaga 
  
 81 
  
 10 
  
 3 
  
 0 
  
 Grums 
  
 67 
  
 39 
  
 3 
  
 0 
  
 Årjäng 
  
 132 
  
 20 
  
 6 
  
 4 
  
 Sunne 
  
 234 
  
 53 
  
 6 
  
 3 
  
 Karlstad 
  
 346 
  
 84 
  
 13 
  
 0 
  
 Kristinehamn 
  
 191 
  
 50 
  
 4 
  
 0 
  
 Filipstad 
  
 68 
  
 9 
  
 4 
  
 0 
  
 Hagfors 
  
 145 
  
 37 
  
 4 
  
 3 
  
 Arvika 
  
 274 
  
 56 
  
 11 
  
 7 
  
 Säffle 
  
 279 
  
 58 
  
 10 
  
 0 
  
 Lekeberg 
  
 145 
  
 28 
  
 3 
  
 0 
  
 Laxå 
  
 61 
  
 11 
  
 6 
  
 0 
  
 Hallsberg 
  
 175 
  
 39 
  
 3 
  
 0 
  
 Degerfors 
  
 87 
  
 20 
  
 5 
  
 0 
  
 Hällefors 
  
 57 
  
 20 
  
 6 
  
 0 
  
 Ljusnarsberg 
  
 41 
  
 6 
  
 3 
  
 0 
  
 Örebro 
  
 531 
  
 117 
  
 20 
  
 5 
  
 Kumla 
  
 88 
  
 19 
  
 3 
  
 0 
  
 Askersund 
  
 185 
  
 33 
  
 3 
  
 3 
  
 Karlskoga 
  
 77 
  
 26 
  
 6 
  
 0 
  
 Reynolds 
  
 111 
  
 19 
  
 3 
  
 0 
  
 Lindesberg 
  
 294 
  
 55 
  
 7 
  
 5 
  
 Skinnskatteberg 
  
 62 
  
 13 
  
 4 
  
 0 
  
 Surahammar 
  
 27 
  
 11 
  
 3 
  
 0 
  
 Kungsör 
  
 73 
  
 20 
  
 3 
  
 3 
  
 Hallstahammar 
  
 69 
  
 10 
  
 4 
  
 0 
  
 Hall 
  
 45 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 Västerås 
  
 347 
  
 118 
  
 20 
  
 6 
  
 Sala 
  
 313 
  
 67 
  
 13 
  
 4 
  
 110 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 4 
  
 Kommun/ 
  
 Svenskfödda 
  
 Utrikesfödda 
  
 Kommungrp 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Fagersta 
  
 24 
  
 0 
  
 3 
  
 0 
  
 Köping 
  
 179 
  
 65 
  
 3 
  
 4 
  
 Arboga 
  
 83 
  
 19 
  
 0 
  
 0 
  
 Vansbro 
  
 129 
  
 21 
  
 3 
  
 0 
  
 Malung 
  
 165 
  
 24 
  
 3 
  
 3 
  
 Gagnef 
  
 100 
  
 25 
  
 0 
  
 0 
  
 Leksand 
  
 131 
  
 28 
  
 0 
  
 3 
  
 Rättvik 
  
 122 
  
 35 
  
 0 
  
 0 
  
 Orsa 
  
 139 
  
 27 
  
 3 
  
 3 
  
 Älvdalen 
  
 152 
  
 26 
  
 0 
  
 0 
  
 Smedjebacken 
  
 94 
  
 19 
  
 0 
  
 0 
  
 Mora 
  
 198 
  
 40 
  
 0 
  
 0 
  
 Falun 
  
 307 
  
 90 
  
 7 
  
 0 
  
 Borlänge 
  
 151 
  
 52 
  
 6 
  
 4 
  
 Säter 
  
 163 
  
 47 
  
 3 
  
 0 
  
 Hedemora 
  
 182 
  
 42 
  
 8 
  
 5 
  
 Avesta 
  
 176 
  
 59 
  
 8 
  
 5 
  
 Ludvika 
  
 141 
  
 25 
  
 8 
  
 3 
  
 Ockelbo 
  
 107 
  
 18 
  
 10 
  
 3 
  
 Hofors 
  
 33 
  
 13 
  
 0 
  
 0 
  
 Ovanåker 
  
 268 
  
 45 
  
 4 
  
 3 
  
 Nordanstig 
  
 165 
  
 38 
  
 0 
  
 0 
  
 Ljusdal 
  
 411 
  
 66 
  
 3 
  
 3 
  
 Gävle 
  
 244 
  
 75 
  
 5 
  
 3 
  
 Sandviken 
  
 207 
  
 61 
  
 4 
  
 0 
  
 Söderhamn 
  
 163 
  
 40 
  
 3 
  
 0 
  
 Bollnäs 
  
 376 
  
 82 
  
 6 
  
 3 
  
 Hudiksvall 
  
 429 
  
 103 
  
 9 
  
 3 
  
 Ånge 
  
 210 
  
 34 
  
 3 
  
 0 
  
 Gordon 
  
 112 
  
 31 
  
 0 
  
 6 
  
 Härnösand 
  
 150 
  
 27 
  
 4 
  
 0 
  
 Sundsvall 
  
 473 
  
 139 
  
 11 
  
 7 
  
 Kramfors 
  
 231 
  
 59 
  
 6 
  
 5 
  
 Sollefteå 
  
 371 
  
 85 
  
 6 
  
 3 
  
 Örnsköldsvik 
  
 519 
  
 120 
  
 4 
  
 0 
  
 Ragunda 
  
 178 
  
 24 
  
 3 
  
 0 
  
 Bräcke 
  
 199 
  
 24 
  
 8 
  
 0 
  
 Krokom 
  
 319 
  
 83 
  
 11 
  
 0 
  
 111 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2008:56 
  
 Kommun/ 
  
 Svenskfödda 
  
 Utrikesfödda 
  
 Kommungrp 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Strömsund 
  
 336 
  
 49 
  
 7 
  
 4 
  
 Åre 
  
 179 
  
 43 
  
 3 
  
 0 
  
 Bryant 
  
 175 
  
 28 
  
 4 
  
 0 
  
 Härjedalen 
  
 236 
  
 36 
  
 3 
  
 3 
  
 Östersund 
  
 392 
  
 96 
  
 11 
  
 0 
  
 Nordmaling 
  
 102 
  
 18 
  
 3 
  
 0 
  
 Jackson 
  
 101 
  
 6 
  
 0 
  
 0 
  
 Vindeln 
  
 139 
  
 23 
  
 5 
  
 8 
  
 Robertsfors 
  
 174 
  
 41 
  
 3 
  
 3 
  
 Norsjö 
  
 82 
  
 15 
  
 3 
  
 0 
  
 Malå 
  
 54 
  
 14 
  
 0 
  
 0 
  
 Storuman 
  
 131 
  
 15 
  
 3 
  
 0 
  
 Sorsele 
  
 80 
  
 17 
  
 0 
  
 3 
  
 Dorotea 
  
 57 
  
 5 
  
 0 
  
 0 
  
 Vännäs 
  
 89 
  
 21 
  
 0 
  
 0 
  
 Vilhelmina 
  
 139 
  
 16 
  
 0 
  
 0 
  
 Åsele 
  
 89 
  
 12 
  
 3 
  
 0 
  
 Umeå 
  
 375 
  
 101 
  
 10 
  
 6 
  
 Lycksele 
  
 213 
  
 33 
  
 0 
  
 0 
  
 Skellefteå 
  
 589 
  
 153 
  
 3 
  
 4 
  
 Arvidsjaur 
  
 120 
  
 11 
  
 0 
  
 0 
  
 Arjeplog 
  
 60 
  
 9 
  
 0 
  
 0 
  
 Jokkmokk 
  
 128 
  
 24 
  
 3 
  
 0 
  
 Överkalix 
  
 92 
  
 10 
  
 0 
  
 0 
  
 Kalix 
  
 198 
  
 39 
  
 6 
  
 3 
  
 Övertorneå 
  
 102 
  
 12 
  
 5 
  
 3 
  
 Pajala 
  
 168 
  
 15 
  
 3 
  
 3 
  
 Gällivare 
  
 128 
  
 16 
  
 3 
  
 0 
  
 Älvsbyn 
  
 109 
  
 25 
  
 0 
  
 0 
  
 Luleå 
  
 262 
  
 91 
  
 3 
  
 5 
  
 Piteå 
  
 306 
  
 100 
  
 3 
  
 0 
  
 Boden 
  
 196 
  
 40 
  
 3 
  
 3 
  
 Haparanda 
  
 59 
  
 4 
  
 5 
  
 3 
  
 Kiruna 
  
 144 
  
 19 
  
 4 
  
 0 
  
 112 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 4 
  
 Kommun/ 
  
 Svenskfödda 
  
 Utrikesfödda 
  
 Kommungrp 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Riket 
  
 55 706 
  
 13 485 
  
 2 038 
  
 983 
  
 Storstäder 
  
 802 
  
 445 
  
 171 
  
 57 
  
 Förortskommuner 
  
 2 552 
  
 1 000 
  
 282 
  
 139 
  
 Större städer 
  
 11 573 
  
 3 166 
  
 454 
  
 207 
  
 Pendlingskommuner 
  
 5 456 
  
 1 429 
  
 188 
  
 111 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 5 934 
  
 925 
  
 118 
  
 55 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 6 140 
  
 1 348 
  
 149 
  
 70 
  
 Övriga kommuner, 
  
 10 989 
  
 2 560 
  
 325 
  
 170 
  
 mer än 25 000 invånare 
  
 Övriga kommuner, 
  
 8 131 
  
 1 822 
  
 246 
  
 126 
  
 12  
 500-25 
  000 invånare 
  
 Övriga kommuner, 
  
 4 129 
  
 790 
  
 105 
  
 48 
  
 mindre än 12 500 invånare 
  
 Källa: SCB. 
 113 
 Bilaga 4 SOU 2008:56 
  
 Tabell 2. 
  
 B: Sysselsatta i 
  
 de gröna 
  
 näringarna 
  
 2003 
  
 och 
  
 2006, 
  
 olika grupper, 
  
 riksnivå. 
  
 Födelseland 
  
 Sverige 
  
 Norden 
  
 EU 
  
 Övriga världen 
  
 Summa 
  
 (utom Sverige) 
  
 (utom Smith, Lynch och Fin) 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 Män 
  
 Kvinnor 
  
 2006 
  
 55 706 
  
 13 485 
  
 711 
  
 261 
  
 774 
  
 374 
  
 553 
  
 348 
  
 57 744 
  
 14 468 
  
 2003 
  
 56 909 
  
 12 571 
  
 798 
  
 269 
  
 406 
  
 237 
  
 459 
  
 315 
  
 58 572 
  
 13 392 
  
 Källa: SCB. 
  
 Tabell 3. 
  
 C: Arbetstillfällen i de gröna näringarna 2006, baserat på Jobbregistret. 
  
 Anställda 
  
 Företagare 
  
 Prioriterad 
  
 Oprioriterad 
  
 Prioriterad 
  
 Oprioriterad 
  
 (bisyssla) 
  
 (bisyssla) 
  
 Kommungrp 
  
 ej pendl. 
  
 pendl. 
  
 ej pendl. 
  
 pendl.. 
  
 ej pendl. 
  
 pendl. 
  
 ej pendl. 
  
 pendl. 
  
 Summa 
  
 Storstäder 
  
 548 
  
 805 
  
 349 
  
 649 
  
 646 
  
 57 
  
 3 479 
  
 319 
  
 6 852 
  
 Förortskommuner 
  
 1 473 
  
 1 282 
  
 561 
  
 777 
  
 1 881 
  
 120 
  
 5 782 
  
 538 
  
 12 414 
  
 Större städer 
  
 7 586 
  
 2 910 
  
 3 647 
  
 2 451 
  
 8 496 
  
 256 
  
 29 213 
  
 991 
  
 55 550 
  
 Pendlingskommuner 
  
 2 318 
  
 1 707 
  
 1 126 
  
 1 218 
  
 4 038 
  
 133 
  
 8 700 
  
 346 
  
 19 586 
  
 Glesbygdskommuner 
  
 3 057 
  
 1 630 
  
 1 982 
  
 1 172 
  
 4 404 
  
 88 
  
 14 597 
  
 218 
  
 27 148 
  
 Varuproducerande kommuner 
  
 2 089 
  
 1 412 
  
 1 177 
  
 1 215 
  
 5 131 
  
 148 
  
 16 754 
  
 505 
  
 28 431 
  
 Övriga kommuner, mer än 
  
 25 000 invånare 
  
 5 586 
  
 2 407 
  
 2 697 
  
 1 712 
  
 8 285 
  
 186 
  
 18 357 
  
 625 
  
 39 855 
  
 Övriga kommuner, 
  
 12  
 500–25 
  000 invånare 
  
 3 911 
  
 1 765 
  
 2 280 
  
 1 413 
  
 6 290 
  
 104 
  
 15122 
  
 356 
  
 31 241 
  
 Övriga kommuner, mindre än 
  
 12 500 invånare 
  
 1 630 
  
 1 042 
  
 787 
  
 679 
  
 3 066 
  
 107 
  
 6 544 
  
 206 
  
 14 061 
  
 28 198 
  
 14 960 
  
 14 606 
  
 11 286 
  
 42 237 
  
 1 199 
  
 118 548 
  
 4 104 
  
 235 138 
  
 Källa: SCB. 
  
 114 
 Bilaga 5 
 Rapport, Robinson enkätundersökning 
 Walker 
 Demoskop AB,  
 2008-04-19 
  
 115 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 Förord 
 Under hösten 2007 beslutade regeringen att tillsätta en utredning i uppdrag att undersöka hur de gröna näringarna kan bidra till en ökad integration. Jordbruksdepartementet har tillsatt en utredning i syfte att undersöka hur de gröna näringarna (jordbruk, skogsbruk och trädgårdsbruk) kan bidra till ökad integration och minskat utanförskap i samhället för utrikesfödda. 
 En del i utredning har varit att undersöka eventuellt rekryte- ringsbehov och vilka eventuella svårigheter som finns vid rek- rytering av medarbetare till den så kallade gröna sektorn och då med fokus på utrikesfödda. 
 Under mars månad kontaktade Mcdonald, utredare och ansvarig för Utredningen för ökad integration i de gröna näringarna, Demoskop för att tillsammans diskutera ansats till undersökningen. 
 Under april månad genomfördes 450 telefonintervjuer i den gröna näringen. Denna rapport är baserad på de intervjuerna. 
 116 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 Innehållsförteckning 
  
 Huvudfrågeställningar 
  
 TU 
  
 UT  
  
 .................................................................... 
  
 119 
  
 Undersökningens 
  
 TU 
  
 genomförande 
  
 UT 
  
 ................................................... 
  
 119 
  
 Sammanfattning 
  
 TU 
  
 UT 
  
 ............................................................................... 
  
 120 
  
 Anställningsformer 
  
 TU 
  
 UT  
  
 ................................................................ 
  
 120 
  
 Nationalitet 
  
 TU 
  
 på utrikesfödd personal 
  
 UT 
  
 .................................... 
  
 120 
  
 Rekryteringsbehov 
  
 TU 
  
 UT 
  
 ................................................................. 
  
 120 
  
 Rekryteringsvägar 
  
 TU 
  
 UT  
  
 .................................................................. 
  
 120 
  
 Utbildningsnivå 
  
 TU 
  
 UT 
  
 ...................................................................... 
  
 121 
  
 Svårt 
  
 TU 
  
 med rekrytering 
  
 UT 
  
 ............................................................ 
  
 121 
  
 Nystartsjobb 
  
 TU 
  
 UT 
  
 ........................................................................... 
  
 121 
  
 Hinder 
  
 TU 
  
 vid rekrytering av utrikesfödd personal 
  
 UT  
  
 .................. 
  
 121 
  
 Attityder 
  
 TU 
  
 till invandring 
  
 UT  
  
 ........................................................ 
  
 121 
  
 Praktikplatser 
  
 TU 
  
 UT 
  
 ......................................................................... 
  
 122 
  
 Slutsatser 
  
 TU 
  
 UT 
  
 .......................................................................................... 
  
 122 
  
 Koncentration 
  
 TU 
  
 av utrikesfödd personal 
  
 UT  
  
 ................................ 
  
 122 
  
 Rekryteringsvägar 
  
 TU 
  
 UT  
  
 .................................................................. 
  
 122 
  
 Svårigheter 
  
 TU 
  
 vid rekrytering 
  
 UT  
  
 .................................................... 
  
 123 
  
 Nystartsjobb 
  
 TU 
  
 UT 
  
 ........................................................................... 
  
 124 
  
 SFI 
  
 TU  
  
 -utbildning 
  
  på företag 
  
 UT  
  
 ...................................................... 
  
 124 
  
 Rekommendationer 
  
 TU 
  
 UT 
  
 ......................................................................... 
  
 125 
  
 Utbildningsanordnare 
  
 TU 
  
 UT 
  
 ............................................................ 
  
 125 
  
 Konkret 
  
 TU 
  
 förslag kring praktikplatser på företag 
  
 UT  
  
 .................. 
  
 126 
  
 Samarbete 
  
 TU 
  
 med andra delar i svenska samhället 
  
 UT  
  
 ................... 
  
 126 
  
 Anställningsformer 
  
 TU 
  
 UT 
  
 ......................................................................... 
  
 127 
  
 Personalens 
  
 TU 
  
 nationalitet 
  
 UT 
  
 .................................................................. 
  
 128 
  
 Rekryteringar 
  
 TU 
  
 UT 
  
 ................................................................................... 
  
 129 
  
 Framtida 
  
 TU 
  
 rekryteringar 
  
 UT 
  
 .................................................................... 
  
 130 
  
 Rekryteringsvägar 
  
 TU 
  
 UT 
  
 ........................................................................... 
  
 131 
  
 117 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 Rekryteringsvägarnas 
  
 TU 
  
 kvalitet 
  
 UT  
  
 ......................................................... 
  
 132 
  
 Önskad 
  
 TU 
  
 utbildningsnivå 
  
 UT  
  
 .................................................................. 
  
 133 
  
 Svårt 
  
 TU 
  
 att få tag på medarbetare 
  
 UT 
  
 ........................................................ 
  
 135 
  
 Orsaker 
  
 TU 
  
 till svårigheter att rekrytera medarbetare 
  
 UT  
  
 ........................ 
  
 136 
  
 Kännedom 
  
 TU 
  
 om nystartsjobb 
  
 UT 
  
 ............................................................ 
  
 138 
  
 Intressant 
  
 TU 
  
 att rekrytera utifrån nystartsjobb 
  
 UT  
  
 ................................. 
  
 139 
  
 Hinder 
  
 TU 
  
 för att rekrytera utlandsfödda 
  
 UT 
  
 ............................................ 
  
 140 
  
 Attityder 
  
 TU 
  
 till invandring 
  
 UT  
  
 .................................................................. 
  
 141 
  
 Intresse 
  
 TU 
  
 att erbjuda praktikplatser 
  
 UT 
  
 .................................................. 
  
 142 
  
 118 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 Huvudfrågeställningar 
 Undersökningens huvudfrågeställningar har varit följande: 
  
 Rekryteringsbehov 
  
 Utbildningsnivå på potentiella medarbetare 
  
 Rekryteringskanaler 
  
 Problematik vid rekrytering 
  
 Attityd till invandring 
  
 Benägenhet att underlätta rekrytering och integrering av utrikes- födda 
  
 Undersökningens genomförande 
 Undersökningen genomfördes via 450 telefonintervjuer i den gröna näringen, den gröna näringen definieras i detta sammanhang vara jordbruk, skogsbruk och trädgårdsbruk. 
 För att identifiera branscher tillhörande den gröna näringen gjordes urvalet utifrån  
 SNI-koder. 
  Efter att de rätta verksamhets- områdena hade identifierats så gjordes det ett stratifierat urval enligt följande fördelning: 
  
 150 intervjuer inom skogsbruk 
  
 150 intervjuer inom jordbruk 
  
 150 intervjuer inom trädgårdsbruk 
  
 Vid varje telefonintervju söktes ägare eller högsta chef på företaget. I denna rapport kommer jämförelser även att göras med två andra undersökningar som Demoskop har genomfört; Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät 2007 som avser organisationens medlemsföretag samt Robinson värderingsundersökning 2007 (2 500 intervjuer mot allmänheten) där jämförelser kring allmän- 
 heten attityder till invandring görs. 
 Undersökningen genomfördes mellan den  
 2–14 
  april 2008. 
 119 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 Sammanfattning 
 Anställningsformer 
 Andelen utrikesfödd personal finns främst inom heltid- och säsongs- anställd personal. En majoritet av dessa finns inom trädgårds- sektorn. Ytterst få har angett att de använder sig av s.k. svart arbetskraft, det kan dock finnas ett mörkertal här gällande svart arbetskraft. 
 Nationalitet på utrikesfödd personal 
 Östeuropeiska länder är främst representerade i de företag som har utrikesfödd personal. Främst är det Polen som är representerat. Detta gäller samtliga tre sektorer. I jordbrukssektorn är även utrikesfödd personal med lettiskt, finländsk, danskt och estniskt bakgrund representerad. 
 Rekryteringsbehov 
 Framtidstron är någorlunda positiv, en femtedel av företagen tror de kommer att rekrytera ännu fler de kommande sex månaderna. Främst gäller detta företag inom skogsbruk eller med  
 6–9 
  anställda där en tredjedel kommer att rekrytera fler än tidigare. Majoriteten kommer dock att rekrytera ungefär lika många som hittills och ungefär en tredjedel planerar ingen rekrytering alls. 
 Rekryteringsvägar 
 Informella kontakter är den främsta kanalen som används. Det är även den rekryteringskanal som företagen är mest nöjda med. Arbetsförmedlingen och spontanansökningar är två kanaler som används men inte i lika stor utsträckning. Den gröna sektorns egen satsning Gronajobb.se används av en ytterst liten andel bland före- tagarna. 
 Kvalitén på rekryteringskanalerna varierar men främst är det, förutom de informella kontakterna, rekryteringar via utbildnings- anordnare och spontanansökningar som anses fungera bäst. 
 120 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 Utbildningsnivå 
 Praktisk gymnasieutbildning och eftergymnasial yrkesutbildning är det som mest. Företag med utrikesfödd personal är de som i högre utsträckning än andra inte efterfrågar någon särskild utbildnings- nivå. 
 Svårt med rekrytering 
 Två tredjedelar av företagen anser att det är svårt med rekrytering av medarbetare. Främst gäller detta inom jordbruk samt bland före- tag med  
 6–9 
  anställda. Faktorer som främst påverkar svårigheten med rekryteringar är bristen på personal med rätt yrkeserfarenhet eller utbildning. Andra faktorer som nämns är höga lönekrav samt brister hos arbetsförmedlingen. 
 Nystartsjobb 
 Cirka sju av tio känner till de nya reglerna om nystartsjobb. Där- emot är intresset totalt sett till att rekrytera personal med utländsk härkomst något under medel. Lägst intresse finns bland skogsbruk medan högst intresse finns i storstäderna samt på företag som redan har utrikesfödd personal. 
 Hinder vid rekrytering av utrikesfödd personal 
 Det främsta hindret för rekrytering av utrikesfödd personal är språksvårigheter. Få anser däremot att kulturella skillnader är ett hinder vid rekrytering av utrikesfödd personal. 
 Attityder till invandring 
 Företagarna inom den gröna sektorn är överlag mer positiva till invandring än allmänheten i Sverige. Man ställer däremot krav på invandrare, exempelvis anser sju av tio företagare att de bör anamma svenska seder och bruk. Fyra av tio anser också att arbetskraftsinvandringen till Sverige måste öka för att välfärden ska klaras. 
 121 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 Praktikplatser 
 Intresset att erbjuda praktikplatser i anslutning till  
 SFI-utbildning 
  får ett något svalt mottagande. Tre av tio är intresserade av denna typ av integrering medan fyra av tio inte alls är intresserade. Störst motstånd finns i skogsbruket. 
 Slutsatser 
 Koncentration av utrikesfödd personal 
 Bland utrikesfödd personal utgör hälften polacker. Många kommer även från andra östeuropeiska länder. Den östeuropeiska domi- nansen kan sannolikt hänföras till såväl närhet som tradition. Den utrikesfödda personalen från Östeuropa är med stor sannolikhet inte personer som har som mål att permanent bosätta sig i Sverige och integreras i samhället utan de är snarare här för att tjäna pengar och därefter åka tillbaka till sitt hemland. 
 Rekryteringsvägar 
 Informella kontakter är den kanal som företagarna anser fungera bäst. Via denna kanal får man ofta referenser via en trovärdig person som man känner. På mindre orter så kan det även vara så att personerna redan känner varandra. Företagarna slipper även en hel del administrativt jobb som krävs vid en mer formell rekryte- ringskanal som Arbetsförmedlingen. 
 Tidigare undersökningar som Demoskop genomfört visar att företag på mindre orter och för praktiska yrken ofta hjälper varandra med anställda. Fluktuationer i marknaden kan exempelvis göra att något företag måste friställa personal medan ett konkur- rerande företag måste anställa. Detta sköts då ofta på ett informellt sätt mellan de aktuella företagen och de anställda. 
 Produkterna inom de gröna näringarna medför också att rekryteringar ofta måste ske snabbt. Det kan vara skörd som ska bärgas, skog som ska avverkas eller planteras eller grödor som måste plockas/rensas. Detta måste i många fall ske snabbt med stor flexibilitet och kort framförhållning. Då har man oftast inte tid att gå igenom en formell process med ansökningstid och intervjuer. 
 122 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 Spontanansökningar är också en rekryteringskanal man är nöjd med, det naturliga här är att personen ifråga ofta redan har visat sig vara initiativrik och motiverad till att börja jobba. 
 Satsningen Gronajobb.se har däremot nyttjats av få och mot- tagandet är svalt. Gronajobb.se kan med stor sannolikhet vara ett komplement till arbetsförmedlingens tjänster som gröna sektorn är mindre nöjd med. Gronajobb.se kan även konkurrera med övriga Internet/rekryteringsföretag då webbplatsen är nischad mot den gröna sektorn. Rekrytering via internet medför också att personal kan sökas med en större geografisk spridning, däremot ska man vara medveten om att flyttbenägenheten för ett  
 säsongsjobb-, 
 projekt-, 
  deltidsanställning i många fall kan vara obefintlig utan en sådan rekrytering görs ofta på det lokala planet. 
 Positivt är även att företagen generellt sett är nöjda med rekry- tering via utbildningsanordnare, vilket är en bra grund för att planera och utveckla möjligheten till praktikplatser på företag via  
 SFI-utbildningen. 
  De som är mest nöjda med utbildningsanordnare är även de företag som redan i nuläget har utrikesfödd personal. 
 Svårigheter vid rekrytering 
 Målgruppen som bör nischas mot den gröna sektorn är främst de som har praktisk utbildning eller yrkeserfarenhet i den gröna sektorn. Detta beror på att företagen främst anger att svårigheterna vid rekryteringar är att personen inte har rätt utbildning eller yrkeserfarenhet. 
 Andra aspekter är höga lönekrav samt lågstatus jobb. Man bör här vara försiktig så att inte integrationen av utrikesfödda skapar en andra klassens medborgare med lägre lönekrav. Det emotionella värdet att känna att ens jobb uppskattas och är viktigt ska heller inte underskattas, här har hela gröna näringen ett ansvar att kommunicera vikten av jobben i den gröna näringen. 
 Det finns även ett geografiskt problem vid rekryteringar på mindre orter då läget kan uppfattas som mindre attraktivt geografiskt, medan storstäder anser att bostäder är det största problemet. 
 123 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 Nystartsjobb 
 Majoriteten känner till de nya reglerna för nystartsjobb, däremot är företagen mindre angelägna att anställa utrikesfödda enligt de nya reglerna. 
 Det är inte attityden till invandring som är problemet, utan språksvårigheterna. Oavsett ifall företagaren får rabatterad arbets- givaravgift är utgångsläget för den anställde och företagaren inte det bästa då det redan från början finns kommunikationssvårig- heter. Då är det betydligt enklare för företagaren att anställa svenskfödd personal och ändå få rabatterad arbetsgivaravgift. 
 Språksvårigheter bör inte endast vara att den utrikesfödda per- sonalen inte kan svenska. Många utrikesfödda kommer från länder som har en historik vilket medför att det kan finnas språkkun- skaper inom franska, portugisiska, engelska och tyska. Så är inte alltid fallet bland svenska företag i den gröna näringen och här försvinner då en möjlighet att kommunicera på ett gemensamt andra språk. Målet bör dock vara att kommunicera på svenska, annars förloras syftet helt med  
 SFI-utbildning 
  och praktikplats. 
 Företagare poängterar att det inte är den rabatterade arbets- givaravgiften som är det viktigaste utan att det sker en bra rek- rytering avseende erfarenhet och utbildning. I företag av den mindre storleken är en nyanställning ett stort åtagande i form av tid och finansiellt risktagande. De resurser som finns i stora företag i form av introduktionstid och liknande finns inte i mindre företag utan den anställde måste fort axla ett ansvar och kunna genomföra arbetsuppgifterna. 
  
 SFI-utbildning 
  på företag 
 I undersökningen ställdes frågan hur stort intresset var att erbjuda praktikplatser åt de personer som går  
 SFI-utbildning. 
  Intresset var delvis svagt men förutsättningarna för ett samarbete finns där. Den gröna näringen är inte främmande för utrikesfödd personal. Inom samtliga branscher finns det en andel av utrikesfödd personal och då inom de flesta anställningsformer. 
 En av de rekryteringskanaler man främst är nöjd är utbildnings- anordnare. Detta visar att företagen inte är främmande att sam- arbeta med parter inom utbildningsområdet, vilket borgar för att även  
 SFI-utbildning 
  kan mottas positivt. Här krävs dock känne- 
 124 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 dom kring de olika sektorerna och yrkesutövning vilket utbild- ningsanordnare med stor sannolikhet kan bistå med. 
 Även den positiva attityden till invandring ger bra förutsätt- ningar för att integrera utrikesfödda inom den gröna sektorn. Här är det däremot mycket viktigt att SFI lever upp till sin roll och att företagen får rätt stöd när det gäller de språksvårigheter som före- kommer. Den målgrupp som går i  
 SFI-utbildning 
  är oftast utrikes- födda i ett icke europeisk land och avståndet är inte bara längre bort geografiskt sett jämfört med exempelvis Polen. Avståndet kulturellt och religiöst sett kan vara än större. 
 Det eventuella motstånd som kan finnas gällande att erbjuda praktikplatser åt  
 SFI-elever 
  är att de kan konkurrera ut andra prospekts. Detta kan även bli väldigt påtagligt i mindre orter där många ofta känner varandra. Det är inte bara  
 SFI-elever 
  som är målgruppen för platser på företag, det finns även andra personer i arbetsmarknadsåtgärder, elever på naturbruksgymnasier eller mot- svarande utbildningar. 
 En lyckad integration via praktikplatser i den gröna näringen måste ske med all annan integrering; skola, fritid, jobb åt med- följande och sist men inte minst samhället Sverige, det kan inte endast ske som en enskild del. 
 Företagen måste även ha tillgång till bra support och matchning måste bli rätt, en felrekrytering kan slå väl hårt mot både den anställde och företaget och helt stjälpa syftet, dvs. resurs i företaget samt integrering. 
 Rekommendationer 
 För att fortsätta utreda rekryteringar samt möjligheten med praktikplatser för  
 SFI-studenter 
  bör följande genomföras: 
 Utbildningsanordnare 
 Man bör undersöka under vilka former företagen jobbar med utbildningsanordnare, är det exempelvis under mässor eller med syokonsulent eller motsvarande. 
 125 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 Konkret förslag kring praktikplatser på företag 
 För att verkligen kunna ta ställning till huruvida praktikplatser för  
 SFI-studenter 
  är intressant bör man diskutera fram ett förslag tillsammans med representanter från berörda parter. Man bör också diskutera utifrån termer av andra arbetsmarknadsåtgärder och utbildningar på tilltänkta orter. 
 Samarbete med andra delar i svenska samhället 
 Företagen bör få hjälp på kommunalnivå för att skapa bättre förutsättningar och matchning företag, anställd och bostadsort. Rätt person ska matchas mot rätt ort för  
 SFI-utbildning 
  och i många fall är det även hela familjer som berörs. 
 126 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 Anställningsformer 
 En majoritet av de tillfrågade har svenskfödd heltidsanställd per- sonal. Cirka en femtedel av de tillfrågade företagen har utrikesfödd heltidsanställd 
 TPF 
  
 1 
  
 FPT 
 . Den utrikesfödda personalen finns främst inom branscherna trädgård och jordbruk. Den mest förekommande anställningsformen för utrikesfödda är säsongsanställning eller hel- tidsanställning. 
 Anställningsformer 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
  
 % 
  
 Vilka typer av anställningsformer har företaget haft det senaste året? 
  
 100 
  
 Samtliga 
  
 80 
  
 Jordbruk 
  
 Skogsbruk 
  
 Trädgård 
  
 60 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 95 
  
 40 
  
 20 
  
 35 
  
 28 
  
 19 
  
 16 
  
 14 
  
 9 
  
 6 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 d 
  
 dd 
  
 kfödd 
  
 född 
  
 dd 
  
 -utrikesfödd 
  
 ö 
  
 d 
  
 ö 
  
 svenskfödd 
  
 dd 
  
 fö 
  
 dd 
  
 född 
  
 -sven 
  
 ut 
  
 -sv 
  
 k 
  
 - 
  
 skf 
  
 - 
  
 e 
  
 ut 
  
 sf 
  
 - 
  
 sk 
  
 - 
  
 utrikes 
  
 s 
  
 es 
  
 sve 
  
 utrik 
  
 ike 
  
 s 
  
 ik 
  
 ens 
  
 ven 
  
 r 
  
 - 
  
 r 
  
 d 
  
 i 
  
 - 
  
 Deltid 
  
 d 
  
 ad 
  
 - 
  
 t 
  
 ft 
  
 t 
  
 t 
  
 rän 
  
 än 
  
 äs 
  
 sk 
  
 He 
  
 He 
  
 De 
  
 i 
  
 d 
  
 i 
  
 s 
  
 sad 
  
 Säsong 
  
 ong 
  
 raf 
  
 a 
  
 l 
  
 lt 
  
 l 
  
 g 
  
 egr 
  
 S 
  
 et 
  
 art 
  
 rbetskr 
  
 kt/tidsbe 
  
 b 
  
 rb 
  
 a 
  
 e 
  
 rojekt/tids 
  
 Svar 
  
 a 
  
 Sv 
  
 t 
  
 Proj 
  
 P 
  
 April 2008 
 Cirka fyra av tio har deltidsanställd svensk personal. Främst gäller detta inom trädgård och jordbruk. Av de tillfrågade är det cirka en tiondel som har deltidsanställd utrikesfödd personal. Andelen utrikesfödda deltidsanställda är högst inom trädgårdsbruk och lägst inom skogsbruk. 
 De projekt/tidsbegränsade anställningarna av svenskfödd finns i mindre än två femtedelar av de tillfrågade företagen. Denna anställningsform bland svenskfödda är den minst förekommande i 
  
 1 
  
 TP PT  
 Utrikesfödd avser i detta sammanhang personer som inte är födda i Norden. 
 127 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 de gröna näringarna. Sex procentandelar av företagen har någon form av projekt/tidsbegränsad anställning av utrikesfödda. 
 I trädgårdssektorn finns framför allt den svenskfödda personal som är säsongsanställd, vilket är detsamma bland den utrikesfödda personalen. Gällande säsongsanställda är detta den anställnings- form där skillnaden mellan andelen svenskfödd och utrikesfödd personal är som minst. 
 Personalens nationalitet 
 Andelen utrikesfödda finns främst inom trädgårdssektorn och därefter jordbruksektorn. Representationen av anställda med ursprung från östeuropeiska länder är hög. I samtliga företag som har utrikesfödd personal kommer dessa främst från Polen. Nästan 50 procentandelar av de företag som har utrikesfödd personal har medarbetare från Polen. Av de i trädgårdssektorn som har utrikes- född personal är 49 procentandelar från Polen, och motsvarande 46 procentandelar i jordbruk och skogsbruk. 
 Personalens nationalitet 
 Bas: Om har utrikesfödd personal, 161 intervjuer 
  
 % 
  
 50 
  
 Samtliga 
  
 Jordbruk 
  
 Skogsbruk 
  
 Trädgård 
  
 40 
  
 30 
  
 46 
  
 20 
  
 10 
  
 15 
  
 11 
  
 9 
  
 7 
  
 6 
  
 5 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 2 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 1 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 0 
  
 Polen 
  
 Tyskland 
  
 Finland 
  
 Rumänien 
  
 Ukraina 
  
 Estland 
  
 Ryssland 
  
 Norge 
  
 Kroatien 
  
 Bosnien-Hercegovina 
  
 Libanon 
  
 Nederländerna 
  
 Vietnam 
  
 Marocko 
  
 Övrigt 
  
 128 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 Andra länder som är representerade bland den utrikesfödda personalen är Litauen, Tyskland, Lettland, Finland. Skogsbruk är den sektorn de främst är representerade i. En mindre represen- tation finns också av icke europeiska nationaliteter i de tillfrågade företagen. Främst gäller detta trädgårdssektorn som anställer personal från Thailand. 
 Rekryteringar 
 Totalt bland företagen finns ett visst rekryteringsbehov. I genom- snitt har företagen försökt rekrytera 2,1 personer under de senaste sex månaderna. 
 Försökt att rekrytera 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 Hur många medarbetare har ni sammanlagt FÖRSÖKT rekrytera till ditt företag under de senaste 6 månaderna? 
  
 Försökt 
  
 Lyckats 
  
 Samtliga 
  
 12 
  
 3 
  
 5 
  
 14 
  
 21 
  
 46 
  
 3 
  
 2,1 
  
 1,7 
  
 Jordbruk 
  
 6 
  
 3 
  
 5 
  
 11 
  
 21 
  
 54 
  
 3 
  
 0,9 
  
 0,6 
  
 2,4 
  
 2,0 
  
 Skogsbruk 
  
 15 
  
 3 
  
 5 
  
 16 
  
 22 
  
 39 
  
 3 
  
 5,2 
  
 4,3 
  
 Trädgård 
  
 19 
  
 6 
  
 7 
  
 17 
  
 15 
  
 37 
  
 3 
  
 Under 5 anställda 
  
 8 
  
 2 
  
 9 
  
 22 
  
 58 
  
 6 
  
 0,7 
  
 0,5 
  
 6-9 
  anställda 
  
 5 
  
 5 
  
 6 
  
 18 
  
 26 
  
 41 
  
 1,3 
  
 0,8 
  
 Över 10 anställda 
  
 25 
  
 6 
  
 7 
  
 15 
  
 12 
  
 36 
  
 2 
  
 5,0 
  
 4,3 
  
 Storstad 
  
 6 
  
 1 
  
 6 
  
 9 
  
 36 
  
 42 
  
 0 
  
 1,1 
  
 0,8 
  
 Övriga städer 
  
 17 
  
 5 
  
 3 
  
 11 
  
 16 
  
 48 
  
 5 
  
 2,9 
  
 2,3 
  
 Övriga landet 
  
 7 
  
 2 
  
 7 
  
 15 
  
 23 
  
 46 
  
 2 
  
 1,6 
  
 1,2 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 17 
  
 5 
  
 7 
  
 17 
  
 15 
  
 37 
  
 2 
  
 3,7 
  
 3,2 
  
 0% 
  
 20% 
  
 40% 
  
 60% 
  
 80% 
  
 100% 
  
 5- 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 1 
  
 Ingen 
  
 Vet ej/Ej svar 
  
 April 2008 
 129 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 Trädgårdssektorn har i genomsnitt försökt rekrytera 5,2 personer medan man inom skogsbruk genomsnitt försökt rekrytera 2,4 per- soner. Inom jordbruk så har man försökt rekrytera 1 person. 
 Vid jämförelse mellan antalet rekryteringar som man försökt göra och antalet lyckade rekryteringar har inte matchningen utlyst tjänst och anställd lyckats fullt ut. 
 Framtida rekryteringar 
 Företagen inom den gröna näringen kommer fortsätta att rekrytera i framtiden. En fjärdedel av företagen anger att de troligtvis kom- mer rekrytera fler än vad de gjort de senaste sex månaderna. Här kan en faktor som säsong spela stor roll. 
 Trolig rekrytering det närmaste halvåret 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 Tror du att ni under de kommande 6 månaderna kommer att rekrytera fler eller färre medarbetare än ni gjort under de senaste 6 månaderna eller blir det ungefär som hittills? 
  
 Samtliga 
  
 23 
  
 38 
  
 7 
  
 30 
  
 2 
  
 Jordbruk 
  
 20 
  
 39 
  
 4 
  
 34 
  
 3 
  
 Skogsbruk 
  
 29 
  
 35 
  
 9 
  
 25 
  
 2 
  
 Trädgård 
  
 19 
  
 41 
  
 7 
  
 30 
  
 2 
  
 4-5 
  anställda 
  
 16 
  
 42 
  
 4 
  
 35 
  
 2 
  
 6-9 
  anställda 
  
 32 
  
 33 
  
 7 
  
 27 
  
 Över 10 anställda 
  
 21 
  
 38 
  
 10 
  
 26 
  
 4 
  
 Storstad 
  
 24 
  
 36 
  
 1 
  
 39 
  
 0 
  
 Övriga städer 
  
 21 
  
 38 
  
 10 
  
 30 
  
 3 
  
 Övriga landet 
  
 24 
  
 38 
  
 5 
  
 30 
  
 2 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 22 
  
 43 
  
 11 
  
 22 
  
 2 
  
 0% 
  
 20% 
  
 40% 
  
 60% 
  
 80% 
  
 100% 
  
 Fler 
  
 Ungefär som hittills 
  
 Färre 
  
 Ingen rekrytering planeras 
  
 Vet ej/ej svar 
  
 130 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 Rekryteringsvägar 
 Den rekryteringsväg som främst används är informella kontakter. Totalt använder sig 73 procentandelar av informella kontakter, dvs. personliga kontakter. 
 Två andra viktiga kanaler är arbetsförmedlingens tjänster samt spontanansökningar som kommer in till företaget. Företag som har utrikesfödd personal har i högre utsträckning än andra företag rekryterat via spontanansökningar. Företagen inom jordbruk använder dock i mindre utsträckning än övriga branscher arbets- förmedlingen och spontanansökningar som rekryteringskanaler. 
 Rekryteringsvägar 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 % 
 100 
  
  Samtliga 
  
 SvN Rekryteringsenkät 2007 
  
 80 
  
 Jordbruk 
  
 Skogsbruk 
  
 60 
  
 Trädgård 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 40 
  
 73  
 71 
  
 53 
  
 51 
  
 54 
  
 20 
  
 40 
  
 39 
  
 30 
  
 25 
  
 30 
  
 26 
  
 18  
 12 
  
 6 
  
 4 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 0 
  
 7 
  
 0 
  
 ter 
  
 n 
  
 ing 
  
 . 
  
 s 
  
 nat 
  
 r 
  
 a 
  
 et) 
  
 k 
  
 er 
  
 dnare 
  
 b 
  
 ttjänster 
  
 etag 
  
 utomland 
  
 n 
  
 sva 
  
 kontak 
  
 b 
  
 A 
  
 n 
  
 Spontanansö 
  
 s 
  
 ronajo 
  
 ör 
  
 ej/ej 
  
 er 
  
 n 
  
 t 
  
 lla 
  
 Int 
  
 Bell 
  
 ngsanor 
  
 e 
  
 ngsf 
  
 n 
  
 Ve 
  
 e 
  
 ven 
  
 G 
  
 ter 
  
 Johnson 
  
 ing 
  
 rm 
  
 ldni 
  
 I 
  
 Bem 
  
 Info 
  
 ingen 
  
 (ä 
  
 öretag/Headhunter 
  
 ter 
  
 bi 
  
 Rekryteringsf 
  
 Andra 
  
 Rekry 
  
 edl 
  
 edut 
  
 m 
  
 m 
  
 ör 
  
 e 
  
 sf 
  
 rbet 
  
 bet 
  
 Ar 
  
 Clark 
  
 April 2008 
  
 En tredjedel av företagen använder sig av annonsering i exempelvis tidningar. I den gröna näringen finns även ett visst samarbete med någon form av utbildningsanordnare när det gäller rekrytering. En 
 131 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 femtedel av företagen anger att de använt sig av denna rekryterings- kanal. 
 Gronajobb.se som specialiserat sig som rekryteringskanal inom den gröna näringen har däremot använts av totalt 6 procentandelar av företagen. Då främst av företag inom jordbruk. 
 Jämförelsevis mellan den gröna näringen samt Svenskt Närings- livs rekryteringsenkät 2007 så använder sig den gröna näringen i mindre utsträckning av övriga rekryteringskanaler förutom infor- mella kontakter. 
 Rekryteringsvägarnas kvalitet 
 Den rekryteringskanal företagen främst är nöjd med är informella kontakter. Nio av tio som använt denna kanal anser att det fungerat ganska eller mycket bra. 
 Rekryteringsvägarnas kvalitet - Mycket/ganska bra 
 Bas: Efter de rekryteringsvägar som används 
  
 Hur tycker du att rekryteringsvägarna du använder fungerar? 
  
 100 
  
 % 
  
 Samtliga 
  
 SvN Rekryteringsenkät 2007 
  
 Jordbruk 
  
 Skogsbruk 
  
 80 
  
 Trädgård 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 60 
  
 40 
  
 93 
  
 91 
  
 78 
  
 76 
  
 76 
  
 70 
  
 74 
  
 66 
  
 64 
  
 64 
  
 20 
  
 29 
  
 0 
  
 gsanordnare 
  
 tanan 
  
 Annonsering 
  
 Gronajobb 
  
 kontakter 
  
 sökan 
  
 Internet) 
  
 .se 
  
 Informella 
  
 n 
  
 ildnin 
  
 Spon 
  
 lingen 
  
 (äve 
  
 Samarbete 
  
 med 
  
 utb 
  
 Arbetsförmed 
  
 April 2008 
 132 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 Företagen är också mycket nöjda med rekrytering via en utbild- ningsanordnare. Åtta av tio som använt sig av den rekryterings- kanalen anser att den fungerar ganska eller mycket bra. Mest nöjda är de företag med utrikesfödd personal som använt sig av utbild- ningsanordnare medan de inom trädgård är minst nöjda. 
 Tre fjärdedelar anser att spontanansökningar fungerar ganska eller mycket bra. Företag inom sektorn Trädgård är de som är mest nöjda med denna rekryteringskanal. 
 Sju av tio anser att annonsering fungerar bra. 
 Gällande rekryteringskanalen Gronajobb.se så anser tre av tio att det har fungerat ganska eller mycket bra. 
 Önskad utbildningsnivå 
 Den utbildningsnivå som mest efterfrågas är praktisk snarare än teoretisk. Den mest eftersökta utbildningen är praktisk utbildning från gymnasiet. Över hälften av de tillfrågade vill att medarbetarna ska ha denna utbildningsnivå. Fyra av tio företag anser också att eftergymnasial yrkesutbildning/specialutbildning är attraktiv. 
 Önskad utbildningsnivå hos medarbetare 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 Vilken utbildningsnivå vill ni att de medarbetare ni söker ska uppfylla? 
  
 % 
  
 Samtliga 
  
 60 
  
 SvNRekryteringsenkät 2007 
  
 Jordbruk 
  
 Skogsbruk 
  
 40 
  
 Trädgård 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 54 
  
 20 
  
 32 
  
 35 
  
 39 
  
 35 
  
 25 
  
 26 
  
 27 
  
 19 
  
 13 
  
 1 
  
 1 
  
 5 
  
 0 
  
 Inga särskilda utbildningskrav 
  
 Gymnasieskola, praktisk 
  
 G ymnasieskola, teoretisk 
  
 Eftergymnasial yrkesutbildning/specialutbildning 
  
 Högskola/universitetsutbild ning 
  
 Forskarutbildning 
  
 Vet ej/ej svar 
  
 1 
  
 133 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 De inom trädgårdsbruk anser i högre utsträckning än de andra verksamhetsområdena att det inte behövs några särskilda utbild- ningskrav. Skogsbruk efterfrågar i högre utsträckning praktiskt gymnasieutbildning än företagen inom trädgård och jordbruk. 
 En annan utbildningsform som efterfrågas är eftergymnasial yrkesutbildning. Detta gäller främst inom skogs- och trädgårds- bruk. 
 Endast två av tio anser att teoretisk gymnasieskoleutbildning och en av tio anser att  
 högskole-/universitetsutbildning 
  är nödvän- dig. Utbildningskraven är något högre bland de företag som finns i storstäderna än i övriga landet. 
 De företag som har utrikesfödd personal anser i högre utsträck- ning att det inte krävs några direkta utbildningskrav. 
 Jämfört med Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät så är behovet av teoretisk utbildning bland Svenskt Näringslivs medlemsföretag större än bland företag inom den gröna näringen. 
 134 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 Svårt att få tag på medarbetare 
 Inom samtliga verksamhetsområden finns det problem med att få tag på medarbetare. Över hälften av företag som är tillfrågade anser att det är problem med att få tag på de medarbetare som man söker. En tredjedel anser att det är stora problem att få tag på med- arbetare. 
 Svårt att få tag på medarbetare? 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 Är det svårt att få tag på de medarbetare ni söker? 
  
 Samtliga 
  
 39 
  
 27 
  
 29 
  
 5 
  
 Jordbruk 
  
 47 
  
 27 
  
 23 
  
 4 
  
 Skogsbruk 
  
 30 
  
 25 
  
 39 
  
 5 
  
 Trädgård 
  
 41 
  
 31 
  
 24 
  
 4 
  
 4-5 
  anställda 
  
 41 
  
 23 
  
 27 
  
 9 
  
 6-9 
  anställda 
  
 35 
  
 29 
  
 34 
  
 1 
  
 Över 10 anställda 
  
 43 
  
 28 
  
 26 
  
 3 
  
 Storstad 
  
 37 
  
 28 
  
 34 
  
 0 
  
 Övriga städer 
  
 43 
  
 27 
  
 26 
  
 4 
  
 Övriga landet 
  
 37 
  
 26 
  
 31 
  
 6 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 37 
  
 34 
  
 27 
  
 2 
  
 0% 
  
 20% 
  
 40% 
  
 60% 
  
 80% 
  
 100% 
  
 Nej 
  
 Ja, vissa problem 
  
 Ja, stora problem 
  
 Vet ej/ej svar 
  
 April 2008 
 Företag inom skogsbruk upplever i högre utsträckning än andra att det är problematiskt att hitta medarbetare. Problem med att hitta medarbetare är lägst inom jordbruksområdet. 
 135 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 Orsaker till svårigheter att rekrytera medarbetare 
 Samtliga anser att det är brist på rätt yrkeserfarenhet som gör att det är svårt att rekrytera medarbetare. En annan orsak är också brist på personer med rätt utbildning. Fyra av tio anser att det är svårt att få personer med rätt utbildning. Jämfört med Svenskt Näringslivs medlemsföretag så anser företag i den gröna näringen att problematiken med yrkeserfarenhet och rätt utbildning gene- rellt sett är något mindre. 
 Orsaken till svårigheter med att få medarbetare 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 Vad anser du är de allra viktigaste orsakerna till att det är svårt för ditt företag att få tag i de medarbetare ni har behov av? 
  
 % 
  
 80 
  
 Samtliga 
  
 SvN Rekryteringsenkät 2007 
  
 60 
  
 Jordbruk 
  
 Skogsbruk 
  
 40 
  
 Trädgård 
  
 76 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 68 
  
 52 
  
 20 
  
 39 
  
 18 
 14 
  
 17 
  
 13  
 8 
  
 12 
  
 9 
  
 8 
  
 3 
  
 6 
  
 3 
  
 3 
  
 3 
  
 2 
  
 14 
  
 2 
  
 3 
  
 0 
  
 t 
  
 g 
  
 v 
  
 v 
  
 yrket 
  
 stad 
  
 a 
  
 bb 
  
 obb 
  
 e 
  
 bb 
  
 vrigt 
  
 r 
  
 jsva 
  
 e 
  
 ra 
  
 ti 
  
 jobb 
  
 k 
  
 tjo 
  
 k 
  
 renh 
  
 dnin 
  
 nek 
  
 vens 
  
 lågstatusyr 
  
 jo 
  
 Ö 
  
 bil 
  
 lö 
  
 attrak 
  
 fö 
  
 få 
  
 bo 
  
 var 
  
 /skiftj 
  
 ngs 
  
 ej/ 
  
 a 
  
 se 
  
 att 
  
 tta 
  
 s 
  
 S 
  
 so 
  
 eserf 
  
 ut 
  
 öga 
  
 i 
  
 et 
  
 ligt 
  
 s 
  
 e 
  
 hi 
  
 per 
  
 etstid 
  
 sä 
  
 intre 
  
 V 
  
 rätt 
  
 h 
  
 ljand 
  
 att 
  
 k 
  
 r 
  
 k 
  
 a 
  
 / 
  
 ä 
  
 yr 
  
 Fö 
  
 illräc 
  
 m 
  
 unsk 
  
 arb 
  
 t 
  
 rätt 
  
 ed 
  
 O 
  
 jobb 
  
 De 
  
 ö 
  
 m 
  
 med 
  
 ner 
  
 hos 
  
 inte 
  
 medf 
  
 Proble 
  
 nde 
  
 bekvä 
  
 m 
  
 löne 
  
 per 
  
 so 
  
 Brister 
  
 n 
  
 rt för 
  
 a 
  
 Lå 
  
 rsoner 
  
 å 
  
 /orte 
  
 Brist 
  
 O 
  
 å 
  
 ist 
  
 p 
  
 n 
  
 Sv 
  
 åpe 
  
 ione 
  
 p 
  
 Br 
  
 g 
  
 Brist 
  
 Re 
  
 April 2008 
 Företag inom skogsbruk anser i högre utsträckning att det är brist på personer med rätt yrkeserfarenhet än företagen inom jordbruk och trädgård. 
 En annan aspekt som anses vara ett hinder för rekrytering är att medarbetare har för höga lönekrav. Detta gäller främst inom skogsbruk. Andra faktorer som nämns som problem är oattraktiv 
 136 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 tätort/region, ointresse för yrke, bostad och svårt för medföljande att få jobb. 
 Företag i storstäderna anser i lägre utsträckning att det är svårt att få personal med rätt yrkeserfarenhet samt rätt utbildning. Däremot anses problematiken i högre utsträckning än övriga bostadsorter vara att det är svårt att hitta bostäder. 
 Företag med utrikesfödd personal nämner också brister på kun- skaper i svenska som aspekt som hämmar rekrytering av personal. 
 137 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 Kännedom om nystartsjobb 
 Generellt sett känner knappt sju av tio till de nya reglerna kring nystartsjobben. Kännedomen kring reglerna för nystartsjobbet är däremot lägst bland de företag som har ett mindre antal medarbe- tare anställda och högst bland dem som har fler än tio anställda. 
 Företag i storstäder känner i högre utsträckning till de nya reglerna kring nystartsjobb än övriga landet. 
 Kännedom om nystartsjobb 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 De nya reglerna kring nystartsjobb innebär att du har möjlighet att få ekonomisk ersättning motsvarande hela arbetsgivaravgiften genom att rekrytera personer som varit arbetslösa minst ett år. Reglerna innebär att det antal år som den person du anställer varit arbetslös är lika med det antal år du inte behöver betala arbetsgivaravgift. Känner du till denna möjlighet? 
  
 Samtliga 
  
 66 
  
 Jordbruk 
  
 65 
  
 Skogsbruk 
  
 66 
  
 Trädgård 
  
 71 
  
 4-5 
  anställda 
  
 59 
  
 6-9 
  anställda 
  
 67 
  
 Över 10 anställda 
  
 74 
  
 Storstad 
  
 84 
  
 Övriga städer 
  
 69 
  
 Övriga landet 
  
 60 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 68 
  
 0 
  
 20 
  
 40 
  
 60 
  
 80 
  
 100 
  
 Ja 
  
 April 2008 
 138 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 Intressant att rekrytera utifrån nystartsjobb 
 Totalt sett så är en tredjedel mycket eller något intresserade av att rekrytera någon med utländsk härkomst utifrån de nya reglerna kring nystartsjobben. En tredjedel av de tillfrågade anser inte det intressant alls. 
 Intressant att rekrytera utifrån nystartsjobb 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 Hur intressant skulle det vara att rekrytera personal med utländsk härkomst som omfattas av de nya reglerna kring nystartsjobb? (Skala  
 1-5, 
  där 1 är Inte alls intressant och 5 är Mycket intressant) 
  
 Medelvärde 
  
 Samtliga 
  
 17 
  
 14 
  
 28 
  
 10 
  
 24 
  
 7 
  
 2,90 
  
 Jordbruk 
  
 18 
  
 18 
  
 33 
  
 9 
  
 14 
  
 7 
  
 3,18 
  
 Skogsbruk 
  
 13 
  
 10 
  
 25 
  
 12 
  
 34 
  
 7 
  
 2,52 
  
 Trädgård 
  
 27 
  
 11 
  
 23 
  
 7 
  
 26 
  
 7 
  
 3,05 
  
 4- 5 anställda 
  
 16 
  
 11 
  
 32 
  
 12 
  
 22 
  
 7 
  
 2,87 
  
 6-9 
  anställda 
  
 19 
  
 12 
  
 24 
  
 12 
  
 26 
  
 6 
  
 2,85 
  
 Över 10 anställda 
  
 16 
  
 19 
  
 28 
  
 5 
  
 23 
  
 8 
  
 3,01 
  
 Storstad 
  
 27 
  
 1 
  
 34 
  
 1 
  
 16 
  
 19 
  
 3,26 
  
 Övriga städer 
  
 19 
  
 16 
  
 28 
  
 5 
  
 26 
  
 6 
  
 2,99 
  
 Övriga landet 
  
 15 
  
 14 
  
 29 
  
 15 
  
 22 
  
 5 
  
 2,84 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 3,26 
  
 19 
  
 19 
  
 30 
  
 13 
  
 10 
  
 10 
  
 0% 
  
 20% 
  
 40% 
  
 60% 
  
 80% 
  
 100% 
  
 5 Mycket intresserant 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 1 Inte alls intresserant 
  
 Vet ej/ej svar 
  
 April 2008 
 Mest positiv är man inom företag som redan har utrikesfödd per- sonal och företag med över tio anställda. 
 Motstånd till rekrytering av utrikesfödda enligt de nya reglerna finns däremot bland flera grupper. Bland företagen inom skogsbruk är motståndet som störst, över en tredjedel anser inte att rekry- tering av utrikesfödda utifrån nystartsjobb alls är intressant. 
 Andra faktorer som påverkar intresset för nystartsjobb är exem- pelvis huruvida det finns planer att rekrytera personal samt om det exempelvis redan finns upparbetade kontakter som är intressanta för en anställning. 
 139 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 Hinder för att rekrytera utlandsfödda 
 Det är inte de utrikesfödda i sig som är problemet utan de kom- munikationssvårigheter som uppstår på grund av olika språkkun- skaper. Andra hinder som nämns är erfarenhet, utbildning och kulturella skillnader. 
 Hinder för att rekrytera utlandsfödda 
 Bransch 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 Vilka eventuella hinder finns för att anställa invandrare anser du? 
  
 % 
  
 50 
  
 Samtliga 
  
 Jordbruk 
  
 40 
  
 Skogsbruk 
  
 Trädgård 
  
 30 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 20 
  
 42 
  
 35 
  
 10 
  
 8 
  
 7 
  
 4 
  
 3 
  
 9 
  
 0 
  
 r 
  
 der 
  
 t 
  
 ar 
  
 ete 
  
 /erfarenhet 
  
 . 
  
 tens 
  
 vrig 
  
 re 
  
 a 
  
 sv 
  
 h 
  
 ra 
  
 killn 
  
 Ö 
  
 /ej 
  
 rig 
  
 and 
  
 e 
  
 vå 
  
 åutbildning/komp 
  
 ej 
  
 s 
  
 et 
  
 åks 
  
 v 
  
 Kulturella 
  
 Yrkeskunskap 
  
 a 
  
 in 
  
 V 
  
 r 
  
 Sp 
  
 ll 
  
 stä 
  
 n 
  
 a 
  
 tt 
  
 a 
  
 p 
  
 r 
  
 Brist 
  
 inde 
  
 h 
  
 a 
  
 g 
  
 in 
  
 r 
  
 Se 
  
 April 2008 
 140 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 5 
  
 Attityder till invandring 
 Företagarnas attityd till invandring är generellt sett mer positiv än allmänhetens attityd till invandring. Gällande huruvida invand- ringen är bra för Sverige instämmer hälften av de tillfrågade före- tagen i detta påstående, jämfört med allmänheten där fyra av tio instämmer i detta påstående. 
 Attityder till invandring - Instämmer 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 I den allmänna debatten kring invandring och jobb förekommer det många åsikter. Vad har du för åsikt om följande? (Skala från  
 1-7 
  där /=Instämmer helt och 1=Instämmer inte alls). 
  
 % 
  
 80 
  
 Samtliga 
  
 Allmänheten 
  
 60 
  
 Jordbruk 
  
 Skogsbruk 
  
 Trädgård 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 40 
  
 68 
  
 65 
  
 50 
  
 20 
  
 40 
  
 42 
  
 31 
  
 24 
  
 23 
  
 15 
  
 13 
  
 13 
  
 10 
  
 0 
  
 Invandrare bör anamma 
  
 svenska seder och bruk 
  
 Invandringen är bra för 
  
 Sverige 
  
 Arbetskraftsinvandringen 
  
 måste öka för att vi 
  
 skall klara välfärden 
  
 Svenskar har högre 
  
 moral än invandrare 
  
 Arbetslösheten bland 
  
 invandrare beror främst 
  
 på invandrarna själva 
  
 Invandring skapar 
  
 arbetslöshet 
  
 April 2008 
 Bland företagarna anser sju av tio att invandrare bör anamma svenska seder och bruk vilket är ungefär samma som allmänheten. 
 Fyra av tio företag instämmer också i att arbetskraftsinvand- ringen måste öka för att Sverige ska klara välfärden. Bland allmän- heten instämmer tre av tio i detta påstående. Ungefär en av tio anser att svenskar har en högre moral än invandrare bland de tillfrågade företagen. 
 141 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2008:56 
  
 Fyra av tio bland allmänheten anser att arbetslösheten bland invandrare främst beror på invandrarna själva. Bland de tillfrågade företagen instämmer en av tio i detta påstående. 
 En mindre andel, en av tio anser att invandring skapar arbetslös- het. Bland allmänheten instämmer en av fyra i detta påstående. 
 Intresse att erbjuda praktikplatser 
 Intresset att erbjuda praktikplatser på företaget till personer som går  
 SFI-utbildning 
  är något under medel på en skala mellan  
 1–5. 
  
 Intresset att erbjuda praktikplatser är störst i storstäderna medan intresset är lägst bland de i övriga landet. 
 Bland de företag som har utrikesfödd personal är det fyra av tio som är intresserade av att erbjuda praktikplatser åt personer som går  
 SFI-utbildning. 
  
 Intressant att erbjuda praktikplatser 
 Bas: Samtliga, 450 intervjuer 
 Hur intresserat är ert företag av att erbjuda exempelvis praktikplatser till de personer som går SFI- utbildning (Svenska för invandrare) i syfte att underlätta rekrytering och integrering av personer med utländsk bakgrund? (Skala  
 1-5, 
  där 1 är Inte alls intressant och 5 är Mycket intressant) 
  
 Medelvärde 
  
 Samtliga 
  
 13 
  
 17 
  
 23 
  
 18 
  
 23 
  
 5 
  
 2,77 
  
 Jordbruk 
  
 19 
  
 20 
  
 23 
  
 16 
  
 17 
  
 5 
  
 3,07 
  
 Skogsbruk 
  
 5 
  
 14 
  
 21 
  
 21 
  
 33 
  
 7 
  
 2,34 
  
 Trädgård 
  
 15 
  
 17 
  
 29 
  
 16 
  
 19 
  
 5 
  
 2,94 
  
 4-5 
  anställda 
  
 14 
  
 16 
  
 25 
  
 15 
  
 24 
  
 6 
  
 2,79 
  
 6-9 
  anställda 
  
 13 
  
 19 
  
 24 
  
 15 
  
 25 
  
 3 
  
 2,81 
  
 Över 10 anställda 
  
 12 
  
 16 
  
 19 
  
 24 
  
 21 
  
 8 
  
 2,70 
  
 Storstad 
  
 21 
  
 15 
  
 34 
  
 4 
  
 16 
  
 9 
  
 3,21 
  
 Övriga städer 
  
 15 
  
 20 
  
 27 
  
 19 
  
 15 
  
 4 
  
 3,02 
  
 Övriga landet 
  
 11 
  
 16 
  
 19 
  
 19 
  
 30 
  
 5 
  
 2,57 
  
 Utrikesfödd personal 
  
 18 
  
 20 
  
 18 
  
 19 
  
 18 
  
 7 
  
 3,01 
  
 0% 
  
 20% 
  
 40% 
  
 60% 
  
 80% 
  
 100% 
  
 5 Mycket intresserad 
  
 4 
  
 3 
  
 2 
  
 1 Inte alls intresserad 
  
 Vet ej/ej svar 
  
 142 
 Bilaga 6 
 Rapport, Blatteförmedlingens 
 Mångfaldsbarometer 
 MÅNGFALDSBAROMETER I HELSINGBORG, ÖREBRO OCH TÖREBODA 
 Kvalitativ analys, april 2008 
 Analysen är ett underlag för Jordbruksdepartementets utrednings- uppdrag (dir. 2007:131) att undersöka hur de gröna näringarna och landsbygdens övriga näringsliv på ett bättre sätt kan bidra till ökad integration och minskat utanförskap. 
 Mångfaldsbarometern är en nulägesanalys för förverkligande av mångfaldsplaner, säkerställande av hållbara rekryteringsstrategier och ökad attraktionskraft för svenska arbetsgivare. Mångfaldsbaro- metern är varumärkesskyddad och en nulägesanalys och kvalitets- säkringstjänst från Blatteförmedlingen AB. Rapporten har sam- manställts av Cameron och Manning, Blatteförmedlingen AB efter genomförande av Simpson  
 Up-nivå 
 (30-tal 
  intervjuer i respektive ort). 
 143 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bakgrund 
 Utredningen har gett Blatteförmedlingen AB i uppdrag att närmare analysera tre kommuners kommunala verksamheter och näringsliv 
 – med speciell inriktning mot gröna näringar – ur ett integrations- perspektiv. I uppdraget ingår att bedöma mångfaldsmognad inom kommunal verksamhet och näringsliv genom att använda en anpas- sad Mångfaldsbarometer. 
 Blatteförmedlingen AB har under april genomfört ett  
 30-tal 
  strukturerade intervjuer via telefon och vid besök i respektive ort. Upplägget avviker från en reguljär barometer, då en enstaka person här uttalar sig om sin verksamhet. Representativitet inskränks i denna barometer till att enbart mäta förekomst av medarbetare med utländsk bakgrund (generellt). 
 Orterna Helsingborg, Örebro och Töreboda är utvalda av utredningen. 
 144 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Mångfaldsbarometerns indikatorer 
 Barometerns fyra huvudfrågeställningar (indikatorer) rör: Repre- sentativitet; aktiva åtgärder; kompetensförsörjning och kompetens- inventering; arbetsplatsklimat. 
 Bedömningar graderas enligt följande skala:  
  Grön: Godkänt eller väl godkänt. 
  
  Gul: Det finns positiva inslag men också negativa. På väg. 
  
  Orange: I gränslandet till , men inte helt underkänt. Vissa åtgär- der genomförda men ingen effekt. 
  
  Röd: Underkänt, planlöst, ibland bedrövligt. 
 Representativitet 
 Under denna parameter finns frågeställningar kring personal- sammansättningen på alla nivåer och orsaker till resultatet. Hur utformas den externa kommunikationen och hur når den alla potentiella kunder/brukare. – Vilka är rekryteringsvägarna och vilka hinder finns för att nå högre grad av representativitet. 
 Aktiva åtgärder 
 Finns ett strategiskt arbete med ett uttalat ansvar för ökad mång- fald? Hur sker förankring av värdet med mångfald? Sker en mål- medveten kompetensutveckling av dem som rekryterar? 
 Kompetensförsörjning och kompetensinventering 
 Vad prioriteras och hur säkerställs kompetensförsörjningen? 
 – Finns en strategi och hur blir man en attraktiv arbetsgivare? 
 Är mångfald en viktig förutsättning för verksamhetsutveckling? Finns tillräcklig kundkunskap? Vilka fördelar ger en mångfaldigare kompetens? Används den idag? 
 145 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 Arbetsplatsklimat 
 Har arbetsplatsen ett klimat som gynnar utveckling och nya idéer? Är det en arbetsplats som uppfattas som attraktiv av de flesta? Är klimatet positivt till olikhet och fri från diskriminering och trakasserier? Denna parameter blir inte statistiskt säker utan en medarbetarenkät. 
 SAMMANFATTANDE ANALYS OCH SLUTSATSER 
 I denna analys har Mångfaldsbarometern använts för att scanna av så många verksamheter som möjligt i tre kommuner. Barometerns resultat kan därför inte göra anspråk på att ge en fullständig analys av varje enskild verksamhets mångfaldsmognad. 
 Kommunal verksamhet – Generellt 
 Kommunernas representativitet är låg och får bedömningen: röd. Det finns åtminstone stark självkritik i Helsingborg och Örebro över detta faktum. Töreboda "tas på sängen" och är lite tveksam till en sådan målsättning. Mångfaldsplanerna i Örebro och Helsingborg är nästan lika verkningslösa som den som inte finns i Töreboda. Men medvetenheten är större i de större kommunerna, eftersom de har arbetat med styrdokument i flera år och har stor andel invånare med utländsk bakgrund. 
 De intervjuade i Örebro och Helsingborg anser ofta att uppdraget att representera invånare med utländsk bakgrund i första hand ligger på den förvaltning som handlägger introduktion och arbete för flyktingar. Ändå tycker i princip alla, att det finns något att vinna i ökad mångfald och att ansvar för integrationen ligger på hela kommunen. Men ord, tanke och handling är långt från varandra. 
 Representativitet av utländsk bakgrund saknas p.g.a. föreställningar om kompetensen hos sökande med utländsk bak- grund och bristande mod och engagemang hos dem som rekryterar. Det är också för svaga krav på uppföljning. Nedvärderande – och generaliserande – syn på kompetensnivån hos invånare med utländsk bakgrund är mycket vanlig bland dem som intervjuats. Representativitet: Det är ett generellt uppdrag. Kommunen har lång ställtid. 
 146 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Ingen i Örebro och Helsingborg förnekar de goda effekter ökad mångfald skulle ha på kvalitet, verksamhet, trovärdighet och hållbar utveckling. När verksamhetsnyttan nu verkar vara förankrad, åter- står att påverka föreställningarna om andra grupper än dem man själv tillhör och att t.ex. ändra rutinen att nätverksrekrytera. Det är akut brist på verksamhetsutveckling utifrån samhällets förändring – och på eldsjälar. 
 Hemsidorna används inte optimalt vare sig i kommun eller näringsliv för att nå alla intressenter. 
 Man bör arbeta målinriktat med kommunernas klimat och aktiva åtgärder och inte lägga ribban vid ett dött styrdokument och godkänt resultat i medarbetarenkäter. Enkäterna måste bli mer riktade för att mäta attityder mot olikheter. Kompetensförsörj- ning går i gamla hjulspår och inventering av vilken kompetens som behövs idag är inte imponerande. 
 Hinder: 
  
 Synen på "den andra", en övergripande nedlåtande syn på invandrarkollektivet kräver en genomgående och omfattande attitydförändring. 
  
 Att involvera målgruppen i förändringsprocessen. 
  
 Arbetsmetoden; styrdokumentet i fokus. 
  
 Brist på eldsjälar. 
  
 Näringsliv – Generellt 
 Det näringsliv som ser kompetens och kreativitet i mångfald är påtagligt framgångsrikt! 
 Det blir tyvärr inte helt rättvisande att slå ihop allt näringsliv i en enda barometer. Man befinner sig på så olika nivåer. Från de allra bästa i svenskt arbetsliv till helt opåverkade av samhällsföränd- ringarna (ofta traditionella verksamheter). Arbetskraftsbristen i vissa områden och branscher bryter ner de integrationshinder, som mångfaldsplaner inte lyckats med. En del företag har börjat se utvecklingsmöjligheterna i flera perspektiv och kompetenser. 
 147 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 Gröna näringar – Generellt 
 Gröna näringar skiljer sig inte från övrigt näringsliv i denna rapport: Hela skalan finns representerad av mångfaldsmognad. Den gröna näringen är oftare småföretagare och är inte övertygad om att mångfald och integration har relevans för verksamheten. "Jordbrukare är traditionella – och allt man gör är traditionellt." Gröna näringar ligger inte sällan en bit utanför stan och har hittills säker kompetensförsörjning från bygden. Om annan arbetskraft behövs, är personal från Baltikum och Polen intressant. Speciellt i Skåne finns hur som helst företag som hittat nya kundgrupper, produkter och affärsidéer just för den mångkulturella marknaden. 
 Besöksnäringen har ett växande intresse i alla tre kommunerna. Ingen funderar dock på att vända sig till nya målgrupper inom lan- det eller använda invandrarnas potential för marknadsföring utom- lands. 
 Avslutningsvis: 
  
 Behovet av ledarskapsutveckling är akut i kommuner och i näringslivet på landsbygden – och t.o.m. efterfrågad: att arbets- leda mångfald, ständig omvärldsbevakning, potentialen i mång- faldigare tänk och ansvaret för hållbar utveckling är några moment som borde ingå. 
  
 Behovet av möten för att påverka tveksamma föreställningar gör att framför allt kommunerna ska arbeta seriöst med matchning mellan traineeplatser, vikariat/ semesterersättare och arbetslösa med utländsk bakgrund, som ett första steg till förändring. 
  
 Behovet är stort av fler perspektiv representerade i förändrings- och beslutsprocesserna. Målgruppen för många beslut finns inte med i analysunderlaget eller bland tjänstemännen. Besluten saknar därmed full kvalitet och vederhäftighet. 
  
 Behov i kommunerna av uppföljning av rekryteringsarbetet. Arbeta med tydliga rekryteringsstrategier. 
  
 Kommunens traditionella arbetssätt befrämjar inte ökad inte- gration. Ett konkret exempel är den totala frånvaron av "kompetensöverföring". Ett annat exempel är att all kraft läggs på processande och utformning av styrdokument och inte på deras tänkta effekt. Ett tredje exempel är att kreativitet och 
  
 148 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 utveckling inte är speciellt efterfrågat. Ett fjärde är att i arbetet för ökad integration behöver hela samhället samverka, och sam- arbeten med näringslivet inte är prioriterat. Ett femte är att myndighetsrollen förstenar och ett flexibelt förhållningssätt inte är i linje med den. 
  
 40-talisternas 
  
  pensionering innebär till sist en stor chans till integration (i hela Europa) av immigranter. De företag som idag just börjat eller behöver rekrytera arbetskraft med utländsk bak- grund anser sig i vissa fall behöva handledning i arbetsledning. 
  
 Näringslivet kan indelas i fyra grupper: De internationella/ globala – ibland med utländska ägare – som har mångfald som resurs; de företag som har funnit nya kundgrupper tack vare den mångkulturella verkligheten; de traditionella som inte i dags- läget ser mångfald som orsak till nya produkter eller fler kunder; bland dessa finns företag som idag akut behöver arbetskraft och därmed öppnar upp för alla invånare. 
  
 Slutsatser 
 Blatteförmedlingen AB presenterar följande slutsatser: 
  
 Mångfaldsplanerna är verkningslösa. 
  
 Arbetskraftsbehovet styr och genskjuter integrationshinder. 
  
 Eldsjälar behövs – som styrs av övertygelse om rättvisa och nytta. 
  
 Ett kvalitetssäkrat perspektiv innebär krav på representativitet i beslutsprocessen. 
  
 Ett konstruktivt redskap är nulägesanalys snarare än planer. 
  
 Stockholm den 20 april 2008 
  
 Manning 
  
 Cameron 
  
 149 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 HELSINGBORG 
 Kommunal verksamhet 
 Intervjuade: 10 chefer, 1 handläggare, 2 politiker, 2 representanter för kommunala bolag. 
 Representativitet  mångfald 
 Det är en allmän uppfattning bland de intervjuade i kommunen att ledningen understryker värdet med mångfald men att det är skralt med representativiteten. En enda förvaltning (ja just den med introduktion och arbete) har god representativitet förutom vård och omsorg. En verksamhet med så tydlig brukarkontakt som skolan har dålig representativitet. 
 Ingen intervjuad har kunnat ge konkreta exempel på hur man vid rekrytering målmedvetet arbetar för en ökad mångfald. 
 Trots att den stora majoriteten uppfattar verksamheterna/ kommunen som orepresentativa, anser man sig besitta god brukar- kunskap (och vissa anser också att man når fram till alla brukare). Ändå kopplar övertygat alla svarande ökad representativitet (mångfald) till kvalitetsutveckling, tjänsteutveckling, bättre image, förbättrad legitimitet och trovärdighet. Övertygelsen om positiva effekter leder inte till konkret handling. 
 Bedömning:  
  
 150 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Aktiva åtgärder 
 Den enda förvaltning med mångfald som målsättning i det balan- serade styrkortet är den förvaltning som är näst intill represen- tativ och som utmärker sig i hela kommunen. Det finns planer och krav på lokala policies men ingen uttalad konsekvens om inget sker under året. Man får förklara sig. (Man kan förklara sig genom att hävda att ingen kompetent med utländsk bakgrund fanns att rekry- tera). 
 Ledningen inklusive politikerna har målsättningen att öka mångfald – i ord och i dokument. Från dokument till handling är det däremot långt, trots att det förefaller klart att det finns vinster att hämta hem för verksamheterna och för kommunen i stort. 
 Många sätter sitt hopp till nyrekryterade chefer och en yngre generation medarbetare. De ska göra´t. 
 Hemsida och information inkl. annonser är inte i fas med ett mångkulturellt samhälle, enligt alla tillfrågade. 
 Alla förvaltningar bidrar inte till praktikplatser. En medveten rekrytering av praktikanter som kan sakna viktiga kontaktytor i arbetslivet finns inte. 
 Ingen vet nog egentligen hur man gör vid diskriminering, då vi inte haft något fall. Alla som rekryterar har dock kunskaper i lagstiftningen och en handlingsplan mot etniska trakasserier finns. 
 Värdegrundsarbete pågår men det verkar som om det finns mer att göra för att just förankra värdet med mångfald och stärka kopp- lingen till verksamhetsnytta. Integrationsfrågan är inte lyft i min verksamhet. 
 Bedömning:  
  
 Kompetensförsörjning och kompetensinventering 
 Kommunens intervjuade representanter har inte presenterat en konkret strategi för kompetensförsörjning; hoppet står till att sta- den är en attraktiv inflyttningsort och därmed finns också sanno- likt arbetskraft i framtiden att rekrytera. Koppling görs inte till att locka ny arbetskraft genom att vara en mångfaldig organisation – öppen för alla – d.v.s. en attraktiv arbetsplats. 
 Synen på vad kompetens innebär är ett mentalt och faktiskt hinder i mångfaldsarbetet. Alla med kompetens kan avancera. Det finns ingen med rätt kompetens bland invånarna med 
 151 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 utländsk bakgrund. Utslagsgivande är förvaltningskunskap. Kompetens kan nog inte kopplas till nykomna. Vi har inte så hög andel anställda med utländsk bakgrund, då de som är kompetenta tillhör tredje generationen. 
 Behovet av språkkompetens framhålls mycket sällan. Bedömning:  
  
 Arbetsplatsklimat 
 Allmänt betraktas klimatet som hyggligt för utveckling och nya idéer; men många nämner att attityder och förändringsrädsla är påtagliga fenomen att tackla vidare. Man är osäker på om arbets- platsen uppfattas som attraktiv av utomstående. Diskriminering och trakasserier är inte kända företeelser men mobbing har fram- kommit i den senaste medarbetarenkäten i besvärande omfattning. 
 Bedömning:  
  
 Sammanfattning 
 Medvetenheten har ökat. Det går åt rätt håll. Men är kulturen en bidragande orsak till att handling, entusiasm och övertygelse inte finns? Synen på vad som kan innefattas i begreppet kompetens skiljer sig från näringslivets. Yrkes- och systemkompetens är prioriterade kompetenser; lagstiftnings- och förvaltningskunskap väger tungt. 
 De kommunala verksamheterna borde lyfta sina goda exempel och låta eldsjälar driva förändringsarbete inom andra arbetsplatser än sina nuvarande. Varför inte låta Helsingborgshems rangordning av perspektiv genomsyra all kommunal verksamhet? (1. Kundpers- pektiv; 2. Ägarperspektiv; 3. Utvecklingsperspektiv; 4. Medarbetar- perspektiv; 5. Organisationsperspektiv.) Kommunens förvaltningar har vänt på denna självklara prioriteringslista. – Det är t.o.m. tveksamt om utvecklingsperspektivet finns levande. 
 Helsingborgshem däremot har genomfört en värdegrunds- process som kommer att fortsätta, där målsättningen är att inse hur viktigt det är att INTE kategorisera kring hyresgäster och att alltid kompetensinventera och sprida kunskaper i organisationen inifrån och utifrån för att minimera misstag och felaktiga föreställningar och i stället vara en organisation i takt med tiden. I det arbetet 
 152 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 ingår en självskriven representativitet och öppenhet mot nya idéer och kunskaper. 
 De två intervjuade kommunala bolagen är varandras motsatser i fråga om mångfald och förhållningssätt till kompetens. Politi- kerna i styrelsen ställer inga krav på ökad mångfald på det bolag som idag saknar representativitet. Kommunala bolag drivs affärs- mässigt och är fristående från andra kommunala målsättningar. 
 Näringslivets vinstoptimering, kan också vara kommunens: Vilken vinst kan vara större för en kommunal verksamhet än om Helsingborg blir en integrerad, hälsosam och trygg stad med lika möjligheter för alla? 
 Rekommenderade åtgärder 
  
 Åtgärd ett: I en stad som Helsingborg bör kommunen genomgående ha en mångkulturell image och kompetens. Det bör finnas tidsgräns för satta mål för att representativiteten verk- ligen ska öka. Mångfaldsbarometern är ett verktyg för att mäta förändring. 
  
 Kompetensutveckling inom rekrytering behövs årligen. – Alla styrkort bör ha ökad mångfald som målsättning men i princip lägga mindre arbetstid på dokument och mer på handling. Över huvud taget måste integrationsarbetet och mångfald som en del av hållbar samhällsutveckling genomsyra alla verksamheter i Helsingborg. 
  
 Verksamhetsnyttan och nödvändigheten av mångfald måste ingå i all ledarskapsutveckling. 
  
 Åtgärd två: Låt Helsingborgshems synsätt och aktiva arbete spridas. Lägg upp mångfaldsarbetet inom varje förvaltning i så stor utsträckning som möjligt i enlighet med Helsingborgshems exempel. Ge mandat till förändringsagenter. Arbeta aktivt med att se skyldigheter och möjligheter i diskussionsseminarier. 
  
 153 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 Åtgärd tre: Attitydarbete, värdegrundsarbete i samband med arbetsplatsträffar. (Helsingborgshem som ex) Mentorsprogram. Praktik- och  
  
 PRAO-platser 
  i alla förvaltningar med uttalad mål- sättning att ge lika möjligheter för alla unga i Helsingborg. 
  
 Åtgärd fyra: Utbyt oftare erfarenheter med näringslivet just i integrationsarbete för att tillsammans aktivt verka för en harmo- nisk samhällsutveckling och tillväxtregion. 
  
 NÄRINGSLIV 
 Intervjuade: 14 inkl. företag representerande cirka 2 200 anställda samt IKEA:s Svenska Försäljnings AB. Av dem är  
 11–12 
  företag i gröna näringar. 
 Representativitet  mångfald 
 Elva företag har god representativitet av anställda med utländsk bakgrund (utom i högsta ledning). Fyra företag saknar representa- tivitet helt och hållet. 
 Bedömning:  
  
 Sex företag har mångfald även på arbetsledarnivå och två även i ledningen. 
 Aktiva åtgärder 
 Fem företag söker aktivt efter ökad mångfald – utifrån verksam- hetens behov. Två har ett aktivt och planmässigt mångfalds- arbete. Ytterligare ett har en bra plan men den används inte. ICA arbetar planmässigt på koncernnivå. 
 Aktiva åtgärder och planmässigt arbete för ökad mångfald är enbart relevant och aktuellt för mycket stora företag. 
 Bedömning:  
  
 154 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Kompetensförsörjning och kompetensinventering 
 Mångfald är en viktig kompetens för minst fyra företag. Tre företag nämner behov av språkkompetens. 
 Några få (stora) företag kopplar en mångfaldig image till att framstå som attraktiv arbetsgivare. 
 Kompetensförsörjning sker aktivt genom samarbete med skolor i bristyrken inom lantbruket. Vad gäller lager och vissa trädgårds- odlingar sker spontanansökningar inte minst från personer med utländsk bakgrund. Vissa arbetsgivare anställer gladeligen arbets- kraft med brister i svenska språket: Förhållningssättet är avgöran- de för om det går bra eller ej. Ett större internationellt företag satsar 70 000 kr/anställd för undervisning i svenska. 
 IKEA bedriver speciella annonskampanjer för att locka mång- fald. 
 Kompetensöverföring sker aktivt i hälften av företagen. Minst två företag har mångkunnighetstillägg som grund för extra löne- påslag. 
 Bedömning:  
  
 Arbetsplatsklimat 
 Resultatet i denna Barometer är subjektivt – tolkat av ledningsre- presentanter. Enligt de intervjuade gynnar klimatet idéer och kreativitet uttryckligen hos sju företag! Flera har ett pågående värdegrundsarbete. 
  De anställda är bäst på att utveckla idéer.  Bedömning:  
  
 Sammanfattning 
  
 Näringslivet i Helsingborg kan delas in i tre grova kategorier: Företag med arbetskraftsbehov (mångfald utan större verksam- hetspåverkan); företag med mångfald som affärsidé eller med medvetenhet om marknadens behov av nya produkter; företag som inte alls berörts av förändringar på marknaden eller i samhället. (Typ äggproduktion.) 
  
 Av 13/14 företag har tio företag hög andel med utrikesfödda bland de anställda. 
  
 155 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 Kompetensförsörjning: Några anser bristen på arbetskraft vara ett tillväxtproblem: plåtslagare, mekaniker, elektriker, hant- verkskompetens, bagare, trädgårdsarbetare – det sistnämnda löser man med anställda ursprungligen från Polen och Thailand. 
  
 Pensionsavgångar berör tre av företagen påtagligt. Ward ovilja att arbeta i trädgårdsodling och fördelen med thailändare som tål värmen i växthus är fenomen som nämns De tar bara på sig hatten när det är varmt. Strategi för kompetens- försörjning är för många att erbjuda praktikplatser och ett utvecklat samarbete med lantbruksskolor. Många spontan- ansökningar kommer från de språkgrupper som redan finns på arbetsplatsen. 
  
 Kompetensinventering: En del företag har enbart ett arbets- kraftsbehov utan att närvaron av flera perspektiv och bak- grunder innebär nya marknader eller produktutveckling. Under- leverantörer till grossister säger sig inte ha behov av "kund- kunskap. 
  
 Två företag har den mångkulturella marknaden som en med- veten strategi eller t.o.m. affärsidé. 
  
 Ett drygt  
  
 10-tal 
  företag anser sig kunna växa. 
  
 Ett expansivt nystartat företag säger sig kunna ge 10 personer arbete per ny bagare man hittar d.v.s. om det går att locka bagare till Sverige. Många företag har en plan för kompetensöverföring. 
  
 Man tror på en ökning av behovet av charkkunniga och ost- kunniga i handeln. 
  
 Ett företag expanderar i Europa tack vare tidigare anställda med utländsk bakgrund, som nu bygger upp verksamhet i sina forna hemländer. 
  
 Att arbetsplatsklimatet gynnar idéer och kreativitet är speciellt betonat i de företag som är mångfaldiga. 
  
 156 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Citat: 
 Om alla kunder ska attraheras måste mångfald finnas. 
 Nysvenskarnas konsumtionsvanor innebär mer grönsaker och frukt. Den globala fetman gynnar grönsaksnäringen. 
 Vi går på kompetens därför har vi hög andel mångfald. Vi är glada att invandrare i Danmark söker sig till oss. 
 Trots att vi har en amerikansk diversity policy anser jag svenska lagstiftningen styr oss mest i vårt arbete för ökad mångfald på alla nivåer. 
 Språkproblem beror på ens eget förhållningssätt till brytning. 
 Våra produkter ska vara spännande för alla kategorier. 
 Rekommenderade åtgärder 
  
 Åtgärd ett: Större och medelstora arbetsgivare behöver ha mångfaldsarbetet på agendan för att locka ny kompetens och nå nya marknadsandelar och kan med Mångfaldsbarometern som redskap årligen uppmärksamma klimat för det nya och driva arbetet framåt. 
  
 Åtgärd två: Alla intervjuade företag har inte mångfald som en faktor för att vinna nya marknader eller för att framstå som en attraktiv arbetsgivare för att säkra sin kompetensförsörjning. En kreativare utveckling är möjlig genom att lyfta verksamhetsnytta och omvärldsbevakning i utvecklingsseminarier för lednings- personer. 
  
 Åtgärd tre: Ett spännande projektet är Forza – för ungt entreprenörskap – som kan bidra till ökad mångfald bland företagare och i nya nätverk i staden. 
  
 Sammanfattning 
 Det finns olika världar i Helsingborg: Dels själva staden som alla säger är segregerad, dels de två världar den kommunala verksam- heten verkar i och den värld stora delar av näringslivet redan befinner sig i. 
 157 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 Helsingborg stad har i sin Plan för hållbar utveckling 2007 självkritiskt konstaterat att man  är på väg eller behöver bli bättre vad gäller alla indikatorer. Så är också förhållandet med mångfaldsarbetet. Man har fått bättre fokus och riktning.  Man är medveten om utvecklingen i Landskrona och har fått starkare skäl att agera. Men hur tar man konkret ansvar för samhällsutveck- lingen? Alla intervjuade verksamheter ser ett samband mellan utveckling och tillvaratagande av mångfald D.v.s. nyttan är numera tydliggjord, men det handlar också om att göra ett ställningstagande! 
 Kommunen har i jämförelse med näringslivet en föreställning om att ha mindre behov av: 
  
 Ny arbetskraft. 
  
 Förbättrad kundkunskap och kompetensinventering. 
  
 Verksamhetsutveckling baserad på aktuella förhållanden. 
  
 Aktivt arbete med sin image. 
  
 Socialt ansvarstagande. 
  
 Man saknar till skillnad mot näringslivet rutiner för kompetens- överföring. 
 Näringslivet räddar regionen. Näringslivet drar nytta av mång- fald för kreativitet, utveckling och tillväxt eller bara som nödvändig arbetskraft. Hur hade Helsingborg fungerat om näringslivet hade följt kommunens mångfaldsexempel? En bro emellan blir Helsingborgshem! 
 I Helsingborg finns föredömen och riksintressanta exempel på mångfaldsarbete förutom Helsingborgshem: Zoëgas, IKEA, Tasty House, Everfresh och Barnes. 
 Om svensk lagstiftning har effekten att mångfaldig personal finns på alla nivåer i ett internationellt företag, hur kan då kom- munal verksamhet undgå samma utveckling? 
 De verksamheter som inte har en representativ personal har som regel ingen erfarenhet av utländsk bakgrund. Största hindret för dem är föreställningar om kunskaper i svenska språket hos per- 
 158 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 soner de aldrig mött. Jämför Zoëgas (Nestlés) strategi att aldrig avsluta en anställning p.g.a. språkproblem utan erbjuda utbildning både i skriftlig och muntlig svenska. 
 Alla kommunala och privata verksamheter anser sig ha ett klimat som gynnar nya idéer. Sanningen i detta kan bara mätas i en medarbetarenkät (Mångfaldsbarometer). Hur organisationerna tar hand om idéerna är ledningens stora ansvar, och det bidrar i förlängningen till att locka ny arbetskraft och till att överleva. 
 159 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 ÖREBRO 
 KOMMUNAL VERKSAMHET 
 Intervjuade: 9 chefer, 1 handläggare, 1 representant kommunalt bolag. 
 Representativitet / mångfald 
 Mönstret upprepar sig från Helsingborg: En viss representativitet av utländsk bakgrund finns i den förvaltning som arbetar med mottagande och introduktion av flyktingar samt i vård och omsorg. - Det är ju där jobben finns, - Där behöver man inte ha så hög utbildningsnivå.  Ser man bara verksamhetsnytta just här? Med andra ord har övriga förvaltningars arbete inte bäring på den här invånargruppen? - Vi får kunskap genom föreläsningar. (Det vill säga inte genom att anställa invandrare i den egna verksamheten) - Hur länge har vi råd att resonera så här, säger i alla fall en tjänsteman uppgivet. Orsaker som nämns är att svenska språket måste vara felfritt eller att anställningsstoppet lyfts bort alldeles nyligen (stämmer inte). För en enstaka förvaltning är mångfald en nödvändighet för att få nya perspektiv och kompetens nog att möta brukarna med god kvalitet. Mångfaldsarbetet har fått Pittman i det egna Personalbokslutet 2007. 
 Föreställningen om att tillräcklig kompetens inte finns att hämta bland invånare med utländsk bakgrund är kompakt. "Ingen vinner något på att anställa någon som sen inte klarar språket." Kraven på cheferna att anställa bred kompetens och ökad mångfald känns inte tillräckligt uppfordrande. Politiker och styrdokument talar ett språk och verkligheten ett annat.  Det är klart vi ska vara 
 160 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 mångfaldiga, vi representerar ju Örebro kommun. Enligt en intervjuad chef ställs högre och högre krav för att skydda mot mångfald. Nätverksrekrytering är ett känt fenomen. 
 Örebro har högre arbetslöshet bland invånare med utländsk bakgrund än rikssnittet. Det är en balansgång mellan formella krav och mer tillåtande syn. Om fem år (inte två år) tror många att man har bättre representativitet. En del anser sig kunna vara homo- gena, då de tjänar homogena brukare. Men man är medveten om att verksamheterna bör vara heterogena för att vara en förebild och besitta så många perspektiv som möjligt. Medvetenhet saknas inte. 
 Hemsida och annonser får godkänt av de intervjuade – vem har kollat? – men så är det inte: Hemsidan kan utvecklas betydligt mer för att nå alla invånare med fullständig information. Det är tomt bakom "arabiska" och "persiska" på hemsidan, och är det infor- mation om Örebros historia nya invånare främst behöver? 
 Det kommunala bostadsföretaget har (som i Helsingborg) påbörjat sin process att avspegla och mentalt omfatta den mång- kulturella verkligheten. Här finns ett djup och ett självkritiskt och reflekterande resonemang. 
 Bedömning:  
  
 Aktiva åtgärder 
 Frågan finns på bordet hela tiden. Örebros gamla mångfaldsprogram har ställt krav på cheferna att aktivt rekrytera ökad mångfald, men en chef understryker att uppföljning och konsekvenser uteblivit. Man fokuserar på brister vid rekrytering och vi borde diskutera fördelarna mycket mer. Politikerna i nämnderna måste vara ännu tydligare. För mycket tid läggs på dokument och för lite på att finna eldsjälar som kan driva arbetet. 
 Att bidra med praktikplatser för personer med utländsk bak- grund brister i princip i alla förvaltningar (utom en). En teori kring det är att platser erbjuds diffust och generellt men de borde vara konkreta (fysiska) och mer individ- och kompetensstyrda (match- ning). Handledare borde utses och processen konkretiseras. 
 Socialt ansvar och hållbar utveckling kopplat till ökad integra- tion är inte så självklart för de intervjuade i Örebro kommun. Integrationsfrågan diskuteras inte , påstår flera. 
 Örebro Bostäder har i sin verksamhetsplan de senaste tre åren haft mångfald som ett av tre fokusområden men har inga mätbara 
 161 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 mål. Man satsar även extra medel för att ta ett vidgat socialt ansvar i vissa bostadsområden. 
 Bedömning:  
  
 Kompetensförsörjning och kompetensinventering 
 De flesta anser att Örebro kommun kommer att klara pensions- avgångarna och kommer att klara kompetensförsörjningen – i en tjänstemannastad som Örebro. 
 Alla som rekryterar borde få mer kompetensutveckling.  I princip tänker ingen förvaltning på att mångfaldsperspektivet ska ingå vid rekrytering. Och just nu implementeras nya riktlinjer för rekrytering, där kompetens och kravprofiler ska vara mer väg- ledande. 
 Någon ser ett behov av flera språkkunskaper också p.g.a. EU- samarbete och vänorter. Det hindrar inte att den kompetensen glöms bort och andra redan existerande kompetenser får företräde vid nyrekrytering. 
 I en förvaltning innebär behovet av bredare kompetens att man inrättar nya tjänster med ny titel för att bristen på svensk behörighet inte ska hindra att ny kompetens får möjlighet att stärka verksamheten. 
 Örebro Bostäder anser att många arbeten breddas och kräver mer utbildning (allmänbildning) än förr. 
 Bedömning:  
  
 Arbetsplatsklimat 
 Enligt medarbetarenkäten nyligen anser en majoritet av de anställda att det är ett öppet klimat i kommunen. Alla intervjuade bekräftar att klimatet är ganska bra för nya idéer och perspektiv. Det tar tid att bli öppen inför det ovana. Men det framförs behov av mod för att organisera arbetet utifrån tidens och uppdragets nya förut- sättningar. Det är lågt i tak för alla olikheter. Att ändra värde- ringar tar tid. 
 Bedömning:  
  
 162 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Sammanfattning 
 Örebro omorganiserar och 600 tjänster ska sökas på nytt för att rätt man ska vara på rätt plats. Mantrat anställningsstopp är inte hela sanningen: trots allt rekryteras ersättare. Det krävs ännu tydligare målinriktning och stöd från professionell rekryterings- personal. Det är för långa vägar till beslut i kommunen. Därför lyckas näringslivet bättre. (Man jämför med ett projekt för funk- tionsnedsatta som genomfördes i Örebro, där deltagarna framför allt fick arbete inom näringslivet. ) Att få söker med utländsk bakgrund till vissa förvaltningar föranleder inte några speciella åtgärder. (Personalstrategen vet att andelen utländsk bakgrund bland de anställda kommer att minska i år och nästa år, eftersom Plusjobb och Vuxsam läggs ner...). 
 Det saknas metod för att gå från ord till handling, enligt två nyckelpersoner. 
 Ledaregenskaper som efterfrågas är mod och genomtänkt människosyn. Idag dominerar rädsla. – Om alla förvaltningar del- tog i arbetet att ta emot praktikanter, skulle fler möten minimera föreställningar och rädsla. 
 I stort saknar Örebroregionen förståelse för hur mycket ekonomisk potential som ligger i våra nya invånare. 
 Kompetensbegreppet ska sannolikt diskuteras vidare i stadens flyktingintroduktion och hela introduktionen ska ses över. Tills idag har SFI ensamt beslutat när en person är mogen för arbets- marknaden; inte sällan först efter tre år. 
 Rekommenderade åtgärder 
  
 Åtgärd ett: Stärkt uppföljning. Granskning av alla rekryteringar; årlig mångfaldsmätning med tävlan mellan verksamheter; värde- grundsarbete med inriktning mot likabehandling och värde- grund för ett mångkulturellt samhälle. 
  
 Åtgärd två: Chefsrekrytering utifrån genomförda insatser för ökad mångfald; diskussionsseminarier kring den segregerade staden och kommunens ansvar. 
  
 Åtgärd tre: Mentorsprogram. Definierade praktik- och PRAO- platser i alla förvaltningar med uttalad målsättning att ge lika möjligheter för alla unga i Örebro. 
  
 163 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 NÄRINGSLIV 
 16 företag representerande cirka 1 000 anställda samt LRF och Företagarna. Av de 16 tillhör åtta företag gröna näringar. 
 Representativitet  mångfald 
 Fyra företag har många anställda med utländsk bakgrund. 
 Bedömning:  
  
 Aktiva åtgärder 
 Aktivt mångfaldsarbete är inte på dagordningen – också enligt organisationen Företagarna, men man har enligt Företagarna det aktuellt för kommande kompetensförsörjning. Ett företag har så mångfaldig organisation att aktiva åtgärder är irrelevant. Ett företag har koncerndirektiv att bredda rekryteringsbasen för att finna all tillgänglig kompetens inom branschen. 
 Bedömning:  
  
 Kompetensförsörjning och kompetensinventering 
 Mångfald är en viktig kompetens för minst tre företag. Den krea- tiva basen stärks väsentligt och detta framhävs som ett av de främsta skälen till önskad mångfald. Unika kompetenser förvärvade i andra länder utgör också en anledning. Två företag nämner behov av språkkompetens. 
 Även i Örebro sker kompetensförsörjning för gröna näringar aktivt genom samarbete med naturbruks- och lantbruksskolor eller via sommarjobbare. En mjölkbonde anser, att det är svårt att få tag på djurskötare. 
  
 E-ON 
  funderar över att bredda kompetensutveckling till att omfatta undervisning i svenska språket. 
 Kompetensöverföring sker aktivt i flera företag. Bedömning:  
  
 164 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 Arbetsplatsklimat 
 Resultatet i denna Barometer är subjektivt – tolkat av lednings- representanter. Alla är positiva. 
 Osäker mätning, men två företag anser sig ha dynamiskt och positivt klimat tack vare mångfald. De anställda är stolta att lyftas i detta sammanhang. 
 Bedömning:  
  
 Sammanfattning 
 Mångfaldsbarometern är inte primärt utarbetad för små företag på landsbygden. De ser inte ännu en potential i ökad mångfald i något hänseende. Två undantag finns: Företaget Stoneridge söker olik- heter på alla nivåer för att skapa ett kreativt och dynamiskt klimat. Ett annat företag med semesterhus och idéer för turistnäringen anser att nordeuropéer är dem man i första hand vänder sig till. 
 Några i lantbruket nämner diskriminerande attityder som prob- lem i nästa led – i försäljningen. 
 Elektriker- och  
 VVS-branschen 
  hittar inte kompetens bland utrikes födda och har arbetskraftsbrist. Elektrikerbranschen tror dock på en förändring och därmed tillväxt. Den akuta chaufförs- bristen medför att DHL samarbetar med AF för att utbilda arbets- lösa med utländsk bakgrund. 
 Enligt Företagarna i Örebro tappar Sverige fart p.g.a. genera- tionsskiftet. Hur det interna arbetet förs i resp. företag, känner inte Företagarna till. Men det är tydligt att nya svenskar bryter in på svenska områden; tveksamt om detta verkligen kan kopplas till generationsskiftet. 
 Det företag som framstår som en stjärna har haft en eldsjäl och visionär i ledningen. DHL är ett globalt företag och precis som Nestlé i Helsingborg ger det en positiv mångkulturell anda. "Man måste ha mångfald för att förstå samhället av idag." 
 165 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 Citat: 
 Lönsamheten i lantbruket blir svår i framtiden: Mekanisering snarare än nyanställningar. 
 Turismen (friluftsliv) har stor potential i den här trakten. 
 Det är större gårdar i Skåne och Sörmland som tar billig arbetskraft från Polen. 
 Ha, ha grisavel är inget för muslimer. 
 Industrin skulle tagit emot fler av invandrarna, eftersom den ger individualitet i lön och karriär i högre grad än ett jobb i vården. Individen ingår då i ett friskt system och slipper att vara del av ett invandrarkollektiv. 
 Rekommenderade åtgärder 
  
 Åtgärd ett: De flesta arbetsgivare i Örebroregionen behöver ha mångfaldsarbetet på agendan för att locka ny kompetens och driva en ständig utveckling och kan med Mångfaldsbarometern som redskap årligen uppmärksamma klimat och kompetens och driva arbetet framåt. Det finns ett tydligt behov av ledarskaps- utveckling kopplad till mångfald och tillväxt. 
  
 Åtgärd två: Mellanstora företag behöver möjlighet till omvärldsanalys och marknadsundersökningar för att tillvarata alla tillväxtchanser. Diskussionsseminarier kring möjligheter och hinder. 
  
 Åtgärd tre: Företagarna eller liknande organisation (Näringslivs- kontoret?) bör driva attitydarbete för att öka möjligheterna till tillväxt. 
  
 Sammanfattning 
 Örebro är liksom Helsingborg en segregerad stad. Staden har hög arbetslöshet bland utrikes födda. Kommunledningen har haft mångfald högt på dagordningen sedan flera år. Ändå har mycket lite hänt i praktiken i kommunens verksamheter men mentalt är en majoritet väl medveten om målsättningarna och om nyttan i ökad mångfald. Om skälen är så pass förankrade och ändå inget påtagligt 
 166 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 förändras i rekryteringen, är andra fenomen hinder för ökad inte- gration. 
 Örebro stad har (som Helsingborg) i jämförelse med närings- livet en föreställning om att ha mindre behov av: 
  
 ny arbetskraft; 
  
 förbättrad kundkunskap, kompetensinventering och kompe- tensöverföring; 
  
 verksamhetsutveckling baserad på aktuella förhållanden; 
  
 aktivt arbete med sin image. 
  
 Enligt Näringslivskontoret behöver företagen arbetskraft. AF är regelstyrt och anses inte klara att matcha arbetslösa med lediga arbeten som man önskar, och gissningen i Örebro är att inte heller arbetslösa är så benägna att flytta som hade varit bra för tillväxten. 
 – Örebro Goes Global är en förebild i att använda mångfald för exportsatsningar. Utan eldsjälar verkar integration och mångfald kunna förbigås mycket konsekvent. Tillväxt kopplas inte till nya invånargrupper eller exportmarknader genom nya svenskars kon- taktnät. 
 Örebro behöver se och tillvarata det globala samhällets poten- tial. Allmänt rådande föreställningar om invandrares kompetens och språkkunskaper saknar all relevans och är i grunden kränkande generaliseringar. Den dynamik mångfald kan ge lyser med sin frånvaro och ger Örebro handikapp i utveckling och tillväxt. 
 167 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 TÖREBODA 
 Kommunal verksamhet 
 Intervjuade: 8 chefer, 1 handläggare, 1 representant kommunalt bolag. 
 Representativitet / mångfald 
 Kommunens befolkning har låg andel med utländsk bakgrund (cirka 7 %) . Det finns endast anställda med utländsk bakgrund i mindre omfattning inom vård och omsorg och inom skolan. Det är inte en aktiv målsättning att bli en mer mångfaldig arbetsplats. Man saknar mångfaldsplan. Kanske blir det en plan 2009 när Sverige har en gemensam ombudsman DO. "Vi bör självklart avspegla samhället," säger  
 2–3 
  personer. "Tanken är bättre än våra policies." "Det tar längre tid för kommunen än för handeln att avspegla befolkningen. Vi kommer att bli tvungna att bredda rekryte- ringsunderlaget till att innefatta dem som står utanför arbets- marknaden idag, nämligen utländsk bakgrund." 
 Det kommunala bostadsföretaget har inte heller krav på sig att öka mångfald av utländsk bakgrund i sin lilla personal. 
 Bedömning:  
  
 Aktiva åtgärder 
 Töreboda saknar aktiva åtgärder. Ett undantag är Töreboda bostäder, som menar att man har en medveten strategi för att mot- verka segregation. Man har lyckats mycket bra att överbrygga de motsättningar som funnits. Flera samverkansparter har bidragit. Integrationsfrågan är aktuell här men inte i samhället i stort. 
 Bedömning: 
 168 
 SOU 2008:56 Bilaga 6 
 Kompetensförsörjning och kompetensinventering 
 Kommunen har inte en positiv befolkningsutveckling och är med- veten om behovet av kompetensförsörjning. Trots att man inom relativt snar framtid måste ersätta 50 % av personalen, är man inte så oroad över kompetensförsörjningen till de kommunala verk- samheterna mer än till vården. Många lärare vill arbeta i Töreboda. "Vi når i en småort lättare fram till föräldrar och innevånare även om vi saknar kultur- och språkkompetens." 
 Språk- och kulturkompetens skulle ses som en tillgång av bostadsföretaget. 
 "Kan också bidra till att få bort fördomar." Kompetensöverföring och bra kommunikation är viktigt i 
 bostadsföretaget. 
 "Sådant brister annars ofta i kommunala verksamheter." 
 "Näringslivet behöver språkkompetens inte vi." 
 Säger flera kommunala representanter i övrigt. 
 Senaste åren har man deltagit i en emigrantmässa i Utrecht för att locka holländare att bosätta sig mellan Vänern och Vättern, och då gärna veterinärer, hantverkare och läkare. En av kommunens högsta företrädare tycker det är märkligt att man gör detta i stället för att skriva avtal med länsstyrelsen om kommunplacering av flyk- tingar. - Nyligen fick dock Töreboda ett  
 90-tal 
  asylsökande till nya förläggningar. Det har inneburit ett tillskott på efterfrågade hög- utbildade och gett nytt liv till både lanthandlare, skola och ett utbildningsföretag. 
 Bedömning: 
 Arbetsplatsklimat 
 "Vi är vana att vara internationella sedan  
 1820-talet, 
  då Göta kanal invigdes. Töreboda är en öppen kommun." Det är vanskligt att uttala ett betyg på arbetsplatsklimatet med så få intervjuer som underlag. 
 Bedömning: 
 169 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 Sammanfattning 
 Kommunen anser sig behöva använda mer mångfald själva innan man kan skriva det på näringslivets näsa. "Visst ger bred mångfald styrka." Men ingen har egentligen det eller integration på sin dag- ordning. 
 De nya svenskarna har enligt kommunens företrädare svårt att få jobb i kommunen: 
  
 - 
  
 "de saknar ju behörighet; kanske kan jobba som parkarbetare" 
  
 – 
  
 men närheten i den lilla orten ger nya invånare fördelar i jämförelse med storstaden. 
  
 "Vi trodde vi hade misslyckats med integrationen tidigare men det hade lyckats ganska bra med bostäder och arbete, när vi analyserade resultatet. Det som är viktigt i mottagandet av nya flyktingar är att SFI håller god kvalitet så att de har chans till arbete." 
 "Anonymiteten finns inte i en sån liten kommun och det bidrar till att man vill göra sitt arbete så bra som möjligt för alla invånare." 
 En kommunal chef anser, att allmänhetens positiva syn på flyktingförläggningarna ger effekt på attityder i stort gentemot invandrare. 
 Rekommenderade åtgärder 
  
 Åtgärd ett: Stärk samverkan med näringslivet i planeringen av en tillväxtkommun. Kommunen lever tack vare ett starkt näringsliv. Bilden av att Töreboda först och främst står och faller med jordbruksnäringen och stambanan stämmer inte. Övrigt näringsliv är mycket starkt och är en viktig faktor för kommunens framtid. Befolkningsunderlaget måste stärkas. Varför locka holländare i stället för att delta i kommunplace- ringen av flyktingar? 
  
 Åtgärd två: Integrationsperspektiv och kompetensförsörjnings- perspektiv måste i högre grad vara på kommunens egen dagord- 
  
 ning. Mer omvärldsbevakning. Arbete med attityder och rek- ryteringsrutiner är vägar för bättre representativitet. 
 170 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 NÄRINGSLIV 
 10 företag representerande mer än 600 anställda samt  
 LRF-konsult 
  Av de 10 tillhör  
 2–3 
  företag gröna näringar och två turistbranschen. 
 Representativitet / mångfald 
 Fyra företag har anställda med utländsk bakgrund. Ett företag har många anställda med utländsk bakgrund. Ett företag säger sig uttryckligen sträva efter att bli mer representativt för befolkningen. 
 Bedömning:  
  
 Aktiva åtgärder 
 Inget av företagen bedriver i egentlig mening ett aktivt mång- faldsarbete. Aktiva åtgärder är irrelevant – speciellt för de små – och vissa större företag har hög andel med utländsk bakgrund i princip enbart av arbetskraftsskäl. 
 Bedömning:  
  
 Kompetensförsörjning och kompetensinventering 
 Tillverkningsindustrin rationaliserar men behöver ändå akut arbets- kraft! Resultatet blir att arbetslösa invandrare äntligen får arbete och lyckas bra på de arbetsplatser där ledarskapet är tydligt och kommunikativt. "Integrationen blir nödvändig för näringslivet av krassa skäl. Lyckas vi inte, har vi ingen arbetskraft." 
 Det är brist på byggnadsingenjörer, gymnasieingenjörer, meka- niker, maskinoperatörer, industriarbetare. Det är viktigt att gym- nasieprogrammen svarar mot arbetsmarknadens behov av elektriker och tekniker, anser en företagarrepresentant. – Medan kommunen menar att det stora problemet är att industrin har för låga löner; få vill läsa industriprogrammet. 
 Det är svårt att konkurrera på utlandet: Vi har svårt att få arbetskraft – och vi är dyra.  Ingen vill bo på landet.  
 Ett växande företag bekostar språkundervisning och vill vara en lärande organisation. Alla har en utbildningsplan. Plan för kom- petensöverföring finns i tre företag. För  
 2–3 
  av företagen är kompetensförsörjning kopplat till invandrare. 
 171 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2008:56 
  
 Inte ens företag med både export och anställda med utländsk bakgrund ser någon potential i språkkompetens, då det är business to business som gäller. Och ändå behövs just nu en rysktalande försäljare. Produktutveckling kopplas till köpare inte till perso- nalens idéer. 
 Trots att man konstaterar att det är få som har flera språkkunskaper, vill inte det större företaget inom turistnäringen anställa sommarjobbare med utländsk bakgrund.  Vi gjorde det en gång; aldrig mer! Det mindre och det större företaget i turistnäringen ser inte en potential i kunder bland nya svenskar utan det är grupper som 50+, skandinaver och tyskar, holländare, engelsmän man önskar hit. Hemsidorna är inte utvecklade för bred marknadsföring heller, och det är brist på medel att marknadsföra sig bättre. Jämför med hur Danmark marknadsför sig! 
 - Det är ett totalt ointresse för andra kunder/turister än dem som alltid kommit och för nordeuropéer. 
 Polacker och letter arbetar i jordgubbsodlingarna annars blir det för dyrt. Generellt präglas inte jordbruket av tillväxt och mer och mer blir maskinellt. 
 Bedömning:  
  
 Arbetsplatsklimat 
 Alla anser att man är öppen för nya idéer och perspektiv. Vischan har alltid sina problem . Liksom i Örebro och Helsingborg behö- ver personer med utländsk bakgrund tydligt "upp till bevis" innan deras kompetens bekräftas. Plusjobbare och vikarier lyckas få arbete efter "provtjänstgöring". 
 Bedömning:  
  
 Sammanfattning 
 Mångfaldsbarometern är inte primärt utarbetad för små företag på landsbygden: De ser inte ännu en verklig potential i ökad mångfald men är på väg att upptäcka en arbetskraftsreserv för industrin. 
 Svenskfödda ungdomar väljer inte självklart de tillväxtbranscher som finns i Töreboda. Invandrad arbetskraft är en nödvändig kompetensförsörjning; tillväxten ser ut att på det sättet ha stark koppling till just nya svenskar. - Småföretagarandan, välfungerande 
 172 
  
 SOU 2008:56 
  
 Bilaga 6 
  
 skolor, tillgång på bostäder och arbete ger Töreboda goda chanser att locka nya invånare. 
 Besöksnäringen har en potential med sitt läge (västra stambanan 
 – mellan storstäder) och fin natur. Att locka nya svenskar till camping och vandrarhem är ännu inte en självklar tanke. Här finns mycket att utveckla för framtiden. 
 Kraftgruppen som organiserar  
 10–12 
  företag inom tillverknings- industrin ordnar regelbundet seminarier med  
 30–40 
  deltagare i dagsaktuella frågor. Här finns en naturlig plattform för tillväxt- diskussion och ledarskapsutveckling. Törebodas tillverknings- industrier är stabila även i lågkonjunktur. 
 De företag som exporterar ser inte en självklar koppling till att växa genom att använda personal med utländsk bakgrund. 
 Rekommenderade åtgärder 
  
 Åtgärd ett: Ledarskapsutveckling; stärkt omvärldsbevakning. 
  
 Åtgärd två: Se över möjligheter till mer  
  
 EU-samarbete. 
  
 Sammanfattning 
 Den minsta orten i denna mångfaldsmätning befinner sig mitt i en andningspaus inför det stora språnget – mellan gammal traditionell jordbruksbygd, och landsbygd med småföretagsamhet och en glo- bal marknad. 
 Tillväxten finns i tillverkningsindustrin om arbetskraft finns, och i besöksnäringen. Utan mångfaldsplaner kommer arbetskrafts- bristen förverkliga ökad mångfald i arbetslivet. Arbetslösheten dalar, plusjobbarna med utländsk bakgrund får arbete när de får visa sin kompetens. Nytt boende för asylsökande (som inte tillkommit på kommunens initiativ) betraktas som positivt. Detta plus behovet av arbetskraft och föryngring av befolkningen gör att beslutet att inte ta emot flyktingar med uppehållstillstånd verkar mindre genomtänkt. Den internationella anda som Göta kanal bidragit med kommer att fortsätta. Med rätt entreprenörer och eldsjälar kommer tågen fortsätta att stanna i Töreboda. 
 173 
 Bilaga 7a 
 Deltagarförteckning Alnarp  
 2008-04-01–2008-04-02 
  
 Namn 
  
 E-postadress 
  
 Jones, SLU och LRF 
  
 Yoder 
  
 .alwall@ltj.slu.se 
 U 
  
 Horne, rektor Bollerups 
  
 rektor@bollerup 
 U 
  
 .se 
 U 
  
 Lantbruksinstitut Naturbruks- 
  
 gymnasium 
  
 Salinas, vd ALMI/IFS 
  
 maroun 
 U 
  
 .aoun@ifs.a.se 
 U 
  
 Rodriguez, 
  
 Welch 
  
 .barrljung@hush.se 
 U 
  
 Hushållningssällskapet 
  
 Evans, Gröna jobb 
  
 Meyer 
  
 .bergman@gronajobb.se 
 UTH 
  
 Murphy, 
  
 larsgoran 
 HTU 
  
 .brandt@ac.lst.se 
 UTH 
  
 integrationsdirektör 
  
 Länsstyrelsen Västerbotten 
  
 Barron, 
  
 TorresHTU 
  
 .brunnberg- 
  
 utredningssekr 
  
 johnsson@agriculture.ministry.se 
  
 UTH 
  
 Anderson, Eldrimner 
  
 bodil@eldrimner 
 HTU 
  
 .se 
 UTH 
  
 Baker, Jordbruks- 
  
 claes 
 HTU 
  
 .debourg@agriculture.ministry.se 
 UTH 
  
 departementet 
  
 Wadih  
 El-Achkar, 
  
 wadih 
 HTU 
  
 .elachkar@botkyrka.se 
 UTH 
  
 Näringslivschef Botkyrka 
  
 Garcia, Naturbruks- 
  
 HarrisHTU 
  
 .elinder@naturbruk.se 
 UTH 
  
 skolorna 
  
 Lee, professor 
  
 bjorn 
 HTU 
  
 OwensUTH 
  
 Malmö högskola 
  
 175 
 Bilaga 7a SOU 2008:56 
 Namn  
 E-postadress 
  
 Shahla Hafid, IKF (Internationella kvinno föreningen) 
 Johnson, Integrations- och jämställdhetsdep 
 Mcdonald, särskild utredare 
 Gray, tillträdande avd. chef Jordbruksverket 
 Phelps, Näringslivsstrateg, Norrköpings kommun 
 Mark Huisman, Vice Dekan, 
 SLU 
 Campbell, Företagarna 
 Berry, professor SLU 
 Garza, 
 Valideringscentrum i Malmö 
 Williams, VD SLA 
  
 Richards, ordf. LRF 
 Thompson, rektor Hvilan utbildning 
 Olson, LRF 
 Johnson, SLA 
 Baker, 
 Arbetsförmedlingen 
 Monika Werenfels Röttorp, särskild utredare 
 shalahafid@hotmail 
 HTU  
 .com 
 UTH 
  
 Ortiz  
 .hagos@integration.ministry.se 
 UTH 
  
 matz 
 HTU  
 .hammarstrom@agriculture.ministry.se 
 UTH 
  
 lotta 
 HTU  
 .hedstrom@sjv.se 
 UTH 
  
 ThomasHTU  
 .hjern@norrkoping.se 
 UTH 
  
 mark 
 HTU  
 .huisman@ltj.slu.se 
 UTH 
  
 RamseyHTU  
 .laurin@telia.com 
 UTH  
 CummingsHTU  
 .lundqvist@ltj.slu.se 
 UTH  
 ronny 
 HTU  
 .nilsson@malmo.se 
 UTH 
  
 RiosHTU  
 .novak@sla-arbetsgivarna.se 
 UTH 
  
 TylerHTU  
  
 -goran.pettersson@lrf.se 
 UTH 
  
 Fernandez  
 .von.rosen@hvilanutbildning.se 
 UTH 
  
 Dean.svensson@lrf.se 
 UTH  
  
 emma 
 HTU  
 .terander@sla-arbetsgivarna.org 
 UTH 
  
 allan 
 HTU  
 .waktmar@arbetsformedlingen.se 
 UTH 
  
 ThomasHTU  
 .werenfels-  
 rottorp@integration.ministry.se 
  
 UTH 
  
 176 
 Bilaga 7b 
 Program Alnarp  
 2008-04-01–2008-04-02 
  
 Tis 1 april 
  
 Integration för näringslivsutveckling på 
  
 landsbygden 
  
 13.00–13.10 
  
 Välkomna! 
  
 Mcdonald, särskild utredare 
  
 13.15–13.45 
  
 Inledare 
 :  
 Moore 
  Gonzalez, integrationsdirektör Länsstyrelsen 
  
 Västerbotten 
  
 14.00–14.30 
  
 Ett förändrat Sverige – Migrationen och dess konsekvenser 
  
 Lee, professor Malmö högskola 
  
 14.40–15.00 
  
 Mikrofinansiering 
  
 Salinas, vd ALMI/IFS 
  
 15.10–15.40 
  
 Fika 
  
 15.40–16.00 
  
 Integrationssamverkan storstad – landsbygd 
  
 Wadih  
 El-Achkar, 
  Näringslivschef Botkyrka 
  
 16.10–16.30 
  
 Småskalig livsmedelsförädling 
  
 Anderson. Projektledare, Eldrimner – Nationellt resurscentrum 
  
 för småskaligt mathantverk 
  
 16.40–17.00 
  
 Möten mellan landsbygd  stad 
  
 Berry, professor SLU 
  
 17.10–18.30 
  
 Panel 
  
 177 
 Bilaga 7b SOU 2008:56 
  
 Ons 2 april 
  
 Arbetskraftsbehov och arbetskraftsutbud inom den gröna 
  
 sektorn 
  
 09.00–09.30 
  
 Inledare 
 : Alvarez, ordf LRF 
  
 Bättre matchning mellan branschens arbetskraftsbehov och tillgänglig kompetens 
  
 09.30–09.50 
  
 Grönt kort och Gröna jobb 
 Evans, verksamhetsledare Gröna jobb (www.gronajobb.se ) 
  
 10.00–10.20 
  
 Arbetskraftsbehov i de gröna näringarna, nu och på några års sikt 
 Williams, VD Skogs- och lantarbetsgivareförbundet (SLA) 
  
 10.30–10.45 
  Fika 
  
 10.45–11.15 
  
 Matcha bättre för att ta vara på den kompetens som finns hos utrikes födda 
 Campbell, Företagarna 
  
 11.05–11.25 
  
 Att tänka i nya rekryteringsbanor – synliggör den gröna kompetensen snabbare 
 Baker, Arbetsförmedlingen 
  
 11.30–12.30 
  Panel 
 Validering, yrkesbedömning och kompletterande utbildning inom den gröna sektorn 
  
 13.20–13.40 
  
 Effektivare arbetsmarknadsetablering av nyanlända invandrare 
 Alvarez, särskild utredare 
  
 Utredningen om nyanländas arbetsmarknadsetablering  
  
 13.45–14.05 
  
 Synliggörande av nyanländas kompetens. Validering för den gröna 
 sektorn 
  
 Garza, Valideringscentrum i Malmö  
  
 14.10–14.30 
  
 Utbildning av invandrare inom trädgård och djurskötsel 
 Thompson, rektor Hvilan utbildning 
 Horne, rektor Bollerups Lantbruksinstitut Naturbruksgymnasium 
  
 14.35–14.55 
  
 Breddad rekrytering till de gröna utbildningarna 
 Mark Huisman, Vice Dekan, SLU 
  
 15.00–15.15 
  Fika 
  
 15.15–16.15 
  Panel och avslutning 
 178