6 Nationella bevarandefrågor 
  
 6.1 
  
 Bakgrund och direktiv 
  
 Bevarandefrågor handlar inte bara om vad man ska göra med gamla böcker utan även om förebyggande bevarandeinsatser när det gäller olika sorters material (även t.ex. affischer, dagstidningar, vecko- press och reklammaterial). Det omfattande arbete som lagts ner på att mikrofilma dagstidningar är exempel på en sådan förebyggande bevarandeinsats. Om detta inte hade skett hade en viktig och efterfrågad del av vårt kulturarv gått förlorat genom slitage. 
 Detta kapitel är dock koncentrerat på insatser för att bevara äldre, historiska samlingar och enskilda verk. Här tas även frågor om vård och bevarande av digitalt material upp (avsnitt 6.8), som behandlats i andra sammanhang i betänkandet (kap. 3, 5 och 7). En arbetsgrupp med företrädare för kulturarvsinstitutioner, universi- tet, högskolor och kommuner samt KB har bistått i arbetet med att utarbeta förslagen. Frågan har också tagits upp i olika sammanhang under utredningens gång. 
  
 6.1.1 
  
 Bokens kulturhistoriska värde 
  
 Bibliotekens samlingar är en stor och omistlig del av vårt kulturarv 
 – en ofantlig källa av bevarad skriftkultur, öppen för forskning inom olika områden. Det gäller innehållet, skriftkulturen, processer för framställning, spridning och utnyttjade men även själva objekten. Bibliotekens historiska samlingar förmedlar kunskap om olika tiders värderingar och samhällsutvecklingen. De är en omistlig informationskälla idag och för eftervärlden. 
 Boken/boksamlingen har dock av olika anledningar inte fått samma lagskydd som andra delar av vårt kulturarv. Det är intressant att boken kommit att omfattas av bestämmelserna om utförsel av kulturhistoriskt värdefulla föremål utan att det finns 
 239 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 några lagstadgade skyddsregler för boken som för andra kultur- historiskt värdefulla objekt. Bevarandeproblematiken när det gäller böcker är mer komplex än när det gäller andra kulturföremål. Beståndet är omfattande, varierande och utspritt i landet. Också ägandet är utspritt. Boken är ett bruksföremål och har vad avser såväl form som användningsområden hållit sig i århundraden. Boken har inte blivit museiföremål på samma sätt som (andra) kulturföremål utan är en levande del i det levande biblioteket. 
 Många bibliotek saknar också kompetens, resurser och intresse för att ta hand om sina äldre samlingar. Det har under senare år framkommit att många värdefulla boksamlingar i såväl offentlig som privat ägo far illa, och att en inte oväsentlig värdestegring har medfört att gamla boksamlingar blivit mer attraktiva för stölder och avyttring. 
  
 6.1.2 
  
 Tidigare utredningar 
  
 De offentliga biblioteken har stora äldre samlingar – såväl bok- som handskriftssamlingar. Äldre boksamlingars historiska, kultu- rella och ekonomiska värde har sällan stått i fokus för bibliotekens intresse. Äldre boksamlingar har heller inte varit föremål för något större politiskt intresse. 
 Under  
 1900-talet 
  har frågan om de äldre boksamlingarnas bristande vård och skötsel varit föremål för utredning. År 1918 till- satte ecklesiastikdepartementet sakkunniga för att utreda de bibli- otek som utgjorde en mellanform mellan de stora vetenskapliga biblioteken och folkbiblioteken, dvs. i huvudsak de gamla stiftsbib- lioteken och läroverksbiblioteken. År 1923 överlämnade biblioteks- sakkunniga Betänkande och förslag angående läroverks- och lands- bibliotek (SOU 1924:7). Det omedelbara upphovet till utredningen var att riksdagen tidigare gjort ett uttalande om en tilltänkt allmän utredning angående stiftsbibliotekens och därmed jämförbara bok- samlingars tillstånd och behov av tillsyn. 
 De bibliotekssakkunniga redovisade i sin utredning en rad brister hos biblioteken. Lokalförhållandena var ofta usla. Även nybyggda lokaler var i flera fall undermåliga. Kataloger saknades ofta. Utred- ningen genomförde även en inventering av samtliga stifts- och läroverksbiblioteks bestånd. På förslag av utredningen inrättades stifts- och landsbibliotek i Linköping år 1926 och i Skara år 1938. Därefter dröjde det fram till  
 1950-talet 
  då Västerås och Växjö blev 
 240 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 stifts- och landsbibliotek, 1952 respektive 1953. Staten som huvud- man svarade för driften och värdkommunen ställde lokaler till för- fogande. Kungl. biblioteket var tillsynsmyndighet. (SFS 1965:733). 
 Läroverksbibliotekens äldre samlingar utreddes på uppdrag av Kungl. Skolöverstyrelsen och redovisades i betänkandet Utred- ningar i skolfrågor 10 (1962). 
 År 1967 uppdrogs åt Statskontoret att göra en översyn av huvudmannaskapet för stifts- och landsbiblioteken. Statskontorets rapport, Huvudmannaskap för stifts- och landsbiblioteken, förelåg år 1970. Statskontorets utredning belyste de administrativa, organi- satoriska och ekonomiska förhållandena av relevans för bedöm- ningen av huvudmannaskapsfrågan. De äldre samlingarna berördes enbart utifrån de låga utlåningstalen. I enlighet med Statskontorets förslag kommunaliserades stifts- och landsbiblioteken. År 1974 överlämnades samlingarna till värdkommunerna jämte ekonomisk kompensation för vård av boksamlingarna. 
 Därefter följer en rad av utredningar och propositioner: Littera- turutredningens huvudbetänkande Boken (SOU 1974:5), Betänk- ande från utredningen om boken och kulturtidskrifterna Boken i Tiden (SOU 1974:141). Propositionerna Den statliga kulturpoliti- Hernandez 1 (prop. 1974:128), Den statliga kulturpolitiken 2 (prop. 1975:20) och Den statliga kulturpolitiken 3 (prop. 1975/76:135). Folkbiblioteksutredningen med betänkandet Folkbibliotek i Sverige (SOU 1984:23) och prop. 1984/85:141, den parlamentariska Kulturutredningen med betänkandet Kulturpolitikens inriktning (SOU 1995:84, bet. 1994/95:KrU15). Tjugo års kulturpolitik 1974– 1994. En rapport från kulturutredningen (SOU 1995:85). Kultur- politik (prop. 1996/97:3). Ingen av dessa berör frågan om ansvaret för och behandlingen av äldre boksamlingar. 
 Kungl. biblioteket och Statens kulturråd genomförde 1998 en kartläggning av äldre samlingar i de offentliga biblioteken (avsnitt 6.2.2). 
  
 6.1.3 
  
 Pågående och nyligen avslutade utredningar 
  
 Den 27 juni 2002 beslöt regeringen att tillsätta en utredning angå- ende skyddet av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. (Dir. 2002:96). I direktiven påpekas att det inte är ovanligt att kultur- historiskt värdefulla byggnader innehåller lösöre i form av exempelvis samlingar av böcker. Utredaren ska därför undersöka 
 241 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 möjligheten att låta skyddsbestämmelser eller skyddsföreskrifter för byggnadsminnen respektive statliga byggnadsminnen omfatta lösöre som väsentligen bidrar till byggnadens kulturhistoriska värde. 
 Med byggnadsminne avses en byggnad som länsstyrelsen för- klarat som byggnadsminne därför att den är synnerligen märklig genom sitt kulturhistoriska värde, eller ingår i ett kulturhistoriskt synnerligen märkligt bebyggelseområde. Fasta fornlämningar, kyrkobyggnader och byggnader som ägs av staten kan inte för- klaras som byggnadsminnen (3 kap. 1 § KML). Med statligt bygg- nadsminne menas en statlig byggnad som regeringen förklarat som statligt byggnadsminne på samma kriterier som gäller för övriga byggnadsminnen. Dessutom finns särskilda regler för andra kulturhistoriskt värdefulla statliga byggnader (förordningen 1988:1229 om statliga byggnadsminnen m.m.). 
 Begreppet tillsyn har behandlats i betänkandet Granskning på medborgarnas uppdrag (SOU 2002:14) och där givits vidast möjliga tolkning (se avsnitt 6.6). 
 Regeringen uppdrog i september 2002 åt Riksantikvarieämbetet att i samråd med bl.a. Kungl. biblioteket genom föra en översyn av de insatser som görs för att förhindra olaglig utförsel av äldre kulturföremål. En rapport (Cohen dnr  
 300-2853-2002) 
  lämnades till Kulturdepartementet i februari 2003 men har hittills inte för- anlett någon åtgärd (se avsnitt 6.4.2). 
  
 6.1.4 
  
 Direktiven, definitioner och avgränsningar 
  
 I uppdraget ingår att analysera behovet av en myndighet som har ansvar för nationella bevarandefrågor, utövar tillsyn över samlingar i offentlig miljö samt att pröva hur ett tillsynsansvar ska utformas för att säkra bevarandet av i många fall ovärderliga boksamlingar. I tillsynsuppgiften bör enligt direktiven också ingå att vara remiss- organ i bevarandefrågor. I direktiven framhålls att KB fram till år 1977 hade ett sådant ansvar gällande de dåvarande Stifts- och landsbiblioteken. En rad begrepp i övrigt definieras i sitt samman- hang i förslagsdelen (avsnitt 6.6) eftersom det rör definitioner av begrepp i lagtexten. Med boksamling avses böcker, enskilda eller i samlingar. 
 242 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 6.2 
  
 KB:s nationella bevarandeinsatser 
  
 6.2.1 
  
 KB:s nationella ansvar för vård och bevarande 
  
 KB har som nationell biblioteksmyndighet ett ansvar för att säkra det svenska tryckets informationsinnehåll och originalutformning. Detta sker genom anpassning av magasinen, genom nybindning samt genom olika skydds- och konserveringsåtgärder. För att skona hårt slitna och sköra originaldokument erbjuds låntagaren i stället mikrofilm eller annan reproduktion. 
 KB:s ansvar gäller i första hand de egna samlingarna. KB svarar även för en rad bevarandeåtgärder av nationell karaktär. Ett sådant exempel är mikrofilmningen av den svenska dagspressen. Genom denna insats har denna viktiga informationskälla säkrats för fram- tida forskning och studier. 
 Bevarandeuppdraget ställer stora krav på långsiktighet och över- gripande planering. Det föreligger ett stort behov av förebyggande insatser, inte minst för det material som biblioteken i allmänhet gallrar när det mist sin aktualitet. Det kan t.ex. röra sig om vecko- press, småtryck/okatalogiserat tryck, enklare instruktionsböcker etc. En stor del av detta material bevaras kanske endast av KB och Lunds universitetsbibliotek. Slitaget blir då stort på de fåtal kvar- varande exemplaren. KB har under senare år genomfört en rad be- varandeprojekt. T.ex. har tidskriften Idun mikrofilmats. Det före- ligger emellertid behov av mer omfattande och mer planmässiga bevarandeinsatser av nationell karaktär. 
  
 6.2.2 
  
 Inventering av det äldre bokbeståndet 
  
 Inom ramen för projektet Nationell Bevarandeplan för Svenska Bibliotek genomfördes på uppdrag av KB och Kulturrådet åren  
 1998–1999 
  en inventering av de äldre bokbestånden i landets bibli- otek. Undersökningen omfattade de äldre samlingarnas omfång, katalogiseringsnivå, förvaringsbetingelser och bevarandebehov. Inventeringen genomfördes som en enkätundersökning och om- fattade alla bibliotek inom följande huvudgrupper, folkbibliotek, länsbibliotek, gymnasiebibliotek (16 särskilt utvalda), universitets- och högskolebibliotek samt forsknings- och specialbibliotek. Totalt skickades enkäter till 453 bibliotek och 65 biblioteksbesök genomfördes. Projektet anordnade och deltog i en rad konferenser och seminarier. En projektledare engagerades under sex månader. 
 243 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 Övriga insatser genomfördes inom ramen för den ordinarie verk- samheten vid respektive institution. 
 Av inventeringen framgick att det finns omfattande äldre sam- lingar vid de offentliga biblioteken. Samlingarna har under histori- ens lopp byggts upp på olika sätt – genom pliktleverans samt ge- nom förvärv och donationer. 
 Det fanns cirka sju miljoner volymer äldre tryck i de offentliga biblioteken varav cirka fem miljoner i Stockholm, Uppsala och Lund och i övriga landet cirka två miljoner volymer. Ett  
 90-tal 
  bib- liotek uppgav att de hade samlingar från  
 1600-talet 
  eller tidigare, 169 bibliotek hade samlingar från  
 1700-talet 
  och ännu fler hade omfattande  
 1800-talssamlingar. 
  Omkring hälften av de äldre sam- lingarna är katalogiserade. Cirka 70 procent av biblioteken saknade personal med ett särskilt ansvar för de äldre samlingarna. Behovet av rådgivning i bevarandefrågor visade sig vara stort. 
  
 6.2.3 
  
 Pilotprojekt för förebyggande bevarandeåtgärder 
  
 Med medel från Riksbankens jubileumsfond genomförde KB under våren 2001 ett pilotprojekt vid Stifts- och landsbiblioteket samt vid Sveriges lantbruksuniversitet (Veterinärhögskolans bibliotek) i Skara. En genomgång av hela bokbeståndet genomfördes och per- sonalen utbildades i bevarandefrågor. Målet var att utveckla meto- der för att på bästa sätt tillämpa och sprida kunskaper om före- byggande bevarandeåtgärder. En elementär handbok i bevarande- frågor har tagits fram. Erfarenheterna visar att det med små medel går att avsevärt förbättra bevarandenivån vid ett bibliotek. En med- vetenhet kan i många fall vara en mer effektiv bevarandeåtgärd än att i efterhand försöka åtgärda skador på samlingarna som upp- kommit till följd av åratal av försummelse. 
  
 6.2.4 
  
 De offentliga bibliotekens bevarandeansvar 
  
 Bibliotekens uppgift är att förvärva, bevara och tillgängliggöra tryckt material. Dessa uppgifter ställs ofta mot varandra. Bibliote- ken (utom KB och Lunds universitetsbibliotek) har inte något bevarandeansvar för sådant material som levererats i enlighet med lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument (PL) och bibli- 
 244 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 otekens uppgifter att vårda och bevara värdefulla samlingar har ofta fått stå tillbaka för andra uppgifter. 
 Forskningsbibliotekens (universitets- och högskolebibliotek och andra vetenskapliga bibliotek) huvuduppgift är att tillgodose be- hovet av kvalificerad informationsförsörjning. Forskningsbibliote- ken har emellertid också uppgiften att spara material för framtiden (kulturarvsfunktionen) och eftersom vi inte har några bokmuseer i egentlig mening eller stora boksamlingar på våra museer har forsk- ningsbiblioteken fått ta sin del av ansvaret för att bevara och vårda det kulturhistoriskt värdefulla tryckta och delvis det handskrivna kulturarvet. Lärosäten som Uppsala och Lunds universitet har under århundraden byggt upp stora samlingar. Det är självfallet en stor tillgång för de lärosäten som besitter värdefulla boksamlingar och viktigt för forskningen. Det ingår också i lärosätets ansvar som statlig myndighet att bevara sina tillgångar. Det är samtidigt viktigt att arbetet med vård av kulturhistoriskt värdefulla samlingar i landet samordnas i olika avseenden. 
 De kommunala och landstingskommunala bibliotekens huvud- uppgift är att tillhandahålla ett levande bokbestånd men också att tillgodose behovet av informationsförsörjning inte minst till stude- rande på olika nivåer. Om de skulle ha äldre samlingar, t.ex. stora lokalhistoriska samlingar, bör de ansvara för att ta hand om dessa. De representerar såväl ett kulturhistoriskt som ett ekonomiskt värde. Om man inte idag tar hand om detta kulturarv kommer det att i det långa perspektivet att bli mycket dyrare att reparera skadorna. 
 Stifts- och landsbiblioteken 
 De fyra stifts- och landsbiblioteken i Linköping, Skara, Västerås och Växjö kommunaliserades 1974, och de äldre samlingarna över- gick från statlig till kommunal ägo. Var och en av kommunerna er- höll ekonomisk kompensation i miljonstorlek från staten för att vårda, bevara och tillgängliggöra samlingarna för all framtid. Efter kommunaliseringen äger dessa kommuner de äldre samlingarna och har inget annat formellt ansvar än det man har för ett vanligt kommunbibliotek. 
 De f.d. stifts- och landsbiblioteken har behållit sina stora sam- lingar av äldre böcker, handskrifter, kartor, musikalier m.m. och har också byggt upp en stor kunskap om den egna samlingen även 
 245 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 om ansvarig professionell personal inte finns tillgänglig i samma utsträckning som under den statliga tiden. De äldre samlingarna har inte prioriterats i kommunerna. 
 Kommunerna har kanske inte alltid insett det kulturhistoriska och ekonomiska värdet av samlingarna vilket i en del fall lett till brister i vården och bevarandet. De lokaler där samlingarna förvaras har inte uppfyllt och uppfyller ännu inte kraven på god bevarande- miljö vare sig vad gäller säkerhet, klimat eller handhavande och först de senaste åren har ett ökat intresse för samlingarna kunnat märkas. 
 Personal med bokhistorisk bildning och goda språkkunskaper är nödvändig för det kontinuerliga arbetet med samlingarna. Behovet av utbildning och fortbildning i skötsel av de äldre samlingarna är stort på de f.d. stifts- och landsbiblioteken. Ingen av de fyra bibli- otekens samlingar är idag fullständigt sökbar i Harris vilket begrän- sar tillgängligheten. Katalogisering och registrering har påbörjats men arbetet är omfattande och svårt att finansiera. Det innebär att forskare och studerande har små möjligheter att ta del av samling- arna. Frågan om i vilken utsträckning läns- och regionbiblioteken har kompetens att vara en resurs för rådgivning och fortbildning i handhavandet av äldre litteratur är oklar. Stifts- och landsbibliote- Hernandez hälsar därför det Nationella bevarandesekretariatet med stor tillfredsställelse. 
  
 6.2.5 
  
 Nationella bevarandesekretariatet vid KB 
  
 Inom biblioteksvärlden har under lång tid ett centralt forum för bevarandefrågor efterfrågats. Behovet påtalades av bibliotekssak- kunniga redan år 1923 och önskemålet att Kungl. biblioteket skulle ges uppgiften som nationell resurs inom bevarandeområdet har sedan dess framförts vid många tillfällen. Den principiella frågan om ansvaret för samlingar av nationellt intresse har lämnats obesvarad. Vid tidigare nämnda inventering visade det sig att be- hovet av rådgivning inom bevarandeområdet är stort. 
 KB och Kulturrådet uppvaktade år 1999 kulturministern för att uppmärksamma regeringen på behovet av särskilda insatser för de äldre boksamlingarna – en fråga som är av såväl kulturpolitiskt som forskningspolitiskt intresse. 
 I avvaktan på besked från statsmakterna har KB – trots avsaknad av mandat och medel – fungerat som resurs för övriga bibliotek i 
 246 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 landet och beslutat att inrätta ett nationellt bevarandesekretariat. Sekretariatet, som startade en verksamheten i liten skala år 2002, ska fungera som ett nationellt forum inom bevarandeområdet och erbjuda en plattform för samarbete och utveckling. Sekretariatet har fyra huvuduppgifter, nämligen att: 
 erbjuda information och rådgivning i bevarandefrågor 
 verka för en hög bevarandestandard vid landets bibliotek 
 verka för ett ökat medvetande om bevarandefrågorna 
 verka för ett ökat nationellt samarbete inom bevarandeområdet 
 Erfarenheterna visar att utbildning är ett effektivt sätt att förbättra bevarandestandarden vid ett bibliotek. Därför ska sekretariatet stödja och uppmuntra biblioteken att ta initiativ inom bevarande- området genom att anordna konferenser och workshops i be- varandefrågor. 
 Genom denna åtgärd har KB tagit en aktiv roll i arbetet med bevarandefrågorna vid landets bibliotek. 
  
 6.3 
  
 KB-utredningens 
  
  undersökningar om behovet av nationella insatser 
 Av utredningens undersökningar har det framkommit att det råder en relativt stor samstämmighet om behovet av nationella insatser på bevarandeområdet, och att det är en nationell uppgift att samordna dessa. Man anser inte att det bör tillskapas någon ny myndighet utan att NBS bör utvecklas och att KB är den myndighet som bör ha/redan har det nationella ansvaret. Det är nödvändigt med en myndighet (KB) som har övergripande ansvar och kunskap om det nationella kulturarvet för att en viktig del av vår historia ska säkras för framtiden. 
 Myndighetens uppgift bör vara att skapa medvetenhet hos ägare till äldre samlingar, ge råd och stöd samt ansvara för att relevant utbildning och kompetensutveckling kommer till stånd. Vidare bör ett tillsynsansvar ingå, dvs. att se till att det tryckta kulturarvet be- varas på ett säkert och rationellt sätt men också att det tillhanda- hålls för allmänheten under betryggande säkerhetsarrangemang. Ett lärosäte uttrycker detta som att det är förvånande att ingen kräver någon redovisning över hur vi förvarar unikt och värdefullt material. Det behövs samordning av resurser och en nationell bevarandeplan behöver tas fram. Samlingar som ingen tar hand om 
 247 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 idag behöver lokaliseras och någon behöver se till att äldre sam- lingar inte förstörs. Ett digitaliseringsprojekt bör startas – eller bör samlingarna göras tillgängliga på annat sätt. KB bör ges ökade resurser för ändamålet och samverka i nätverk med aktiva institu- tioner på området. Ökat  
 ABM-samarbete 
  är angeläget. KB bör ges ansvar för att ta fram underlag till ev. lagstiftningsförslag. Vidare bör KB få resurser för att aktivt inventera behov och fördela stöd- resurser. 
 Folkbiblioteken framhåller att det är bra ur nationell synvinkel att bevarandeinsatserna samordnas och att någon/KB har ett nationellt ansvar. Kulturrådet anser att det bör finnas en instans – kopplad till KB eller annan myndighet – som har bevarandeansvar för äldre material inom alla bibliotekstyper. 
 I övrigt framhålls behovet av råd och hjälp i vårdfrågor samt i förhandlingar för att få fram bra priser från leverantörer av papper, kapslar etc. Behovet av en ansvarig myndighet framhålls således, att KB är en lämplig myndighet samt att uppgifterna bör vara kart- läggning av samlingar, tillsyn, uppföljning, riktlinjer för bevarande samt att ge stöd, råd och utbildning i vårdfrågor. Några framhåller att frågan även gäller digitalt material. 
 Arbetsgruppens slutsatser 
 Arbetsgruppen anser att det behövs ett nationellt stöd för olika bevarande- och konserveringsinsatser. Boksamlingar och enskilda verk bör på samma sätt som andra värdefulla kulturföremål ha ett skydd i lag. Gruppen anser samtidigt att det är angeläget att vidta olika åtgärder till stöd för förebyggande bevarandeinsatser. Av detta följer naturligt att behövs en myndighet som utövar tillsyn och ser till att lagen följs och som tar ansvar för och samordnar de nationella bevarandefrågorna och att det är självklart att KB är den myndigheten. 
 248 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 6.4 
  
 Gällande rätt 
  
 6.4.1 
  
 Vård av boksamlingar 
  
 Det finns idag ytterst få offentligrättsliga regler om vård av bok- samlingar. 
 Lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument (PL) före- skriver en skyldighet att lämna ett exemplar av bl.a. tryckta skrifter till Kungl. biblioteket (KB) och till sex av universitetsbiblioteken. Dessa exemplar ska bevaras enligt föreskrifter som regeringen be- stämmer. (1, 5 och 6 §§). Enligt den av regeringen utfärdade för- ordningen (1993:1439) om pliktexemplar av dokument ska de exemplar som lämnas till KB och Lunds universitet bevaras för framtiden. KB har dessutom i sin instruktion (förordningen 1996:505 med instruktion för Kungl. biblioteket) i uppdrag att för- vara och vårda sin boksamling. KB har beslutat att pliktexemplaret inte ska få utnyttjas för hemlån. Nyttjandet av Lunds universitets- biblioteks (LUB) exemplar, det s.k. reservexemplaret, bestäms enligt PF av universitetet efter samråd med KB och får utnyttjas för hemlån. De andra pliktmottagande universiteten bestämmer själva om bevarande (2 och 3 §§). Dessa regler garanterar alltså att två exemplar av varje nyutgiven bok bevaras och vårdas för fram- tiden. PL reglerar inte digitalt material. Det ingår i denna utred- nings uppdrag att lämna förslag i denna fråga. 
 Lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (KML) innehåller regler om skydd för inventarier av kulturhistoriskt värde, som hör till kyrkobyggnad eller annan kyrklig byggnad. De ska tas upp på en särskild förteckning och förvaras och vårdas väl. Det ska finnas två församlingsbor som har ansvar för föremålen på förteckningen och stiftet ska minst vart sjätte år kontrollera att föremålen finns kvar (4 kap.  
 6–8 
  §§). Sådana inventarier kan vara böcker, även om bestämmelserna inte i första hand tar sikte på sådana. Det bör observeras att kyrkan kan förvara böcker som är privatägda och då inte omfattas av KML:s skydd. 
 Bibliotekslagen (1996:1596) säger bl.a. att varje kommun ska hålla minst ett folkbibliotek och ett lämpligt antal skolbibliotek, att varje högskola ska ha tillgång till ett högskolebibliotek, statligt eller landstingskommunalt, beroende på högskolans huvudmannaskap, och att det bör finnas ett länsbibliotek inom varje landsting. (2– 10 §§). Även om det indirekt ligger en viss vårdplikt i kommuner- nas skyldighet att hålla folkbibliotek och högskolornas att ha ett 
 249 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 högskolebibliotek, innehåller bibliotekslagen inga uttryckliga be- stämmelser om vård av böcker. 
 Högskoleförordningen (1993:100) säger att lån av böcker ska kunna ske avgiftsfritt mellan högskolebiblioteken. (3 kap. 10 §) Förordningen innehåller ingenting om vård av böckerna. 
 Förordningen (1995:1300) om statliga myndigheters riskhantering säger att varje myndighet ska identifiera vilka risker för skador eller förluster som finns i myndighetens verksamhet. Myndigheten ska värdera riskerna och beräkna vilka kostnader som staten har eller kan få med hänsyn till dessa risker. Resultatet ska sammanställas i en riskanalys (3 §). Alla statliga bibliotek och andra myndigheter, som har värdefulla boksamlingar, ska alltså ha klarlagt vilka risker som finns för att deras boksamlingar skadas genom vatten, brand, inbrott och liknande. Däri ligger ett indirekt krav på att åtgärder ska vidtas för att undvika sådana skador. Det är närmast revisorer- nas sak att kontrollera att riskanalyser gjorts och adekvata åtgärder vidtagits. Frågan är i vilken utsträckning detta sker. 
 Övrigt 
 Det finns flera nationella och några internationella handledningar för bl.a. hur man undersöker och fastställer en boksamlings fysiska kondition. CEN (det europeiska standardiseringsorganet) har under hösten 2003 inlett ett arbete med försök att standardisera konserveringsmetoder. 
  
 6.4.2 
  
 Utförsel av boksamlingar 
  
 Då det gäller skydd mot utförsel av värdefulla boksamlingar finns omfattande regler i KML om tillstånd för utförsel av vissa äldre kulturföremål ur landet. De omfattar enligt 24 § förordningen (1988:1188) om kulturminnen m.m. även skydd mot utförsel av värdefulla böcker/boksamlingar. KB är tillståndsgivande myndig- het. Förordningen omfattar följande objekt: 
 svenska inkunabler, oavsett värde 
 svenska böcker tryckta före år 1600, oavsett värde 
 andra svenska böcker som är äldre än 100 år, enstaka eller sam- lingar, och har ett värde över 10 000 kronor 
 250 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 andra utländska böcker som funnits i landet mer än 100 år, en- staka eller i samlingar, med ett värde över 10 000 kronor 
 svenska tryckta kartor, som är äldre än 100 år och har ett värde över 10 000 kronor 
 utländska tryckta kartor, som funnits i landet mer än 100 år och har ett värde över 10 000 kronor 
 Vidare omfattar förordningen följande objekt inom Riksarkivets respektive Nationalmuseums ansvarsområde. 
 svenska handskrifter på pergament eller papper, framställda före 1650, oavsett värde (Riksarkivet) 
 svenska icke tryckta protokoll, brev, dagböcker, manuskript, noter, räkenskaper samt handritade kartor och ritningar, som är äldre än 50 år och har ett värde över 2 000 kronor (Riksarkivet) 
 samlingar av utländska inkunabler, som funnits i landet mer än 100 år, och visst svenskt icke tryckt material, som är äldre än 50 år och har ett värde över 50 000 kronor (KB resp. Riksarkivet) 
 teckningar som utförts helt för hand på vilket underlag och i vilket material som helst och är äldre än 100 år och värda mer än 50 000 kronor eller – om de är porträtt av svenskar eller i Sverige verksamma personer – 20 000 kronor (National- museum) 
 svenska träsnitt och kopparstick, som är framställda före 1650, oavsett värde (Nationalmuseum) 
 utländska teckningar som utförts helt för hand på vilket under- lag och i vilket material som helst och har funnits i landet mer än 100 år och är värda mer än 50 000 kronor (National- museum) 
 Tillstånd till utförsel ska inte ges om föremålen är av stor betydelse för det nationella kulturarvet, utom då utförseln sker av vissa privata skäl såsom utflyttning eller för utställningsändamål m.m. (5 kap. 7, 10 och 11 §§ KML). Om sådana föremål förts ut utan tillstånd har Sverige rätt att få igen dem från länder inom EU (6 kap. KML). I vissa fall krävs förutom utförseltillstånd även exportlicens för att föra ut föremål utanför EU (Rådet, förordning (EEG) nr 3911/92). Det gäller 
 inkunabler och manuskript, inklusive kartor och partitur, en- staka eller i samlingar 
 251 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 böcker som är äldre än 100 år, enstaka eller i samlingar, och har ett värde över 50 000 ecu 
 arkiv och däri ingående delar, som är äldre än 50 år, och av vilket slag och på vilket underlag som helst 
 tryckta kartor som är äldre än 200 år och har ett värde över 15 000 ecu 
 originalgrafik, grafiska blad, silkscreentryck och litografier med deras respektive matriser och originalaffischer och med ett värde över 15 000 ecu 
 Exportlicens kan vägras för de föremål som kräver utförseltillstånd enligt KML. På grund av de slopade gränskontrollerna inom EU är efterlevnaden av kraven på utförseltillstånd och exportlicens något lättare att upprätthålla då det gäller utförsel utanför EU. 
 Utvärderingsgruppen som utvärderat insatserna för att förhindra olaglig utförsel av äldre kulturföremål (se 6.1.4) framhåller att regelverket förutsätter existensen av nationella gränser med en in- hemsk nationell tullkontroll. Regelverket för bl.a. gränskontroller förändrades i och med  
 EU-inträdet 
  och därmed har också grunden för den nationella lagstiftningen på området satts ur spel. Gruppen har undersökt om det går att effektivisera tillämpningen av lagen men kommit fram till att det inte är möjligt. Tillståndsmyndighe- terna kan inte själva utan stöd av tull och polis uppfylla lagens intentioner. Lagändringar och resursförstärkningar kan bara marginellt påverka dagens förhållanden. 
 Gruppen föreslår istället en rad stödjande åtgärder. Bland dem som bör nämnas i detta sammanhang är behovet av resurser för att kunna fördjupa kunskaperna om samlingarna för att bättre kunna hantera tillståndsärenden. Gruppen föreslår också en översyn av KML, folkbildande insatser för att öka allmänhetens intresse och kunskaper, fortbildande insatser från de tillståndsgivande myndig- heterna m.m. Man betonar TV:s roll för att föra ut kunskapen om det svenska kulturarvet till en bred allmänhet. Där kan också digi- taliseringen som föreslagits (kap. 5) ha betydelse. KB har redan be- slutat att satsa på en informationskampanj i ett första skede. Gruppen föreslår att en nationell handlingsplan ska upprättas. 
 252 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 6.4.3 
  
 Myndigheter med uppgifter inom vårdområdet m.m. 
  
 Förutom Riksrevisionsverkets, numera Riksrevisionens, allmänna tillsyn över statliga myndigheter finns det ytterst få regler om myndigheter med uppgifter med tillsynsuppgifter eller annat stöd beträffande vård och skydd av boksamlingar. 
 Lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. (KML) innehåller som tidigare nämnts regler om skydd för av bl.a. inventarier av kultur- historiskt värde som hör till kyrkobyggnad eller annan kyrklig byggnad. De ska tas upp på en särskild förteckning och förvaras och vårdas väl. Länsstyrelsen och RAÄ har rätt att besikta alla kyrkliga inventarier och länsstyrelsen kan besluta att ett föremål ska tas upp på förteckningen. Länsstyrelsen kan också förelägga församlingen att vidta rättelse eller avbryta en pågående åtgärd för att skydda ett föremål på förteckningen. (4 kap.  
 6–8, 
  10 och 17 §§) Länsstyrelsens beslut kan överklagas av RAÄ (1 kap. 2 §) Dess- utom har RAÄ och länsstyrelserna en allmän tillsyn över kultur- miljövården (2 §). 
 Enligt Förordningen (1996:505) med instruktion för Ross bibli- oteket ska KB ska svara för samordning, utveckling och visst utred- ningsarbete inom biblioteksområdet samt utse ansvarsbibliotek (1 och 2 §§). KB har alltså bara en allmän samordningsplikt i för- hållande till övriga bibliotek. 
 Enligt Avgiftsförordningen (1992:191) får en myndighet ta ut av- gifter för tjänster som den tillhandahåller bara om det följer av lag eller förordning eller ett särskilt beslut av regeringen. Myndigheten får inte själv besluta avgifternas storlek eller disponera inkoms- terna, utan medgivande från regeringen (3, 6 och 25 §§). 
 En myndighet får ta ut avgifter för exempelvis rådgivning och annan liknande service om det är förenligt med myndighetens upp- gift enligt lag, instruktion eller annan förordning. Sådana inkomster får myndigheten själv besluta om efter samråd med Ekonomistyr- ningsverket (ESV) och själv disponera (4, 6, 7 och 25 §§). 
 Båda dessa typer av avgifter kan – till skillnad från kopieavgifter m.m. – debiteras andra statliga myndigheter (21 §). 
 Myndigheter ska samråda med ESV, men KB har sedan lång tid tillbaka dispens från denna regel och behöver således inte samråda med ESV om någon avgift ska höjas. Med mindre omfattning avses en intäkt om högst fem procent av myndighetens kostnader under en tvåårsperiod. I senaste årsredovisningen uppgick KB:s intäkter enligt 4 § avgiftsförordningen till knappt 2,7 procent av 
 253 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 kostnaderna. Om tjänsten inte är tillfällig eller av mindre omfatt- ning kan regeringen också medge undantag från denna regel. Den rådgivande verksamheten måste vara av stor omfattning för att er- sättningen ska utgöra en tillståndspliktig intäkt. 
 Det torde således inte vara något som hindrar att KB tar ut en avgift vid sådan rådgivning som avses i 2c § förordningen med in- struktion för KB. 
  
 6.4.4 
  
 Arkiv 
  
 En jämförelse kan göras med regleringen på arkivområdet, särskilt eftersom gränsdragningen mellan arkivhandlingar och böcker kan vara flytande. Arkivlagen (1990:782) gäller staten, kommunerna och Svenska kyrkan och vissa liknande organ  
 (1–2a 
  §§). Arkiven utgörs av institutionernas allmänna handlingar (3 §). Arkiven ska bevaras, hållas ordnade och vårdade (3 §). För tillsyn finns arkiv- myndigheter (7 §). Arkivmyndigheterna kan ta hand om icke skötta arkiv (9 och 11 §§). Regler om privatägda arkiv saknas helt. 
  
 6.5 
  
 Internationella erfarenheter 
  
 6.5.1 
  
 Lagstiftning saknas 
  
 Såvitt utredningen erfarit är det inte bara i Sverige det saknas lag- stiftning som skyddar historiska boksamlingar mot försummelse eller vanvård. 
 Danmark, Norge och Finland har i likhet med Sverige lagregle- rad pliktleverans, och en skyldighet för mottagande bibliotek att bevara materialet. De nordiska länderna har även lagstiftning som skyddar kulturminnen och som i allt väsentligt liknar den svenska KML. Böcker har inget skydd förutom att de i likhet med de svenska bestämmelserna omfattas av utförselförbud. 
 Inte heller i övriga Europa har utredningen påträffat några exempel på särskilda lagar som skyddar mot misskötsel av det tryckta kulturarvet. Det finns mer eller mindre heltäckande plikt- leveranslagstiftning, och även lagar/bestämmelser om skydd av det nationella kulturarvet. Med kulturarv avses i första hand byggna- der, monument, fornlämningar etc. Avsaknaden av en särskild skyddslagstiftning för böcker kan kompenseras av att det finns en uttalad policy, tradition eller praxis, eller av förekomsten av sär- 
 254 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 skilda stödinsatser (se exempel från Storbritannien och Frankrike i det följande). 
 Förslaget om en skyddslagstiftning för boksamlingar har således inte någon utländsk förebild. Däremot torde i många länder, i lik- het med i Sverige, behov av bestämmelser som skyddar det tryckta kulturarvet komma att aktualiseras – inte minst mot bakgrund av det ökade marknadsvärdet för många äldre boksamlingar och där- med också den ökande risken för stölder. Ett svenskt initiativ skulle kunna tjäna som förebild och leda till att denna viktiga fråga uppmärksammas även internationellt. 
  
 6.5.2 
  
 Exempel på bevarandeinsatser 
  
 Storbritannien och Irland 
 National Preservation Office, NPO, etablerades 1984 som ett resultat av den s.k. Ratclifferapporten: Preservation Policies and Conservation in British libraries. Rapporten baserades på en undersökning av tillståndet vid de brittiska biblioteken, och av den framgick bl.a. att det förelåg stora behov av samordning och sam- arbete inom bevarandeområdet. Rapporten påtalade också behovet av en central resurs inom bevarandeområdet. 
 NPO var ursprungligen en verksamhet inom The British Library men sedan 1996 fungerar organisationen som en oberoende aktör, finansierad av de centrala biblioteken och arkiven i Storbritannien och på Irland. Man har idag sex fast anställda och anlitar vid behov externa experter för utredningar och projekt. Verksamhetens in- riktning styrs av en grupp med representanter från de organisatio- ner som stöder NPO finansiellt. 
 NPO fungerar som en oberoende central instans med uppgift att säkra bevarandet av och den långsiktiga tillgängligheten till biblio- teks- och arkivsamlingar i Storbritannien och på Irland. De huvud- sakliga uppgifterna omfattar utveckling och samarbete kring den nationella bevarandestrategin samt att erbjuda information och råd- givning. NPO agerar också som opinionsbildande inom bevarande- området och publicerar regelbundet informationsmaterial och rapporter samt anordnar konferenser. NPO har tagit fram en metod för beståndsöversikt, Preservation Assessment Survey (PAS), som är avsedd att användas av att bibliotek eller arkiv vid arbetet med att planera bevarandeåtgärder. Genom att fortlöpande 
 255 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 samla in och sammanställa resultaten från dessa beståndsöversikter kan NPO skapa en samlad bild av behoven inom bevarandeområdet på en nationell nivå och på så sätt verka för samordning och en långsiktig planering. 
 Frankrike 
 Stora delar av de historiska samlingarna skingrades under revolu- tionen och spreds över hela landet. I de kommunala biblioteken finns cirka sex miljoner volymer från före 1811. Betydande histo- riska samlingar finns i universitetsbiblioteken, t.ex. vid Graham och  
 Sainte-Geneviève. 
  De äldre samlingarna betraktades länge mer som en belastning än som en tillgång och ansågs vara ett hinder för utveckling. 
 Efterhand har bibliotekens äldre samlingar allt mer kommit att ses som en omistlig del av det kollektiva minnet. Allmänhetens in- tresse har ökat markant. Folkbibliotekens äldre samlingar betraktas inte längre som en resursslukande konkurrent till litteraturförmed- ling och övriga bibliotekstjänster. 
 Den franska regeringen proklamerade år 1980 som kulturarvets år (Perry du patrimoine). Denna manifestation torde ha bidragit till det ökade intresset från allmänhet och bibliotek. Biblioteken tog aktiv del i kampanjen och gick igenom och värderade sina sam- lingar. Dessutom arrangerades utställningar och programverksam- het. Nationalbiblioteket startade en utgivning av vissa rariteter i faksimilutgåva. 
 Inom utställningarnas ram kunde biblioteken visa dokument som normalt bara är tillgängliga för en snäv forskarkrets. Utställ- ningarna visade handskrifter, exlibris, affischer, vykort och annat som av historiens slump råkat hamna i biblioteken. 
 Sedan 1988 hålls en årlig och landsomfattande manifestation, Mois de patrimoine, där biblioteken medverkar med utställningar och program. La Direction du Livre et de la Lecture delar varje år ut en belöning till ett tiotal av de deltagande kommunala bibliote- Hernandez. Biblioteken kan också få viss ekonomisk hjälp för att trycka utställningskataloger. 
 Det ökade intresset för det tryckta kulturarvet har i hög grad på- verkat synen på insamling och bevarande. Därför sker på många håll i landet en selektiv insamling av dagens utgivning i syfte att 
 256 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 utveckla lokalsamlingarna och för att förstärka det lokala minnet, med insikten att morgondagens kulturarv skapas i dag. 
 Unescos Memory of the World Programme 
 Inom ramen för Unescos verksamhet finns programmet Memory of the World Programme, som syftar till att bevara och fästa upp- märksamhet vid särskilt värdefulla gamla boksamlingar och en- skilda böcker samt arkivalier. På denna kulturarvslista kan endast objekt som har en internationell dimension komma ifråga. Sverige har för avsikt att föreslå några intressanta objekt, och i detta arbete medverkar KB. 
 Förslag 
  
 6.6 
  
 Åtgärder till skydd för värdefulla boksamlingar och enskilda verk av nationellt intresse 
  
 Boken/boksamlingar har idag inte det skydd som andra kultur- historiskt värdefulla objekt och miljöer har. I det följande lämnas förslag om lag till skydd för boken samt förslag till vissa andra nationella bevarandeåtgärder. 
  
 6.6.1 
  
 Förslag om lag till skydd för värdefulla boksamlingar i offentlig miljö 
  
 Förslag: Riksdagen bör besluta om en lag till skydd för ur nationell synpunkt kulturhistoriskt värdefulla boksamlingar och enskilda verk. 
 Lagen ska gälla objekt som ägs eller förvaltas av staten, en kommun eller Svenska kyrkan eller som är avsedda att vara till- gängliga för allmänheten. 
 Kungl. biblioteket bör meddela närmare föreskrifter om vilka boksamlingar och enskilda verk som ska anses ha denna karak- tär. Dessa bör korrespondera med reglerna om utförsel av bok- samlingar. 
 Lagen bör träda i kraft 1 januari 2005. 
 257 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 Skäl för förslagen 
  
 6.6.1.1 
  
 Definitioner, avgränsningar och andra utgångspunkter 
  
 Värdefulla boksamlingar 
 Utredningsuppdraget gäller enligt direktiven värdefulla boksam- lingar. En grundläggande förutsättning är således att det går att definiera vad en boksamling är och vilka boksamlingar som är värdefulla. 
 En boksamling kan enligt utredningens mening vara ett antal böcker som samlats ihop av någon utan något annat inbördes sam- band utom just detta att någon samlat ihop dem (t.ex. Bray privata bibliotek). Lagen bör även kunna omfatta ett enskilt verk, som kan ingå i en boksamling men även vara fristående. Vad som är en boksamling bör definieras av sammanhanget och inte som ett särskilt begrepp. 
 Vad som ska anses vara en kulturhistoriskt värdefull boksam- ling/bok är svårt att precisera. Vad som är värdefullt varierar över tiden. Dels förändras värderingar med tiden, dels kan boksamlingar som idag är mindre värdefulla med tiden få ett ökat värde beroende på olika omständigheter. Regler om skydd måste därför utformas så att man inte låser fast sig vid dagens värderingar. 
 Med från nationell synpunkt kulturhistoriskt värdefulla boksam- lingar och enskilda verk bör menas sådana kulturföremål som avses i bilagan till lagen (1988:950) om kulturminnen m.m., kategorierna A  
 8–A 
  9. Kategorierna A 8 och A 9 avser följande föremål: 
 A 8: Inkunabler och manuskript, inklusive kartor och partitur, enstaka eller i samlingar. 
 A 9: Böcker som är äldre än 100 år, enstaka eller i samlingar. 
 Därmed uppnås en samstämmighet med bestämmelserna om vilka boksamlingar som inte får föras ur landet utan tillstånd. Det är av praktiska skäl lämpligt att de boksamlingar som omfattas av de nu föreslagna skyddsbestämmelserna också omfattas av utförselför- budet. Med hänsyn bl.a. till att utredningen inte föreslår någon beloppsgräns för värdet av boksamlingarna, måste bestämmelsen i 24 § då revideras/kompletteras med referens till att förordningen gäller objekt som tagits upp på den förteckning som KB föreslås få skyldighet att upprätta (jfr 6.6.2). 
 258 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 Offentlig och privat ägo 
 Utredningsuppdraget gäller boksamlingar i såväl offentlig som privat ägo. Begreppen offentlig ägo och privat ägo är inte helt enty- diga. Med säkerhet menas med offentligt ägda statliga, lands- tingskommunala och primärkommunala boksamlingar, inklusive de primärkommunala stifts- och landsbiblioteken, och med privata boksamlingar som ägs av privatpersoner, aktiebolag, handelsbolag och föreningar. Också stiftelser är privata subjekt, men förvaltas ofta av offentliga organ. En boksamling kan – åtminstone teore- tiskt – också vara en stiftelse i sig själv, exempelvis genom ett testamentariskt förordnande. Svenska kyrkan intar en speciell ställ- ning efter relationsförändringen till staten. 
 Uppdraget har av utredningen tolkats så att det omfattar alla värdefulla boksamlingar i offentliga miljöer oavsett vem som äger dem. 
 Värdefulla boksamlingar i offentlig miljö 
 Utredningsuppdraget gäller boksamlingar i offentlig miljö. Detta definierar utredningen som boksamlingar som ägs eller förvaltas av staten, av en kommun eller av Svenska kyrkan eller som är avsedda att vara tillgängliga för allmänheten, utan krav på medlemskap i en viss organisation eller innehav av viss ställning eller befattning. Detta innebär inte att var och en ska ha rätt att läsa böckerna. De kan exempelvis vara så ömtåliga att detta inte är möjligt. Däremot bör boksamlingar som bara är avsedda för exempelvis förenings- medlemmar eller anställda vid ett visst företag inte omfattas av de nya reglerna. 
 Som tidigare påpekats är det omöjligt att en gång för alla slå fast vad som är värdefulla boksamlingar. Det kommer alltid att uppstå gränsdragningsproblem och uppfattningen om vad som är värde- fullt varierar över tiden. Det enda sättet att komma till rätta med detta är att riksdagen i lag anger vissa ramar inom vilka regeringen genom förordning får närmare bestämma vilka boksamlingar som ska avses. De mer exakta preciseringarna på detaljnivå bör därefter överlåtas till KB. Dessa preciseringar måste ges i föreskrifter, som enligt 13 § verksförordningen (1995:1322) ska beslutas av KB:s styrelse. På så sätt kan man få ett någorlunda flexibelt system. 
 259 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 Utredningsuppdraget är begränsat till värdefulla boksamlingar i offentliga miljöer. Det utesluter boksamlingar i privata hem, men måste anses omfatta privata samlingar som avses vara tillgängliga i offentliga miljöer, dvs. lokaler till vilka allmänheten har tillträde. 
  
 6.6.1.2 
  
 Motiveringar till lagförslaget 
  
 Bibliotekens samlingar är en viktig men också försummad del av vårt kulturarv. Böcker, och övrigt tryckt material, är viktiga in- formationsbärare. Sålunda är dagstidningar och tillfällighetstryck viktigt källor till kunskap om vårt dåtida och nutida samhälle. Boken kan också betraktas som ett historiskt föremål vars ur- sprung/proveniens kan ge värdefull kunskap om vår historia t.ex. bildnings- och utbildningsväsen samt om samhällsförhållanden i övrigt samt inom bokhistoria och litteratursociologi. 
 KB ska enligt sin instruktion (SFS 1996:505) samla, beskriva, be- vara och tillhandahålla den svenska tryckproduktionen. Därutöver saknas i stort sett skyddsbestämmelser för det tryckta kulturarvet. Skyddsbestämmelserna i KML avseende böcker, kartor och hand- skrifter avser endast utförsel. När det gäller det tryckta kultur- arvets vård och förvaring saknas bestämmelser. Monument om- fattas av ett starkare skydd än dokument, vilket kan förefalla in- konsekvent då papper är mindre beständigt än metall, sten och trä. Detta kan hänga samman med att boken i hög grad betraktas som ett bruksföremål, oavsett ålder. Att böcker framställs i många exemplar kan också vara en bidragande orsak till att bevarande- aspekten försummats. De senaste årtiondenas massproduktion av böcker kan ha förstärkt synsättet på boken som en förbruknings- vara. 
 Bevarandeproblematiken när det gäller böcker är således mer komplex än vad som är fallet med andra kulturföremål. Antalet böcker och övriga tryckta dokument är stort. I de offentliga bibli- oteken i Sverige finns cirka sju miljoner volymer äldre tryck. Det saknas uppgifter om äldre boksamlingar i föreningars ägo och i privat ägo. Huvudmannaskapet är splittrat. Biblioteken vid univer- sitet och högskolor ingår i lärosätet och är statliga. Detta är också de flesta andra s.k. forskningsbibliotek. Folk- och skolbiblioteken har primärkommunal huvudman. Länsbiblioteken har i huvudsak landstingskommunalt huvudmannaskap. Länsbibliotekens bok- 
 260 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 bestånd har av tradition varit integrerade i värdkommunens. Det kan förekomma oklarheter om ägandeförhållandena. 
 Boken är en viktig del av vårt kulturarv och bör därför skyddas genom en särskild lag. Skyddet bör inte begränsas till att enbart gälla statliga boksamlingar och enskilda verk, som ytterst står under regeringens förvaltning. Utredningens förslag gäller alla från nationell synpunkt historiskt värdefulla boksamlingar som antingen förvaltas av statliga eller kommunala organ eller av organ inom Svenska kyrkan eller som ägs av privata subjekt i syfte att hållas tillgängliga för allmänheten. Det sistnämnda kan vara exem- pelvis förenings- och stiftelseägda bibliotek. Därför krävs en lag- stiftning. 
 Avgränsningen har gjorts i enlighet med direktiven. 
  
 6.6.1.3 
  
 Särskild lag 
  
 Man kan välja att komplettera lagen (1988:950) om kulturminnen (KML) med ett kapitel om böcker. Det skulle ha samordningsför- delar med hänsyn till att utförselreglerna finns där och att den tidigare nämnda utredningen om inventarier i kulturhistoriska byggnader sannolikt kommer att föreslå en komplettering av KML då det gäller böcker i sådana byggnader. Alternativt kan man tänka sig en separat lag om böcker. En separat lag är att förorda därför att böcker skiljer sig från andra kulturföremål i många avseenden. När det gäller böcker är det inte bara formen utan även ett innehåll som ska vara tillgängligt. Lagen är viktig för boken. Den är också viktig för KB som myndighet eftersom KB för närvarande inte har något stöd i lagen för att vidta åtgärder till skydd för kulturhisto- riskt värdefulla boksamlingar. Det är ett slöseri med resurser att inte i tid ta hand om denna del av kulturarvet eftersom vi vet att det förutom att det representerar ett stort kulturhistoriskt värde också representerar mycket stora ekonomiska värden. 
  
 6.6.2 
  
 Åtgärder för att förverkliga lagen – förslag 
  
 Inledning 
 En rad åtgärder behöver vidtas för att intentionerna med lagen ska kunna förverkligas. En förteckning behöver föras över kulturhisto- riskt värdefulla boksamlingar/enskilda verk av nationellt intresse, 
 261 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 en myndighet pekas ut som kan yttra sig i frågor som gäller dessa, ge råd etc. samt utöva tillsyn. Det bör ankomma på regeringen att meddela närmare föreskrifter om detta. 
  
 6.6.2.1 
  
 Förteckning över värdefulla boksamlingar 
  
 Förslag: Kungl. biblioteket ska föra en förteckning över de bok- samlingar som är av kulturhistoriskt värde från nationell och internationell synpunkt. 
 En registrering på förteckningen bör kunna överklagas. 
 Den som äger eller förvaltar en sådan samling bör ha en straffsanktionerad skyldig att på begäran lämna de uppgifter som behövs för att förteckningen ska kunna upprättas och hållas aktuell. 
 Skäl för förslaget 
 För att undvika oklarheter om vilka boksamlingar som är av kulturhistoriskt värde från en nationell synpunkt bör dessa för- tecknas av KB. Därmed får också KB en överblick över boksam- lingarna, vilken idag saknas. Det bör ankomma på KB att avgöra hur förteckningen ska utformas och vilka data som bör framgå av denna. 
 KB bör i samarbete med landets universitet och högskolor och andra forskningsbibliotek som har värdefulla samlingar i sin ägo och goda kunskaper på området samt länsbibliotek och andra regionala/lokala institutioner/organ genomföra en inventering för att upprätta förteckningen. Länsbiblioteken kan här spela en viktig roll eftersom de har en central position och goda kunskaper om lokala förhållanden. Som modell kan tjäna tidigare nämnda inven- tering som genomfördes på KB:s uppdrag år 1999 (se 6.2). Det bör ankomma på KB att avgöra hur avgränsningarna ska göras och vilka objekt som bör föras upp på förteckningen. Möjlighet ska finnas att anmäla innehav men det ankommer som sagt på KB att be- stämma vilka objekt som ska föras upp. 
 Det är viktigt att materialet katalogiseras så att det blir tillgäng- ligt för forskning och utbildning. Idag är endast en liten del av det äldre materialet katalogiserat och går att finna i Harris. 
 262 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 Skyldighet att lämna uppgifter till grund för förteckningen bör bara föreligga på direkt förfrågan i ett enskilt fall. KB måste alltså göra ett förberedande arbete genom att skaffa sig en uppfattning om var boksamlingar av detta slag kan finnas. 
 För att förteckningen ska kunna hållas aktuell bör förvaltare av boksamlingar, som tagits upp på förteckningen, ha en skyldighet att anmäla skingringar, utgallringar eller överlåtelser av samling- arna. En anmälningsskyldighet har övervägts också beträffande andra förändringar av boksamlingarna, exempelvis ändrad förva- ring, men detta skulle innebära en omfattande administration som inte kan anses vara ekonomiskt försvarbar. Anmälningsskyldig- heten bör vara förenad med möjligheten att förelägga ett vite. 
 Eftersom upptagandet av en boksamling på förteckningen med- för rättsliga konsekvenser för ägaren eller förvaltaren kräver rätts- säkerheten ett formellt beslut om att ta upp samlingen på listan i de fall ingen känd ägare finns eller kan nås. Därmed blir också förvalt- ningslagens bestämmelser om förfarandet tillämpliga, liksom rätten att överklaga beslutet. Tiden för överklagande bör räknas från det beslutet kom antingen ägaren eller förvaltaren till handa. Statliga myndigheter bör dock inte ha rätt att överklaga beslut av KB. 
 Ett system med förteckningar finns redan på andra områden, t.ex. över och kyrkliga inventarier och byggnadsminnen (se 6.4.1). Förteckningar över kyrkliga inventarier har funnits sedan 1500- talet och numera handlar det endast om att vid behov justera dessa. Förteckningarna över byggnadsminnen är en registrering av läns- styrelsens beslut om byggnadsminnesförklaringar. En sådan för- klaring kan vem som helst föreslå, även länsstyrelsen själv. 
  
 6.6.2.2 
  
 Ge upplysningar om det kulturhistoriska värdet 
  
 Förslag: Kungl. biblioteket bör pekas ut som den myndighet som har till uppgift att – utöver den allmänna upplysningsskyl- digheten enligt förvaltningslagen – på begäran yttra sig över förfrågningar från statliga och kommunala organ eller organ inom Svenska kyrkan i frågor som gäller det kulturhistoriska värdet av boksamlingar under deras förvaltning. 
 263 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 Skäl för förslaget 
 Det behövs en utpekad central instans med kunskaper om bok- historia och erfarenhet av att bedöma det kulturhistoriska värdet dit innehavare av boksamlingar/enskilda verk kan vända sig för att få en bedömning av hur värdefulla dessa är ur ett nationellt per- spektiv. Det kan finnas en risk med detta förfarande. Det skulle kunna avhålla förvaltare från att anmäla innehav men den risken bedöms som mindre än värdet av saken. 
  
 6.6.2.3 
  
 Rådgivning i vårdfrågor 
  
 Allmänna överväganden 
 Ägarna och förvaltarna till sådana värdefulla boksamlingar som tagits upp på den föreslagna förteckningen behöver kunna vända sig till någon för att få råd och hjälp vad gäller vården av boksam- lingarna. KB är det lämpligaste organet för att ge sådant stöd. Myndigheten har stora egna offentliga samlingar, hög kompetens och lång erfarenhet av vård- och bevarandefrågor. Vidare har KB som nationalbibliotek redan tagit på sig vissa samordningsfrågor på området och inlett ett nationellt bevarandearbete bl.a. genom att inrätta ett nationellt bevarandesekretariat med inriktning på vård- och bevarandefrågor. 
 Förslag: Kungl. biblioteket bör – utöver den allmänna upplys- ningsskyldigheten enligt förvaltningslagen – få till uppgift att på begäran yttra sig över förfrågningar från statliga och kommunala organ eller organ inom Svenska kyrkan i frågor som gäller vården av boksamlingar under deras förvaltning. 
 Skäl för förslaget 
 Det behövs en central instans dit offentliga organ och organ inom Svenska kyrkan kan vända sig för att få bedömningar, generella råd och upplysningar i frågor som gäller de boksamlingar förvaltar, oavsett vem som äger samlingarna. KB bör kunna arbeta genom generell rådgivning och rekommendationer. 
 264 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 Utredaren har inte funnit att en mer kvalificerad sådan kostnads- fri rådgivning nu kan utvidgas att gälla alla som äger böcker. 
 Förslag: Kungl. biblioteket bör mot avgift få åta sig uppdrag att bistå statliga, kommunala och privata förvaltare med utredningar om vårdbehov och råd om vård av boksamlingar som tagits upp på den föreslagna förteckningen över värdefulla boksamlingar i offentlig miljö. 
 Skäl för förslaget 
 Gränsdragningen mellan detta och det föregående förslaget kan bli svår i en del fall. Det förstnämnda förslaget tar främst sikte på sådana sakkunnigbedömningar som kan göras på skriftligt material och inte kräver mer omfattande arbetsinsatser än en vanlig remiss från en statlig myndighet. Det senare förslaget däremot avser något som närmast kan liknas vid konsultuppdrag. Det gäller bara bok- samlingar/enskilda verk som redan konstaterats vara av sådant värde att de tagits upp på KB:s förteckning över värdefulla bok- samlingar i offentlig miljö. Om det skulle visa sig att gränsdragning blir svår att göra för KB, kan en närmare precisering ske i regleringsbrevet. 
 Det har på andra områden visat sig vara mindre lyckat att ge samma organ både myndighets- och konsultuppgifter. En tillsyns- myndighet får inte ha för stora ekonomiska intressen i verksam- heten och inte heller bidra till att dumpa priser (snedvrida kon- kurrensen). Risken för att en konsultverksamhet i detta fall skulle påverka KB:s myndighetsverksamhet bedöms dock som liten och det ankommer på KB att balansera detta så att ingen kritik riktas mot myndigheten. 
 Regler om avgifter finns i avgiftsförordningen och kan kom- pletteras med ekonomiska mål i de årliga regleringsbreven. 
 265 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 6.6.2.4 
  
 Rätt för Kungl. biblioteket att utfärda föreskrifter 
  
 Förslag: Kungl. biblioteket bör ges rätt att utfärda föreskrifter om hur offentligt ägda eller förvaltade och privata värdefulla boksamlingar i offentlig miljö ska förvaras och vårdas. 
 Skäl för förslaget 
 Då det gäller offentligt ägda eller förvaltade boksamlingar som upptagits på den föreslagna förteckningen är det lämpligt att KB ges rätt att föreskriva hur dessa ska vårdas. Det kan t.ex. gälla hur förvaringen bör ske, lämpliga säkerhetsåtgärder och övrig hanter- ing. I detta betänkande föreslås att KB ska ges rätt att utfärda före- skrifter. Detta förslag är ett exempel på behovet av en sådan före- skriftsrätt. I avsnitt 7.16 föreslås generell rätt för KB att utfärda föreskrifter. 
  
 6.6.2.5 
  
 Tillsyn m.m. 
  
 Förslag: Regeringen bör ge Kungl. biblioteket i uppgift att följa utvecklingen då det gäller vården av värdefulla boksamlingar i offentlig miljö samt utfärda de rekommendationer som detta kan föranleda. Rekommendationerna bör kunna både gälla en- skilda samlingar och vara av generell natur. 
 Regeringen bör vidare ge Kungl. biblioteket rätt vid besök att besiktiga de boksamlingar som tagits upp på den föreslagna förteckningen. 
 Skäl för förslagen 
 Allmänna överväganden 
 I direktiven talas det om hur ett tillsynsansvar ska utformas för att säkra bevarandet av värdefulla boksamlingar. Begreppet tillsyn har diskuterats under senare år, bl.a. i betänkandet Statlig tillsyn – Granskning på medborgarnas uppdrag (SOU 2002:14). Utredningen har valt att ge begreppet vidast möjliga tolkning för att vara fri i bedömningarna av vilka befogenheter en myndighet bör ha för att 
 266 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 värdefulla boksamlingar i offentlig miljö ska kunna ges ett tillfreds- ställande skydd. Det innebär alltså inte att utredaren tagit ställning till hur begreppet tillsyn bör definieras från en principiell och teoretisk utgångspunkt. 
 För närvarande saknas en samlad bild av vilka boksamlingar av kulturhistoriskt värde som finns i offentliga miljöer. KB bör därför åläggas att upprätta en förteckning över sådana. Det innebär ett relativt omfattande arbete inledningsvis, men torde på sikt inte vara någon stor arbetsuppgift. För detta ändamål måste KB ha rätt att begära in uppgifter från ägare/förvaltare. Dessa måste också ha en skyldighet att anmäla skingringar, gallringar och överlåtelser av samlingarna. Vid en sådan anmälan erbjuds ägaren att KB självt köper samlingen eller överlåter den till någon annan. KB bör också ha en allmän skyldighet att följa utvecklingen och ta de initiativ som det kan föranleda. Det kan gälla samråd med andra, rapporter till regeringen eller råd till förvaltare. 
 Utredaren har inte velat gå så långt som att föreslå en rätt för staten att tvångsinlösa misskötta samlingar. 
 Om ett skydd för värdefulla boksamlingar i offentlig miljö in- förs, krävs det att det finns en myndighet som kontrollerar att samlingarna sköts och bestämmelserna efterlevs. KB bör därför ges rätt att inspektera samlingar under statlig förvaltning. Om brister upptäcks och de inte avhjälps efter påpekande bör det finnas skyldighet att föreslå regeringen att förvaltningen överförs till något annat lämpligt organ. Detta behöver inte nödvändigtvis vara statligt. 
 Allmän översyn och rekommendationer 
 Det behövs en central instans som följer utvecklingen då det gäller vård och förvaltning av värdefulla boksamlingar. Det behövs också en instans som kan ge förvaltarna allmänna rekommendationer då det gäller vård av boksamlingar. KB har kompetensen och är den naturliga myndigheten. 
 267 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 Besiktning 
 KB bör också ha rätt att genom besiktning förvissa sig om kondi- tionen hos de boksamlingar som finns på den föreslagna förteck- ningen. 
  
 6.6.2.6 
  
 Anmälningsskyldighet 
  
 Förslag: De samlingar som tagits upp på den föreslagna för- teckningen bör inte få skingras, gallras eller överlåtas utan före- gående anmälan till Kungl. biblioteket. En sådan anmälan bör lämnas minst sex månader före skingringen, gallringen eller för- säljningen. En underlåten anmälan bör vara straffsanktionerad med böter. 
 Skäl för förslaget 
 Förslaget motiveras med att KB måste kunna hålla förteckningen aktuell. Dessutom får KB genom anmälningen möjlighet att själv köpa in samlingen eller vidta andra åtgärder då den blir till salu. 
 En tidsfrist för KB att agera är nödvändig och sex månader har bedömts som tillräckligt lång tid för att KB ska hinna göra en bedömning och ta de eventuella kontakter som kan behövas. 
 En straffsanktion behövs för att upprätthålla respekten för an- mälningsskyldigheten. 
  
 6.6.2.7 
  
 Åtgärder vid vanskötsel av offentliga boksamlingar/enskilda verk 
  
 Förslag: Om offentligt ägda eller förvaltade boksamlingarna vansköts och ingen rättelse sker efter påpekande, bör KB vara skyldigt att föreslå regeringen att förvaltningen förs över till någon annan. 
 268 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 Skäl för förslaget 
 Förslaget är gjort efter modell för vad som redan nu gäller för misskötta arkiv. I första hand bör naturligtvis överlämnande till en annan myndighet komma i fråga. Även andra organ bör dock kunna övervägas i det enskilda fallet. Exempelvis kan man tänka sig att Stiftelsen Nordiska museet är den lämpligaste förvaltaren av en boksamling som hör samman med dess verksamhet. (Enligt 9 kap. 8 § Regeringsformen står statens egendom till regeringens dispo- sition. Det innebär att den ytterst bestämmer vilken myndighet som ska förvalta vad. Den bestämmer också om överlåtelser till privata subjekt, om inte riksdagen beslutat något annat.) 
 Beträffande förslaget om statens rätt att lösa in vanvårdade kommunala och privata samlingar så finns en sådan rätt beträffande vanvårdade byggnader i 2 kap. 7 § expropriationslagen. 
  
 6.6.2.8 
  
 Remissinstans 
  
 I direktiven talas det om en remissinstans i bevarandefrågor. Med remissinstans menas vanligen ett statligt organ som på begäran yttrar sig över förslag till åtgärder från ett annat statligt organ. Det framgår redan av  
 4–6 
  §§ förvaltningslagen att statliga myndigheter inte bara ska svara på remisser från varandra utan även bistå all- mänheten med upplysningar, vägledning, råd m.m. Mot denna bak- grund har utredaren valt att ge uppdraget en vid tolkning. 
 Det finns ett behov av en instans dit innehavaren av boksam- lingar kan vända sig med frågor om de är av kulturhistoriskt värde och allmänna frågor om vård av boksamlingar. En lämplig instans för en sådan funktion är KB, som har såväl kompetens som lång erfarenhet på området. 
 KB bör givetvis i egenskap av statlig biblioteks/bokmyndighet också kunna fungera som en remissinstans då det över huvud taget gäller frågor om boksamlingar som förvaltas av offentliga organ. 
  
 6.6.2.9 
  
 Skyddet mot utförsel av värdefulla boksamlingar 
  
 KML:s regler om utförsel är en bra utgångspunkt för skydd mot utförsel av värdefulla boksamlingar. Utredningen anser dock att kategoriseringarna och värde- och åldersgränserna bör övervägas närmare och kontinuerligt omprövas. Det är inte möjligt att ange 
 269 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 ett bestämt årtal som kriterium för bedömning av det kultur- historiska värdet. Det är en sammansatt bedömning. Vi vet inte idag vad som är morgondagens kulturarv. Alla äldre böcker har inte heller nödvändigtvis ett nationellt kulturhistoriskt värde. 
 Sverige kan fritt ändra reglerna om utförseltillstånd så länge vi håller oss inom de generösare reglerna för export från EU. De senare kan bara EU ändra. 
 Erfarenheten har visat att reglerna om utförseltillstånd är svåra att tillämpa i praktiken. En bok är t.ex. mycket lätt att smuggla ut ur landet. Detta tas upp i rapporten till Kulturdepartementet från utredningen med uppdraget att se över de insatser som görs för att förhindra olaglig utförsel av äldre kulturföremål (avsnitt 6.4.2) 
 Auktionsverksamheten har också framtvingat ett i lagen inte förutsett system med förhandsbesked om en bok omfattas av ut- förselförbud eller ej. 
  
 6.7 
  
 Behov av nationella generella insatser – förslag 
  
 6.7.1 
  
 En nationell bevarandeplan 
  
 Förslag: Regeringen ger Kungl. biblioteket i uppdrag att ta fram en nationell bevarandeplan. KB tilldelas medel för ändamålet. 
 Skäl för förslaget 
 Utöver de föreslagna insatserna till skydd för kulturhistoriskt värdefulla boksamlingar behövs en generell bevarandeplan. Framför allt är den förebyggande verksamheten angelägen av såväl kultur- och forskningspolitiska skäl som ekonomiska skäl. Det är nöd- vändigt för KB och biblioteken i landet att få en bild av vårdbe- hovet för att kunna planera åtgärderna – omfattning, vilka åtgärder som behöver vidtas och när samt behov av centrala insatser. 
 Inventering av vårdbehovet 
 En nationell bevarandeplan förutsätter kunskap om vilka vårdbehov som finns i landets bibliotek. Därför måste en bevarandeplan före- gås av en inventering. I landet finns hundratals bibliotek (se 7.1.1) 
 270 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 – exklusive gymnasiebiblioteken. Det är av resursskäl inte realis- tiskt att inventera varje bibliotek. En inventering av detta slag bör istället bygga på ett statistiskt representativt urval bibliotek. Ett representativt urval skulle uppskattningsvis omfatta omkring 50 bibliotek. Detta arbete kan efter instruktion utföras av personal vid respektive bibliotek. Bearbetning och analys av data utförs av KB:s bevarandesekretariat. 
 Behov av insatser 
 Inventeringen kommer sannolikt att påvisa behov av ett antal olika typer insatser. Det kan handla om 
 rådgivning inom bevarandeområdet, alltså det som KB:s be- varandesekretariat redan idag sysslar med i liten skala 
 praktiska åtgärder, t.ex. inkapsling och omslag (bevarande- sekretariatet har diskuterat med stiftsbiblioteket i Skara om möjligheten att där starta en verksamhet för tillverkning av kapslar för biblioteksbruk. En sådan verksamhet skulle ha en naturlig plats inom ramen för en nationell bevarandeplan) 
 regional samordning av utbildningsinsatser 
 inköp av material 
 att bilda nätverk för samverkan i katastrofhantering 
 Det kommer även att finnas behov av kompetens inom andra om- råden än bevarandet, t.ex. registrering/katalogisering och bok- historia. 
 En bevarandeplan som bygger på en nationell inventering skulle under de första åren vara resurskrävande, men med en kartläggning och central samordning av nämnt slag skulle det vara möjligt att utforma en rationell och redan på kort sikt kostnadseffektiv verk- samhet. 
  
 6.7.2 
  
 Ett nationellt bevarandesekretariat 
  
 Förslag: Ett nationellt bevarandesekretariat inrättas vid Kungl. biblioteket. Medel bör tillföras KB för verksamheten vid sekre- tariatet. 
 271 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 Skäl för förslaget 
 Det finns behov av ett organ på nationell nivå med ansvar för beva- randefrågor. Det bevarandesekretariat som KB inrättat och den verksamhet som startat i liten skala år 2002 ger en god grund att stå på. Sekretariatet bör ges ställning som ett nationellt organ inom bevarandeområdet med uppgift att: 
 erbjuda information och rådgivning i bevarandefrågor 
 verka för en hög bevarandestandard vid landets bibliotek 
 verka för ett ökat medvetande om bevarandefrågorna 
 verka för lokal kompetensuppbyggnad, lokala bevarande- och konserveringsåtgärder, gärna i samverkan med utbildnings- institutioner inom bibliotekarie- och konservatorsutbildning- arna 
 verka för ett ökat regionalt, nationellt och internationellt sam- arbete inom bevarandeområdet 
 Sekretariatet bör ha medel för att delfinansiera vissa bevarande- och konserveringsprojekt samt ge information om finansieringskällor. 
 Erfarenheterna visar att utbildning är ett effektivt sätt att för- bättra bevarandestandarden vid ett bibliotek. Därför ska sekretari- atet stödja och uppmuntra biblioteken att ta initiativ inom be- varandeområdet genom att anordna konferenser och seminarier i bevarandefrågor. 
  
 6.7.3 
  
 Övriga insatser 
  
 De förslag om digitalisering som lämnats för att göra kulturarvet tillgängligt för fler (kap. 5) är ett förslag som också har ett be- varandesyfte. Genom att en digital version av ett objekt kan er- bjudas skonas originalhandlingen från slitage och från att bli för- störd för all framtid. Mikrofilmningen av tidningar är som tidigare nämnts ett gott exempel på förebyggande bevarandeåtgärd. 
 272 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 6.8 
  
 Vård och långsiktigt bevarande av digitalt material 
  
 – förslag 
 Förslag: Kungl. biblioteket och Riksarkivet bör får i uppdrag att utreda hur det långsiktiga bevarandet av digital information ska samordnas för att ge permanent tillgång till informationen. 
 Utredningen bör redovisas senast år 2005. 
 I avvaktan på utredningens resultat bör medel utgå för att på- börja ett migreringsarbete (avsnitt 6.9). 
 Skäl för förslagen 
 I det följande redovisas de problem som är förenade med vård och långsiktigt bevarande av digitalt material samt behovet av samord- ning och koncentration. Som underlag för regeringens ställnings- taganden i vissa ansvarsfrågor bör olika förutsättningar klargöras. Frågan om det långsiktiga bevarandet har stor betydelse för de för- slag som lämnats om distansöverfört digitalt material i kap. 3, digi- talisering i kap. 5 och om ett svenskt nätbibliotek i avsnitt 7.14. 
  
 6.8.1 
  
 Behovet av permanent tillgång till digital information 
  
 Ett område som kommer att bli allt viktigare inom hela ABM- sektorn och samhället i stort är det långsiktiga bevarandet av digital information. Om det som produceras digitalt idag – det digitala kulturarvet – ska vara tillgängligt för forskare, studerande och all- mänhet i morgon och om hundra eller tusen år, måste vi skapa lika bra metoder för att bevara den digitala informationen som vi har för den pappersbundna. En del information är redan förlorad för användarna. Den tid vi har på oss är begränsad. 
 KB kom på allvar in på detta område 1997 genom projekt Kulturarw 
 3 
 , som syftar till att bevara svenska digitala publikationer på Internet, framförallt svenska webbsidor. Problematiken är emellertid densamma för allt digitalt material, antingen det är digitalt fött som  
 e-böcker, 
  webbsidor och många databaser eller härrör från digitaliseringsverksamheten. KB har genom sin dator- hall, utrustning och kompetent personal skapat tekniska resurser för lagring i stor skala av digital information. Men det behövs 
 273 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 ytterligare resurser och utvecklingsarbete för att säkra att informa- tionen förblir tillgänglig på ett bra sätt i framtiden. 
  
 6.8.2 
  
 Utvecklingsfrågor 
  
 Svårigheterna att bevara digitalt material är inte att bevara den egentliga digitala informationen eftersom en kopia är exakt lik originalet. Det är informationen i sig som ska bevaras, inte det medium som bär informationen. Problemet är att de program som tolkar informationen inte går att köra på morgondagens datorer och att de nya programmen inte kommer att kunna läsa gamla filer. 
 En internationell diskussion inom biblioteksvärlden har kretsat kring två sätt att angripa detta problem, migrering och emulering. Migrering innebär att man ständigt tar med sig dokumenten genom att konvertera dem till den aktuella mjuk- och hårdvarumiljön. Nackdelen är, som alla som konverterat texter mellan olika ord- behandlingsprogram vet, att viss information, t.ex. layout, kan gå förlorad, även om textinnehållet i stort sett följer med ograverat. Vid upprepade konverteringar ökar risken för informationsförlust. Vid emulering behåller man den ursprungliga filen. När man i framtiden vill läsa den skriver man ett nytt program som härmar, emulerar, det ursprungliga programmet i den nya miljön. Det finns en del internationella projekt kring dessa modeller, t.ex. CEDARS och CAMiLEON, som KB följt med intresse. KB är medlem i ett konsortium som sökt  
 EU-medel 
  för utvecklingsprojektet PATCH, Permanent Access Toolbox for digital Cultural Heritage. Tyvärr beviljades inga medel vid den första ansökan våren 2003. 
 I många fall, t.ex. vid digitalisering, finns det goda möjligheter att redan från början styra valet av format till sådana som man be- dömer kommer att ha en lång livslängd, liksom det är möjligt att enas om standarder för de metadata som åtföljer filerna. I andra fall är det konkurrensen och kortsiktiga marknadsintressen som styr valet av format och KB får då göra det bästa av situationen genom migrering eller emulering. 
 KB:s strategi kommer förmodligen att vara en kombination av de två modellerna. KB kommer att migrera digitala filer vid behov, men behåller de ursprungliga filerna för att kunna dra nytta av emuleringsprogram i framtiden. Att utveckla modeller, metoder och standarder för att bevara digital information på mycket lång sikt är ett område, som utmärkt lämpar sig för samarbete inom 
 274 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 ABM-sektorn, 
  och särskilt för ett samarbete mellan Riksarkivet, KB och SLBA. I Boden bedrivs ett forskningsprojekt på området i samarbete mellan Luleå tekniska universitet och Riksarkivet. Det är också viktigt att följa internationell forskning och utveckling inom området och att delta i utvecklingsarbetet nationellt och interna- tionellt. 
  
 6.8.3 
  
 Tekniska frågor 
  
 De tekniska uppgifter som behöver genomföras för att ge perma- nent tillgång till digital information kan grupperas i två områden, säkring av att informationen kvarstår ograverad på något medium och säkring av att informationen är och förblir läsbar. 
 För att digital information ska kunna bevaras ograverad behöver man bl.a. göra följande: Autenticiteten hos de digitala dokumenten måste säkras, exempelvis med hjälp av checksummor som knyts till dokumenten som metadata. Man behöver tillfoga vissa andra tekniska och administrativa metadata. Man behöver kopiera data- filerna med informationen från originalmedium till arkivmedium. Den tekniska utvecklingen gör att man ibland behöver kopiera filerna till nytt arkivmedium. Man måste göra säkerhetskopior, någon bör placeras på annan plats. Man behöver kontrollera filerna regelbundet och ersätta defekta filer. 
 För att informationen ska vara läsbar nu och i framtiden behöver bl.a. följande göras 
  
 Man behöver komma fram till vilka format man använder för långsiktig lagring och vilka metadata som behövs 
  
 Man måste ta fram en bevarandestrategi för varje särskilt fil- format (i KB:s webbsamling finns över fem hundra olika format) 
  
 Man behöver konvertera hotade dokument till läsbart format 
  
 Man behöver bevara program och (i framtiden) emulera dem 
  
 Man måste hantera digitala original och konverterade filer av samma dokument 
  
 Man måste kunna erbjuda en miljö där dokumenten är tillgäng- liga för studier 
  
 275 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 6.8.4 
  
 Administrativa och organisatoriska frågor – behov av samordning m.m. 
  
 Unesco har nyligen uttalat följande: Member States may wish to designate one or more agencies to take coordinating responsibility for the preservation of the digital heritage, and to make available necessary resources. The sharing of tasks and responsibilities may be based on existing roles and expertise. (Ur Unesco Charter on the Preservation of the Digital Heritage, antagen 17 oktober 2003, artikel 10). 
 Komplexiteten och svårigheterna att bevara digital information på lång sikt talar för att inte bara samordningen utan även upp- giften att bevara och ge permanent tillgång till informationen bör koncentreras till några få centra. Dessa bör vara placerade hos lång- livade, stabila myndigheter med allmänt förtroende. De bör ha en god teknisk infrastruktur och kompetens inom informations- och kommunikationsteknikens område, och kunna utveckla en ny yrkesgrupp av digitala konservatorer, som kan vårda det digitala materialet. 
  
 6.8.5 
  
 Uppdragets inriktning 
  
 KB och Riksarkivet bör således få i uppdrag att närmare utreda frågan om samordning och ansvarsfördelning när det gäller lång- siktigt bevarande av digitalt material och komma med förslag till hur berörda myndigheter ska kunna dela på ansvaret. I förslaget ska redovisas hur bibliotek, museer och andra myndigheter ska kunna använda sig av centrala databanker för digital information som ser till att informationen blir permanent tillgänglig. Kostnadsberäk- ningar ska lämnas samt förslag till finansiering. Denna utredning är synnerligen angelägen för att garantera en rationell och säker hantering av den långsiktiga lagringen av digitalt material – en fråga som ingen annan myndighet eller organisation kan förväntas ta an- svar för. I avvaktan på regeringens beslut behövs omedelbart medel för en person som kan att påbörja migrering av digital information som redan finns i KB:s samlingar. Kostnaderna för detta arbete har beräknats till 600 000 kronor per år (se följande avsnitt). 
 276 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 6.9 
  
 Kostnader och finansiering 
  
 6.9.1 
  
 Inledning 
  
 En bevarandeplan som bygger på en nationell inventering kräver extra insatser under de första två åren. Efter inventeringsfasen kon- centreras insatserna på rådgivning, kompetensuppbyggnad, samt övriga initiativ i syfte att förbättra bevarandestandarden vid landets bibliotek. För att underlätta bevarandeinsatser vid landets bibliotek bör KB disponera bidragsmedel att användas för nationellt ange- lägna ändamål. 
  
 6.9.2 
  
 Kostnader för inventering samt för den permanenta verksamheten vid sekretariatet 
  
 År 1 (2005) 
  
 Personalkostnader (sekretariat och 
  
 1 350 000 kr 
  
 inventering 2,5 personer) 
  
 Resor  omkostnader 
  
 50 000 kr 
  
 Information  konferenser 
  
 50 000 kr 
  
 1 450 000 kr 
  
 År 2 (2006) 
  
 Som år 1 
  
 1 450 000 kr 
  
 Bidrag för nat. bevarandeinsatser  
 1) 
  
 1 000 000 kr 
  
 2 450 000 kr 
  
 År 3 och i fortvarighet  
 (2007– 
 ) 
  
 Personalkostnader (sekretariat 2 
  
 900 000 kr 
  
 personer) 
  
 Resor  omkostnader 
  
 50 000 kr 
  
 Information  konferenser 
  
 50 000 kr 
  
 Konsulttjänster/köp av tjänster  
 2) 
  
 100 000 kr 
  
 Bidrag för nat. bevarandeinsatser 
  
 1 000 000 kr 
  
 2 100 000 kr 
  
 277 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 SOU 2003:129 
  
 1) Bidrag till nationella bevarandeinsatser att fördelas av KB 
 De bidragsmedel som KB föreslås få disponera ska användas för nationellt angelägna ändamål. Sådana ändamål kan t.ex. vara kvalifi- cerad kompetensuppbyggnad, metodutveckling avseende bevaran- defrågor och större insatser för att rädda illa åtgånget material. Medel bör kunna utgå från år 2 och omfatta 1 miljon kronor per år. 
 2) KB:s kostnader för köp av konsulttjänster 
 Resurser för rådgivare/förhandlare kan behövas t.ex. i de fall då det gäller att finna lämpliga juridiska former för att bevara (privata) värdefulla boksamlingar genom stiftelsebildning, sponsring, turist- verksamhet etc. KB bör i sådana fall ha medel att anlita extern expertis. Medel bör kunna utgå för detta ändamål. 
  
 6.9.3 
  
 Kostnader för berörda ägare 
  
 Lärosäten och andra institutioner som besitter kulturhistoriskt värdefullt material har ett ansvar för detta. Det bör ligga i respek- tive institutions intresse att inte försumma detta värdefulla mate- rial. Om försummelser begåtts bör det ankomma på ägaren att rätta till dessa. Det bör ingå i institutionernas ordinarie verksamhet att vårda kulturarvet. De bidragsmedel som KB föreslås disponera bör användas för nationellt angelägna ändamål. 
  
 6.9.4 
  
 Medel för migrering 
  
 Avser kostnader för migrering av digital information som redan finns i KB:s samlingar (se avsnitt 6.8). 
  
 Ändamål 
  
 Kostnad 
  
 Lönekostnader (1 person inkl. LKP) 
  
 450 000 
  
 Resor, konferenser, omkostnader 
  
 50 000 
  
 Datorutrustning  program (investering 300 000) 
  
 100 000 
  
 Totalt per år 
  
 600 000 
  
 278 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationella bevarandefrågor 
  
 6.10 
  
 Den fortsatta planeringen 
  
 En nödvändig förutsättning för KB:s nationella bevarandeinsatser är att en inventering görs av det äldre bokbestånden i de allmänna biblioteken. Om utrymme finns bör KB påbörja en sådan inven- tering under år 2004. 
 Det är vidare synnerligen angeläget att migreringsarbetet av det digitala material som redan samlats in snarast kommer i gång så att inte viktig information riskerar att gå förlorad för framtida forsk- ning och studier. 
 279 
 7 Informationsförsörjning till utbildning och forskning  
 – 
  
 samordning och utveckling 
 I detta kapitel ges en översikt över aktörerna i informationsförsörj- ningen till utbildning och forskning samt deras roller. Olika åtgär- der – kortsiktiga och långsiktiga – föreslås till stöd för ökad sam- ordning för brukarnas bästa. 
 I avsnitten  
 1–12 
  beskrivs nuvarande verksamhet. I avsnitt 7.13 föreslås att KB ges ett större ansvar för nationella biblioteksupp- gifter. Detta avser bl.a. informationsförsörjning till utbildning och forskning, men även andra uppgifter som är lämpliga att lösa på nationell nivå av en central biblioteksmyndighet. Vidare föreslås att KB ska ges i KB att utarbeta förslag till fortsatt samordning. Målet är på sikt en likvärdig informationsförsörjning till studerande och forskare i hela landet. Samordningen bör också på sikt leda till ett effektivare resursutnyttjande. I avsnitt 7.14 föreslås ett nationellt insatsprogram för den digitala informationsförsörjningen. Det är hög tid att Sveriges nätbibliotek kommer till stånd. 
  
 7.1 
  
 Sverige – en kunskapsnation och ett  
  
 IT-land 
  
 Inledning 
 Vi har i Sverige ett väl utbyggt utbildningssystem. Satsningar har gjorts på alla nivåer. Stora insatser har gjorts för att bygga ut hög- skolan i hela landet och för att förverkliga de utbildningspolitiska målen Den öppna högskolan (prop. 2001/02:15) och det livslånga lärandet. Ett nätuniversitet har kommit till för att öka tillgänglig- heten till högskoleutbildning i hela landet. Också forskarutbild- ningen, som f.n. är föremål för utvärdering, har byggts ut och sats- ningar har gjorts på forskning i hela landet. Forskningsfinansie- ringen och forskningsinformationen har fått en ny struktur genom Vetenskapsrådets tillkomst. Även den eftergymnasiala utbildningen 
 281 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 utanför högskolan har byggts ut och vuxnas lärande är ett politiskt prioriterat område. 
 Sverige är en ledande  
 IT-nation, 
  vi har en väl utbyggd infra- struktur (Sunet) och höga mål när det gäller  
 IT-politiken. 
  Regeringen har under år 2003 tillsatt två  
 IT-politiska 
  grupper – 
 Regeringens  
 IT-polititiska 
  strategigrupp  
 (Näringsdepartementet) och  
 Delegationen för utveckling av offentliga  
 e-tjänster 
 (Finansdeparte- mentet). Målet är att Sverige som första land ska bli ett informa- tionssamhälle för alla. Målet bygger på övertygelsen att breddsats- ning är den enda hållbara grunden för att Sverige långsiktigt ska kunna hävda sig i den internationella konkurrensen. 
  
 Sverige har i landets biblioteksväsende en väl utbyggd akademisk infrastruktur med stor kompetens och erfarenhet vad gäller infor- mationsförsörjning. Biblioteken var också tidigt ute när det gäller datoranvändning. 
 Det är angeläget att informationsförsörjningen till utbildning och forskning i hela landet blir god och likvärdig. Det är en viktig förutsättning för ökad tillväxt och även en demokratifråga. Alla förutsättningar finns i Sverige genom den väl utbyggda infrastruk- tur som finns på viktiga områden – den akademiska, IT etc. 
 Utvecklingen går snabbt och tiden går fort – nu behövs sam- arbete, samverkan och samordning för att underlätta för brukarna och för att vi ska hänga med i konkurrensen. Andra länder har slagit in på den vägen och utarbetat handlingsplaner för ökad sam- ordning i biblioteksväsendet. 
  
 7.1.1 
  
 Biblioteken som resurs i informationsförsörjningen 
  
 Biblioteken är en viktig resurs i informationsförsörjningen. Sverige har ett väl utbyggt biblioteksväsende med olika bibliotek  
 –hög- 
  skolebibliotek och andra forskningsbibliotek, myndighets- och specialbibliotek, folkbibliotek och skolbibliotek, läns- och region- bibliotek, sjukhusbibliotek och inte minst nationalbiblioteket KB. Dessa bibliotek har offentlig finansiering, men olika huvudmän – statlig, kommunal eller landstingskommunal. Till dessa kommer en rad företagsbibliotek och privata bibliotek. 
 282 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Översikt över biblioteken i landet 2002 
  
 Bibliotek 
  
 Huvudman 
  
 antal 
  
 kostnader 
  
 årsverken 
 1 
  
 Besök per dag 
 2 
  
 Folkbibliotek 
  
 Kommunen 
  
 290 
  
 3 000 mnkr 
  
 5 000 
  
 126 000 
 3 
  
 Lånecentraler och depåbibliotek 
  
 Staten 
 4 
  
 5 
  
 12 mnkr 
  
 Ej publik verks. 
  
 Talboks- och punktskriftsbiblioteket 
  
 Staten 
  
 1 
  
 65 mnkr 
  
 Ej publik verks. 
  
 Skolbibliotek 
  
 Kommunen 
  
 4 000 
  
 Okänt 
  
 Länsbibliotek 
  
 Landsting 
  
 66 mnkr 
  
 Ej publik verks. 
  
 Staten 
  
 26 mnkr 
  
 Fristående sjukhusbibliotek 
  
 Landsting 
  
 38 
  
 57 mnkr 
  
 127 
  
 Folkhögskolebibliotek 
  
 Nationalbibliotek (KB) - anslag 
  
 Staten 
  
 1 
  
 233 mnkr 
  
 259 
  
 652 
 7 
  
 Universitets- och högskolebibliotek 
  
 Staten 
  
 38 
  
 1 170 mnkr 
 5 
  
 1 759 
  
 63 469 
  
 Museibibliotek 
  
 Staten 
  
 8 
  
 ca 6 mnkr 
  
 29 
  
 50 
  
 (allmänt tillgängliga) 
  
 Övriga forskningsbibliotek 
 6 
  
 Staten 
  
 26 
  
 517 milj. 
  
 204 
  
 926 
  
 (allmänt tillgängliga) 
  
 Myndighetsbibliotek 
  
 Staten 
  
 Kyrkans bibliotek 
  
 Kyrkan 
  
 Företagsbibliotek 
  
 Privata 
  
 Lokala lärcentra 
  
 Kommunen 
  
 Privata/stiftelsebibliotek 
  
 Privata 
  
 Källa: SCB:s årliga rapport 
  
 1 Samtliga personalkategorier. 
 2 Avser fysiska besök i bibliotekslokalen. Besök i det digitala biblioteket ingår inte då det än så länge är svårt att få fram säkra mätmetoder. 
 3 Besök enbart på landets 290 huvudbibliotek. Besök per år totalt 46 miljoner. 4 Kommunalt huvudmannaskap, men helstatlig finansiering 
 5 Motsvarar cirka tre procent av lärosätenas totala kostnader, exklusive lokalkostnader. 
 6 Allmänt tillgängliga, statligt finansierade bibliotek med syfte att betjäna forskning och högre studier. Inbegriper t.ex. bibliotek vid vissa myndigheter, forskningsinstitut och stiftelser. 
 7 KB har endast 200 läsplatser vilket begränsar antalet besök 
 Biblioteken har delvis olika målgrupper och uppgifter men också delvis samma målgrupper och gemensamma uppgifter. En stadigt ökande andel studerande på eftergymnasial nivå tillhör idag folk- bibliotekens kunder. Samtidigt har högskolan numera ett lagstadgat uppdrag att samverka med det omgivande samhället och ett viktigt utbildningspolitiskt mål är den tillgängliga öppna högskolan. 
 283 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 I KB:s uppdrag ingår att stödja samordning och utveckling av informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning. KB har också en rad andra nationella uppdrag. 
 I biblioteksväsendet ingår ett nationellt biblioteksdatasystem, en fritt tillgänglig samkatalog (Harris), ett fjärrlånesystem och infra- strukturella förutsättningar genom datanätet Griffin som högskolan utnyttjar. Även folkbiblioteken/kommunerna har givits möjlighet att på förmånliga villkor gå in i detta, men få har tyvärr utnyttjat denna möjlighet. Folkbiblioteken har också sitt eget samkatalogise- ringssystem, Burk. Systemet bibliotek.se kom till för några år sedan för att överbrygga mellan det allmänna och öppna systemet Harris och folkbibliotekens system, men det har ännu inte lett till ett gemensamt system. 
 I biblioteksväsendet ingår även servicetjänster på nätet –  
 Jour- havande bibliotekarie  
 (ett samarbete mellan Myndigheten för Sveriges nätuniversitet, KB och ett antal högskolebibliotek) och folkbibliotekstjänsten  
 Fråga biblioteket 
 . 
 Bibliotekslagen, som infördes 1997, har inneburit förändrade attityder och påverkat intresset för bibliotekens roll. Den viktigaste effekten av lagen var att avgiftsbeläggning av bibliotekens tjänster gentemot allmänheten förhindrades. 
 KB har som nationalbibliotek en rad nationella uppgifter, inklu- sive ansvar för nationell samordning och utveckling av informa- tionsförsörjning till högre utbildning och forskning. Biblioteken har stora kunskaper och lång erfarenhet av informationsförsörj- ning. Detta är viktiga utgångspunkter och förutsättningar för för- bättrad/likvärdig informationsförsörjning till utbildning och forsk- ning. Däremot behövs en kraftsamling för att dessa resurser ska kunna utnyttjas effektivt till gagn för brukarna – studerande, lärare och forskare men även allmänheten. 
  
 7.1.2 
  
 Behov av samarbete och samordning 
  
 Frågan om ökat nationellt och internationellt samarbete mellan olika aktörer när det gäller informationsförsörjning har under det senaste årtiondet blivit alltmer aktuell – inte minst med anledning av den snabba teknikutvecklingen och utvecklingen av kunskaps- samhället. Det gäller såväl forskarsamhällets behov av god och effektiv informationsförsörjning som de krav det livslånga lärandet ställer. På forskningsområdet finns redan inom högskolan upp- 
 284 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 arbetade kontakter och ett fortlöpande samarbete – med och utan KB:s stöd. Det gäller t.ex. vetenskaplig publicering och samordning vid förvärv av databaser (se avsnitt 7.3 och 7.4). 
 Ett ökat samarbete mellan folkbibliotek och högskolebibliotek har de senaste decennierna tagits upp i alla propositioner som be- handlat biblioteksfrågor. De senaste åren har detta skett med an- ledning av högskolans utbyggnad i hela landet och annan efter- gymnasial utbildning samt de initiativ som har tagits på olika håll för att stödja det livslånga lärandet. 
  
 I propositionen  
 Vuxnas lärande och utveckling av vuxenutbild- ningen  
 (2000/01:72) föreslog regeringen (riksdagsbeslut maj 2001) dels mål för vuxnas lärande, dels en strategi för hur vuxnas lärande 
  
 – vid sidan av högskoleutbildningen – ska förverkligas i ett samhälle som präglas av livslångt lärande. Målet för vuxnas lärande lyder: Alla vuxna ska ges möjlighet att utveckla sin kompetens i syfte att främja personlig utveckling, demokrati, jämställdhet, ekonomisk tillväxt och sysselsättning samt en rätt vis fördelning. Strategin poängterar nödvändigheten av samsyn över politikområden, sam- verkan mellan myndigheter, arbetsmarknadens parter och folk- rörelser. Strategin har därför stor betydelse för folkbibliotekens samarbete med andra aktörer. 
 En viktig faktor är också att utbildning bedrivs i nya former (nätbaserat, i lärcentra etc.) och att biblioteken alltmer ses som en resurs i lärandet. Satsningarna på flexibelt lärande – studier obero- ende av tid, plats, studietakt och pedagogik – kräver samordning i såväl utbildningssystemet som informationssystemet. Utveck- lingen av det flexibla lärandet omfattar såväl högskolestudier som folkbildning och kommunala och privata vuxenutbildningsinsatser. Detta har inneburit att folkbiblioteken fått en tydligare roll inom lärandet. I flera län/regioner har länsbiblioteken bedrivit utveck- lingsarbete som syftar till att överbrygga gränser mellan folkbibli- otek och forskningsbibliotek och att se alla bibliotek i regionen som en gemensam resurs. 
 De lärcentra (se avsnitt 7.8.5) som vuxit upp i landet avses vara en stödjande infrastruktur för lärande. Under 2003 satsar staten 20 miljoner på lokal lärcentrautveckling, enligt prop. 2001/02:4  
 En politik för tillväxt och livskraft i hela landet.  
 Kulturrådets uppdrag rörande folkbiblioteksservice för vuxenstuderande är en del i samma infrastrukturtänkande. Medel har också utgått från Skol- verket och Samverkansdelegationen för högre utbildning. 
 285 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Enligt Glesbygdsverkets rapport  
 Kartläggning av lärcentra i Sverige 2001 
 , är det mycket som tyder på att de som rekryteras till lärcentra i stor utsträckning är en annan grupp, socialt sett, än de som studerar vid högskolor och universitet generellt. Hälften av dessa studerande har inte någon tidigare erfarenhet från högskole- studier. Särskilt för denna grupp får närmaste lokala folkbibliotek en viktig roll, både med fysisk medieförsörjning och med handled- ning och stöd för den enskildes studier och informationssökning. Lärcentra har i en del fall kommit att byggas upp utan samordning med andra berörda i kommunen (t.ex. biblioteken). 
 Kulturrådet anser att målet för den nationella bibliotekspolitiken bör vara att säkerställa en god biblioteksservice för den enskilde medborgaren oavsett bostadsort eller behov. Ur ett medborgar- perspektiv bör de offentligt stödda biblioteken ses som en gemen- sam samhällelig resurs. (Kulturrådets styrelse i juni 2003 i doku- ment som har överlämnats till  
 KB-utredningen.) 
  
 Utifrån den studerandes perspektiv är det viktigt att forsknings- och folkbibliotek samverkar för att ge en adekvat biblioteksservice. Detta måste ske utifrån de förutsättningar respektive bibliotek har. Detta innebär att statliga satsningar bör utgå från hur den stude- randes behov bäst främjas genom ett sådant samarbete. 
 I den forskningspolitiska propositionen  
 Forskning och samhälle  
 (prop. 1996/97:5, 1996:97:UbU3) finns en grund att bygga vidare på: Den statliga bibliotekspolitiken syftar till att ge medborgaren tillgång till litteratur och information oavsett bostadsort och eko- nomiska omständigheter. Nya former för biblioteksservice till distansstuderande, gärna i samarbete mellan högskolor, högskole- bibliotek och folkbibliotek, bör prövas. Det lokala samarbetet mellan folkbibliotek och högskolebibliotek bör uppmuntras. 
 De frågor som nu bör ställas är följande: 
 Vilka insatser behövs för att stärka informationsförsörjningen till utbildning och forskning? 
 Hur kan svensk forskning göras mer synlig? 
 Hur ska den digitala informationsförsörjningen samordnas och utvecklas? 
 Vilka behov finns av ökad samordning i biblioteksväsendet som helhet – vad gäller informationsförsörjning – för ett effektivt resursutnyttjande och till brukarnas bästa, och vilka insatser bör göras? 
 286 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 7.2 
  
 Utgångspunkter 
  
 7.2.1 
  
 Direktiven 
  
 KB:s roll i förhållande till andra bibliotek ska enligt direktiven be- lysas och analyseras. Det gäller särskilt KB:s uppgift som samord- nande och stödjande för de s.k. forskningsbiblioteken, dvs. Bibsams verksamhet. Det gäller också KB/Bibsams förhållande till andra bibliotek (t.ex. folkbibliotek och landstingsbibliotek). Ut- gångspunkten är att ansvaret är uppdelat mellan KB och Kultur- rådet, och uppdraget gäller att se över KB/Bibsams uppgifter och komma med förslag vad gäller uppdrag och verksamhet i syfte att nå en effektiv användning av de nationella biblioteksresurserna och främja biblioteksväsendets utveckling. 
  
 7.2.2 
  
 Definitioner och avgränsningar 
  
 En nationell bibliotekspolitik 
 En nationell politik är en politik som omfattar hela det offentliga (offentligt finansierade och tillgängliga) biblioteksväsendet. I de frågor som kan vara aktuella fattas beslutet av riksdagen. Exempel på nationell bibliotekspolitik som fastställts i lag är bibliotekslagen (1996:1596) och pliktlagen (1993:1392). Andra exempel på natio- nell bibliotekspolitik är beslutet om en nationell samkatalog, Harris, och beslut om infrastruktursatsningar, t.ex. Griffin. 
 Nationell samordning och utveckling 
 I detta sammanhang avses central samordning och utveckling av informationsförsörjningen till utbildning och forskning. Inom detta område utgör samordning och utveckling av de offentliga biblioteken en del. Insatserna kan vara biblioteksspecifika, såsom stöd till fjärrlånesamverkan och till projekt som utvecklar bibliote- kens verksamhet, men också av mera generell natur, såsom stati- stik, fortbildning, juridisk bevakning och rådgivning samt sam- ordnat förvärv av elektroniska informationsresurser för att under- lätta forskares och studerandes tillgång till forskninginformation. I detta skulle också t.ex. samordning av digitaliseringsinsatser inom  
 ABM-området 
  kunna inordnas. 
 287 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nationalbiblioteksuppgifter 
 Nationalbiblioteksuppgifter är sådana uppgifter som det ankom- mer på ett nationalbibliotek att ansvara för. Det gäller bl.a. upp- gifter som att samla in, ta hand om och bevara det svenska trycket och elektroniskt publicerat material enligt pliktlagen. Här ingår också ansvaret för nationalbibliografin och övriga nationalbiblio- grafiska uppgifter samt för den nationella samkatalogen. 
 Vidare ingår nationella insatser med utgångspunkt i samlingarna, t.ex. mikrofilmning av svensk dagspress och digitalisering, liksom ansvar för bevarandefrågor. Ansvaret för stöd till samordning och utveckling av informationsförsörjning till utbildning och forskning ingår också i nationalbibliotekets uppgift. 
 Regionala biblioteksuppgifter 
 Regionala biblioteksuppgifter är de nationella uppgifter som lämpar sig bäst att samordnas och stödjas på regional nivå, t.ex. viss fort- bildning, gemensamma lånekort och gemensamma digitala resurser. 
 Lokala biblioteksuppgifter 
 Det lokala bibliotekets – folkbibliotekets – uppgift är i första hand att svara för bibliotekstjänster i lokalsamhället. Det lokala bibliote- ket är en förbindelselänk till biblioteksväsendet i övrigt. Hög- skolebibliotekets primära uppgifter är att ansvara för informa- tionsförsörjningen till lärare/forskare och studenter vid den egna högskolan men också att samverka med andra i det nationella och internationella informationsförsörjningssystemet. 
 Informationsförsörjning 
 Informationsförsörjning innebär arbetet med och systemen för att forskarna och de studerande ska få den information – tryckt och digital – som de behöver för sin forskning och utbildning. Infor- mationen ska vara relevant, systematiskt ordnad, strukturerad och lättillgänglig. 
 288 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 7.2.3 
  
 Nuvarande reglering 
  
 KB:s instruktion 
 Enligt instruktionen (1996:505) ska KB samla in, vårda och bevara samt göra det svenska trycket tillgängligt. Vidare ska KB ge stöd till samordning och utveckling av informationsförsörjning till högre utbildning och forskning, samt utnyttja  
 IT-teknik 
  (bilaga 3). 
 Bibliotekslagen 
 För att stärka det nationella bibliotekssystemet beslutade riksdagen med anledning av den kulturpolitiska propositionen (prop. 1996/97:3 KrU 1996/97:01) att en bibliotekslag skulle införas. Bib- liotekslagen (1996:1596) syftar främst till att garantera avgiftsfria boklån och ett väl fungerande nationellt nätverk som binder ihop biblioteken i landet. Nätverket berör både den statliga och den kommunala verksamheten. I lagen anges att varje kommun ska ha ett folkbibliotek. Vidare anges mål för biblioteksverksamheten. 
 I lagen anges även ansvarsfördelningen mellan den biblioteks- verksamhet som staten, landstingen och kommunerna bedriver. Det slås vidare fast att det är en kommunal angelägenhet att be- stämma omfattningen av folkbiblioteksverksamheten. 
 Beträffande högskolebiblioteken anges att de inom de områden som anknyter till utbildning och forskning ska svara för biblioteks- service inom högskolan och i samverkan med landets biblioteks- väsende i övrigt ge biblioteksservice. Det ska finnas bibliotek vid alla högskolor. 
 I forskningspropositionen  
 Forskning och samhälle  
 (prop. 1996/97:5) framhöll regeringen att den statliga bibliotekspolitiken syftar till att ge medborgaren tillgång till litteratur och information oavsett bostadsort och ekonomiska omständigheter. Biblioteks- väsendet, där de statliga, kommunala och landstingskommunala biblioteken ingår, ska ses som en enhetlig samverkande resurs. 
 Hur informationsförsörjningen till högre utbildning och forsk- ning är organiserad framgår av det följande. 
 289 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 7.2.4 
  
 Pågående utredningar 
  
 En samlad beskrivning finns i kap. 1. Vissa pågående utredningar tas även upp i sitt sammanhang i det följande. Här bör framhållas regeringens  
 IT-politiska 
  strategigrupp, som arbetar för att den nationella  
 IT-politiken 
  förverkligas. Målet är att Sverige ska som första land bli ett informationssamhälle för alla. Strategigruppen ser positivt på de förslag till digitala satsningar som  
 KB-utred- 
  ningen föreslår för ökad tillgänglighet för studerande och forskare men också för allmänheten. 
 Utredningen som har uppdraget att följa upp  
 Forskarutbild- ningen och perioden efter doktorsexamen  
 framhåller betydelsen av stöd till samordning och utveckling av informationsförsörjning till högre utbildning och forskning och framhåller att alla initiativ som tas för att underlätta tillgången till information, såväl tryckt som digital, är av stor betydelse för forskarutbildningen. 
  
 7.3 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning (Bibsams verksamhet) 
  
 7.3.1 
  
 Bakgrund 
  
 År 1988 beslutade statsmakterna efter förslag i  
 budgetpropositionen (prop. 1987/88:100, 1987/88:UbU28)  
 att ansvaret för samordning och utveckling av forskningsbiblioteksväsendet som den s.k. Delegationen för vetenskaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI) tidigare haft skulle övertas av KB. Beslutet om nedläggning av DFI fattade riksdagen med anledning av ett förslag i forsknings- propositionen  
 Om forskning (prop. 1986/87:80, UbU26, rskr 282) 
 . I propositionen framhölls att utvecklingen inom informationsför- sörjningsområdet gjort det lämpligt att varje berörd sektor hade ett eget ansvar och att ingen generell samordning inom det vidare om- rådet informationsförsörjning skulle finnas. DFI:s uppgifter skulle tas över av befintliga organ. 
 Den organisationskommitté som tillsattes utarbetade ett förslag som innebar att ett antal uppgifter med anknytning till forsknings- biblioteken skulle samlas inom ramen för en ny myndighets an- svarsområde. Det innebar i praktiken att en ny myndighet skulle inrättas med uppgifter som var snarlika DFI:s vilket vare sig var riksdagens beslut eller kommitténs uppdrag. Regeringen beslutade 
 290 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 efter att ha hört berörda myndigheter att uppgifterna skulle för- delas på befintliga myndigheter. 
 Ansvaret för Harris var delat på DFI, som hade ansvar för ut- vecklingen av systemet, och KB som ansvarade för driften. DFI som hade haft uppdraget att utreda Harris föreslog att KB skulle ges det samlade ansvaret och Statskontoret instämde i detta. Det var också vad KB själv föreslog i anslagsframställningen för 1988/89 liksom flera av dem som yttrade sig med anledning av DFI:s utredning. 
 Frågan om ansvaret för beslut om ansvarsbiblioteken behandla- des också i propositionen, och slutsatsen var att denna uppgift inte längre borde ligga på regeringen. 
 I 1987 års forskningsproposition, som således föranledde att KB fick samordningsansvaret, framfördes att tyngdpunkten i forsk- ningsbiblioteksverksamheten ligger i biblioteken inom högskolan och att dåvarande UHÄ som svarade för övergripande frågor också måste ha ansvar för samordning och planering av biblioteksverk- samheten. Med anledning av regeringens förslag om ändrad organi- sation och inriktning för UHÄ blev detta alternativ dock inte aktuellt. 
 Dessutom framhöll regeringen att det i landet finns ett stort an- tal forskningsbibliotek utanför högskoleorganisationen och att flertalet finns på museer, vissa större industriföretag och sjukhus och att det finns ett dokumenterat behov av samverkan och sam- planering i bibliotekstekniska frågor inom denna större grupp av forskningsbibliotek – i vissa fall även mellan dessa och folkbiblio- teken. I propositionen framhölls frågor som katalogisering, fjärr- lån, och avgifter för olika slags tjänster. Samordning i sådana bib- lioteksfrågor ansåg regeringen inte vara någon ren högskoleuppgift varför den inte borde ingå i UHÄ:s samordningsansvar för verk- samheten inom högskolan. 
 Samordningsansvaret borde istället knytas till ett organ med stor sakkunskap i biblioteksfrågor, lämpligen KB som redan hade an- svaret för vissa övergripande uppgifter bl.a. genom ansvaret för Nationalbibliografin. KB skulle redan då enligt sin instruktion svara för samordning mellan biblioteken i Stockholmsregionen, där ett stort antal forskningsbibliotek såväl inom som utanför hög- skolan var belägna. 
 KB skulle också ta över de uppgifter som DFI haft i internatio- nella kontaktorgan. Regeringen anmälde också sina avsikter att se över sammansättningen av styrelsen i samband med att en ny 
 291 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 verksförordning skulle träda i kraft 1988. Regeringen framhöll att det ankom på KB att besluta om de närmare formerna för samord- ningsarbetet. KB inrättade 1988 sekretariatet Bibsam (avdelningen för nationell samordning och utveckling). 
 I den forskningspolitiska propositionen  
 Forskning för kunskap och framsteg  
 (prop. 1992/93:170) framhölls forskningens beroende av informationsförsörjning, bl.a. bibliotek med böcker, tidskrifter, databaser och andra forskares arbete, samt KB:s och högskolebib- liotekens roll. 
  
 I forskningspropositionen  
 Forskning och samhälle (prop. 1996/97:5, 1996/97:UbU3)  
 framhöll regeringen att högskolan mot bakgrund av det ökade antalet studenter, det pedagogiska för- nyelsearbetet och den snabba  
  
 IT-utvecklingen 
  
  målmedvetet måste satsa på sina bibliotek. Högskolans och styrelsens ansvar att följa utvecklingen betonades. Vidare framhölls ansvarsbibliotekens roll i det nationella informationsförsörjningssystemet. Informationstek- nologins betydelse för att underlätta tillgången till information betonades och regeringen framhöll att det är viktigt att se till att inte hinder av praktisk och ekonomisk natur hindrar tillgänglighe- ten. 
  
 Den roll som KB tagit på sig som samordnande för licensavtal på  
 IT-området 
  betonades och regeringen underströk att lärosätena inte på egen hand borde ingå långsiktiga licensavtal. Nya former för biblioteksservice för distansstuderande borde prövas och samar- betet mellan folkbibliotek och högskolebibliotek uppmuntras. För att utnyttja informationstekniken fullt ut borde Harris utvecklas till en nationell och allmän, fritt tillgänglig informationsresurs. KB fick i också 1996 i uppdrag att driva ett nationellt projekt med denna inriktning. För att även folkbiblioteken skulle kunna tillgodogöra sig innehållet i detta nationella bibliotekssystem beslutade regeringen att Griffin skulle utvecklas till att också omfatta folkbib- liotek och museer. Ett utvecklingsstöd avsattes för dem som önskade ansluta sig. 
  
 I forskningspropositionen  
 Forskning och förnyelse (prop. 2000/2001:3, 2000/01:UbU6)  
 framhålls bibliotekssystemet och Harris strategiska betydelse för den högre utbildningen, forsk- ningen och den intresserade allmänheten, samt KB:s roll som sam- ordnande och utvecklingsstödjande resurs inom biblioteksväsendet med särskild inriktning mot forskningsbiblioteken. I propositionen framhålls också att forsknings- och folkbibliotekens serviceutbud närmar sig varandra, samt att högskolebiblioteken måste ge 
  
 292 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 studenter och forskare tillgång till den digitala informationen efter- som ny teknik och Internet alltmer tas i anspråk för att sprida t.ex. forskningsresultat. 
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning består idag inte bara i de samlingar som byggs upp utan i allt högre grad av in- formationsresurser i digital/elektronisk form såsom t.ex.  
 e-tid- 
  skrifter och databaser. Därmed har också kraven på biblioteken och deras kompetens ökat och blivit mer mångsidiga. Utöver det tradi- tionella biblioteket med dess tryckta samlingar, som fortfarande efterfrågas i lika hög grad, skapas det nu vid landets högskolor digitala bibliotek med en rad nätbaserade tjänster och resurser. 
 I  
 KB-utredningens 
  uppdrag ingår att belysa KB:s roll som stödjande för samordning och utveckling av informationsförsörj- ningen till forskningsbiblioteken samt KB:s ansvar för ansvarsbib- lioteken och dessa biblioteks uppdrag. Forskningsbibliotek innebär i detta sammanhang biblioteken vid universitet och högskolor samt övriga forskningsbibliotek (se bilaga 6). 
  
 7.3.2 
  
 Aktörer i systemet för informationsförsörjning 
  
 Följande ingår f.n. i den krets som på olika sätt berör KB:s upp- drag att stödja samordning och utveckling av informationsförsörj- ning. 
 Universitet och högskolor 
 Universitet och högskolor har självfallet det grundläggande an- svaret för att studenter och forskare/lärare har tillgång till en god informationsförsörjning. I högskolelagen (1992:1434, HL) och högskoleförordningen (1993:100, HF) stadgas att högskolebiblio- teket har en central roll för informationsförsörjningen. Lärare/forskare och studenter har dubbla roller – som producenter av vetenskapliga rapporter, uppsatser m.m. och som brukare av in- formation (avsnitt 7.3.3). 
 293 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Övriga forskningsbibliotek 
 Även de s.k. övriga forskningsbiblioteken har en viktig roll i in- formationsförsörjningen till högre utbildning och forskning (avsnitt 7.3.5). 
 Vetenskapsrådet (VR) 
 VR är ett forskningsråd som enligt förordningen med instruktion för Vetenskapsrådet (2000:1199) har till uppgift att ge stöd till grundläggande forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom samtliga vetenskapsområden. I uppgifterna ingår bl.a. ett nationellt ansvar för övergripande information om forskning och forsknings- resultat. Denna information ges bl.a. genom webbplatsen http://www.forskning.se. 
 Forskningsforum är ett samarbetsorgan för övergripande frågor om förhållandet mellan forskning och samhälle och för samverkan mellan de som finansierar forskning. Regeringen föreslår i årets budgetproposition att Forskningsforum ska läggas ner. 
 Vetenskapsrådet har också uppdraget att bistå regeringen med uppgifter om lärosätenas publicering av forskningsresultat. 
 Högskoleverket (HSV) 
 Enligt förordningen (1995:945) med instruktion för Högskole- verket är HSV central myndighet för frågor som rör universitet och högskolor och andra utbildningar på eftergymnasial nivå. I verkets uppgifter ingår bl.a. kvalitetsbefrämjande uppgifter och som ett led i detta utför HSV kvalitetsutvärderingar av verksamheten i hög- skolan. 
 En viktig kvalitetsfråga är den akademiska infrastrukturen där informationsförsörjningen är en viktig del och biblioteken spelar en viktig roll. Det är också ett av de kriterier som fastställts av statsmakterna vid prövning av lärosätenas förutsättningar att uppnå universitetsstatus. Vidare ingår en bedömning av bibliotekets status som kvalitetskriterium vid de kvalitetsutvärderingar som verket genomför. 
 HSV har också ansvar för insamling, bearbetning och samman- ställning av data om högskolan samt ansvar för officiell statistik enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken. 
 294 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Statens ljud- och bildarkiv 
 Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) har enligt instruktionen (1996:503) till uppgift att ta emot och förvara pliktexemplar av filmer, fonogram, videogram och vissa s.k. elektroniska dokument samt upptagningar av ljudradio och televisionsprogram som enligt lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument ska lämnas till arkivet. 
 SLBA har funnits som egen myndighet i drygt 20 år. Arkivets samlingar är en del av vårt kulturarv och en viktig källa för forsk- ning. Materialet måste bevaras i så stor utsträckning som möjligt för att kunna ge eftervärlden kunskap och insyn i vårt samhälle. SLBA regleras genom samma lag som KB (PL) och har i stort sett samma uppdrag (se vidare kap. 10 angående förhållandet mellan KB och SLBA). SLBA är f.n. föremål för översyn av en särskild ut- redare,  
 Översyn av verksamheten och arbetsformerna vid Statens ljud- och bildarkiv  
 (dir. 2002:155). Utredaren ska redovisa sitt upp- drag den 30 april 2004. 
 Kungl. biblioteket (KB) 
 Enligt förordningen (1996:505) med instruktion för Kungl. bib- lioteket ska KB 
 ha ett nationellt ansvar för frågor om samverkan mellan forsk- ningsbibliotek, bl.a. i fråga om försörjning med litteratur samt utnyttjande och utveckling av tjänster baserade på informa- tionsteknik (1 §) 
 svara för samordning, utveckling och visst utredningsarbete inom biblioteksområdet samt utse ansvarsbibliotek (2 §) 
 vart tredje år till regeringen ge in en rapport med en analys av utvecklingen inom forskningsbiblioteken i landet (7 §) 
 I olika propositioner har KB tilldelats medel för angivna uppgifter inom verksamhetsområdet t.ex. för fortsatt utbyggnad av ansvars- bibliotekssystemet, för att sluta centrala licensavtal för tillgång till elektronisk information, för fördelning till fjärrlåneverksamheten samt för att utveckla Harris. 
 KB har ett omfattande samarbete med universitet och högskolor 
 – representerade av biblioteksansvariga – i lednings- och referens- grupper. I vissa grupper finns även folkbibliotek och myndigheter 
 295 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 representerade. För representationen i Bibsams olika grupper se bilaga 5. Högskolorna är också representerade i KB:s styrelse, f.n. med tre representanter. 
 Bibsam är en av KB:s sex avdelningar och sorterar direkt under Riksbibliotekarien. Samarbete med andra enheter inom KB sker i olika former, t.ex. i projektgrupper. 
 Övriga aktörer 
 I  
 KB-utredningens 
  enkät definieras också författare och förlag samt deras organisationer, agenter och intermediärer, bibliotek, VHS, Griffin och Sveriges universitets- och högskoleförbund (SUHF) m.fl. som aktörer. 
 Högskolebiblioteken 
 Högskolebiblioteken rubriceras forskningsbibliotek av Bibsam (se avsnitt 7.4 och bilaga 6). Det finns idag 38 universitet och hög- skolor i landet varav 14 universitet och fyra högskolor med veten- skapsområde, dvs. med rätt att utfärda doktorsexamen inom detta område. Även vid lärosäten som inte har egen examensrätt bedrivs i varierande omfattning forskning och forskarutbildning. I dessa fall sker examination vid ett annat lärosäte, som har rätt att utfärda doktorsexamen. Sju av lärosätena är de små konstnärliga hög- skolorna och Idrottshögskolan i Stockholm. 
 Enligt bibliotekslagen (1995:1596) och i högskoleförordningen stadgas att högskolan har skyldighet att ha ett bibliotek. Vidare stadgas att den grundläggande högskoleutbildningen ska ge studenterna förmåga att göra självständiga och kritiska bedöm- ningar samt utveckla förmåga att söka och värdera kunskap på vetenskaplig nivå (9 § HF). 
 Biblioteken är en integrerad del i högskolan. Ett bra bibliotek är en viktig förutsättning för att hög kvalitet (4 § HL) ska nås i verk- samheten. Vid kvalitetsutvärderingar och prövning av rätten till universitetsstatus eller vetenskapsområde är den akademiska infra- strukturen (dit biblioteket och informationsförsörjningen räknas) en av bedömningsgrunderna (se forsknings- och budgetpropositio- nerna 1996/1997). Riksdagen beslutade med anledning av budget- propositionen 1996/97:1 utgiftsområde 16 bl.a. om följande krite- 
 296 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 rier för rätten att utfärda doktorsexamen: goda infrastrukturella förutsättningar (bibliotek m.m.) för att bedriva grundutbildning och forskning. 
 1977 års högskolereform innebar att bibliotekens finansiering fördes över från central finansiering direkt till biblioteket (via den dåvarande högskolemyndigheten) till respektive lärosäte. Därmed kom den samordnande roll som centrala myndigheter haft att upp- höra. Detta innebar behov av nya former för samordning och sam- verkan mellan högskolebiblioteken. 
 Högskolebiblioteken är numera finansierade inom ramen för an- slagen till högskolan. Ersättningen till högskolans grundutbildning är i sin tur beroende av prestation – om högskolan rekryterar sämre och studenten presterar sämre får högskolan mindre pengar. Så- ledes finns en inbyggd konkurrensfaktor och en ekonomisk faktor som kan påverka högskolebibliotekens intresse av att samarbeta – såväl positivt som negativt. 
 Högskolebiblioteken har dock en gammal samarbetstradition sedan den tid de fick sina anslag direkt från staten och var ett sammanhållet bibliotekssystem. Den ekonomiska och tekniska ut- vecklingen i högskolan har ökat högskolornas samverkansintresse. Det blir dyrt och opraktiskt för alla om alla bygger sina egna system. Den gällande politiken om den öppna högskolan, läro- sätenas ansvar i det livslånga lärandet och uppgiften att främja rekrytering av elever från studieovana miljöer ställer också krav på samordning när det gäller högskolans informationsförsörjning. 
  
 7.3.3 
  
 Utvecklingen i högskolan och ökade krav på informationsförsörjning – högskolebibliotekens roll 
  
 Utvecklingen inom informationsområdet har gått snabbt de senaste tio åren. Samtidigt har den högre utbildningen, som fram- hållits i det föregående, gått igenom stora förändringar. Myndig- heten för Sveriges nätuniversitet har inrättats och beslutet om Den öppna högskolan har fått genomslagskraft. Ökade krav ställs på flexibilitet i utbildningssystemet – dvs. lärande oberoende av tid och rum. Detta innebär i sin tur större krav på biblioteken i form av t.ex. utökade öppettider och webbaserade tjänster. 
 För att möta kraven krävs utnyttjande av modern informations- och kommunikationsteknik (IKT) och tillgång till elektroniska informationsresurser. Detta ställer i sin tur krav på stöd till 
 297 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 brukarna i hur man använder dessa resurser. Det ökade antalet distansstuderande har även medfört att också folkbibliotekens verksamhet förändrats till att mer än tidigare innefatta service till högskolans studenter. Detta kräver särskilda insatser för samord- ning och samverkan mellan högskolans bibliotek och folkbibliote- Hernandez. 
  
 Datoriseringen började tidigt  
 i biblioteken vilket var en nöd- vändighet med tanke på det stora informationsmaterial de har att hantera. Utvecklingen av Internet och webben har haft stor bety- delse för högskolebiblioteken. Till att börja med utnyttjades datortekniken mest för datorbaserade samkataloger och ämnesbib- liografier. Vidare byggdes lokala biblioteksdatasystem i första hand upp för att hantera lån och en del andra transaktioner. Dessvärre skedde detta utan nationell samordning, vilket har bidragit till dubbelarbete och merkostnader. Genom den snabba utvecklingen inom  
 IKT-området 
  under  
 1990-talet 
  blev först lokala och sedan nationella bibliotekskataloger samt ämnesdatabaser direkt tillgäng- liga för användarna vid deras egna arbetsplatser. Biblioteksdata- systemen har blivit alltmer användarvänliga och anpassats till Internet. De har också givit möjligheter till självbetjäning. 
  
 De ökade  
 kraven på informationskompetens  
 hos studenterna kräver att biblioteken integreras i lärandeprocessen. Biblioteken arbetar numera med att skapa nya webbaserade tjänster för att ge stöd och vägledning till brukarna. Ämnesportaler med ett urval av kvalitetsbestämda, fria elektroniska resurser på webben har byggts upp inom en rad ämnen. Ett annat stöd är webbaserade självstudie- kurser i hur man söker och utnyttjar information. De kommer att spela en allt viktigare roll efterhand som grundutbildningen blir mer nätbaserad. Mer behöver dock göras för att  
 förenkla användar- nas tillgång  
 till digitalt publicerad information och för att infoga de elektroniska informationsresurserna i de s.k. lärandeplattformar som nu byggs upp inom den svenska högskolan. 
  
 Det var ett genombrott när först de  
 internationella ämnesdata- baserna  
 (referensdatabaser) och därefter  
 tidskriftsartiklar i fulltext  
 blev  
 direkt åtkomliga för användarna vid deras egna arbetsplatser. 
  
 Forskaren fick själv möjligheter att söka online i stora internatio- nella ämnesdatabaser och behövde inte längre beställa och få experthjälp från biblioteket. Genom lokala och kooperativa licens- avtal har biblioteken sett till att forskarna fått tillgång till dessa databaser. Biblioteken hävdade att dessa resurser skulle vara gratis 
 298 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 för slutanvändaren och mycket stark ökning av databassökningar och nedladdning av artiklar har blivit en följd. 
 Detta var särskilt viktigt för forskare inom ämnen där publice- ringen i första hand sker i tidskrifter. Forskaren kan via en ämnes- databas länkas direkt till artiklar i fulltext, alternativt givetvis följa utgivningen. Stora paket av tidskrifter har förvärvats i nationella eller andra kooperativa licensavtal, i första hand från de stora för- lagen. Bibsam har samordnat uppbyggnaden av ett nationellt konsortium för högskolebiblioteken samt gett stöd till mer ämnes- specifika konsortier inom ansvarsbibliotekssystemets ram. Biblio- teken arbetar även lokalt för att få tillgång till elektroniska versioner av tidskrifter utanför förlagspaketen. Biblioteken betalar för forskarens direkta tillgång till artikelmaterialet, nu med ökande bekymmer för att få stora utgifter övervältrade på sig utan kom- pensation. Man har kunnat dra ned på en del arbetsuppgifter, men å andra sidan fått nya, t.ex. att administrera åtkomsten till det licens- baserade materialet. 
 Biblioteken har även kommit att inta en central position inom högskolan när det gäller  
 elektronisk publicering 
 . Den nya tekniken har skapat nya förutsättningar för detta. Under de senaste åren har biblioteken blivit alltmer involverade i att föra ut den egna hög- skolans publikationer på webben i digital form. Man har varit drivande i olika projekt med syfte att ge ut avhandlingar, rapporter, examensarbeten och i någon mån artiklar som producerats inom den egna högskolan. Biblioteken har uppfattat detta som en ut- vidgning av det ansvar man redan har för att samla in och katalogi- sera den egna högskolans publikationer. Lärosätena har i varierande grad erkänt och bidragit ekonomiskt till bibliotekens arbete med denna nya uppgift. 
 Arbetet med den egna högskolans digitala publikationer har de senaste åren fått en betydligt större tyngd genom tillkomsten av teknologier som gör publikationerna globalt sökbara på ett mycket effektivare sätt. Detta har bl.a. medfört att fritt tillgängliga, öppna arkiv skapats för det material som framställs inom universitets- och högskolesektorn. Bibsam har i samarbete med högskolebiblioteken tagit initiativ för att stödja en ökad samordning av  
 e-publicering 
  inom högskolorna. Mycket samordningsarbete återstår dock. 
  
 Kostnadsutvecklingen  
 på olika områden t.ex. när det gäller tid- skrifter, en allt större efterfrågan på bibliotekens tjänster m.m., ställer krav på biblioteken att rationalisera verksamheten. Det gör att intresset för samverkan har ökat. Högskolorna är idag beroende 
 299 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 av starka kommersiella aktörer – främst förlag – som fått en mono- polställning vilket har lett till minskad konkurrens och ökade priser. Biblioteken har genom  
 samordnat förvärv av elektroniska resurser  
 väsentligt förbättrat villkoren. Så länge förlagen inte har någon konkurrens när det gäller vetenskaplig publicering kommer högskolorna och deras bibliotek ändå att befinna sig i ett struktu- rellt underläge. Olika initiativ har tagits för att utveckla nya modeller för den vetenskapliga publiceringen (se avsnitt 7.3.6 och 7.4.3). 
 Eftersom prisökningarna fortfarande ligger över normalprisindex intecknas en växande del av bibliotekens budgetramar. Man måste understryka att de kommersiella förlagens tidskrifter är orimligt dyra och åsamkar högskolorna en onödig merkostnad. Det framgår av jämförande ekonomisk analys att priset per sida är fem gånger högre och priset per citering cirka 15 gånger högre hos de kommer- siella utgivarna än hos  
 icke-kommersiella 
  utgivare (se bilaga 7). I grunden är det nuvarande systemet orimligt ur högskolornas syn- punkt. Varför ska högskolorna först betala forskarnas löner som författare, utvärderare eller redaktörer till tidskrifterna och sedan betala ett högt pris för att återköpa resultatet? 
 Högskolebiblioteken erbjuder idag ett omfattande och varierat utbud av elektroniska resurser och tjänster. Olika insatser görs för att skapa en bättre överblick och enklare sökingångar genom s.k. biblioteksportaler och genom att dynamiskt länka mellan olika in- formationsresurser. Nationella digitala bibliotek har skapats bl.a. i flera nordiska länder, vilka strävar att skapa denna samordning på nationell nivå. Samordning kan i princip ske parallellt både på nationell nivå och på högskolenivå. 
 Hanteringen av elektroniska informationsresurser är beroende av upphovsrättslig reglering och avtal, och kunskaper i  
 juridiska frågor  
 har därmed blivit viktigare. De upphovsrättsliga bestämmelserna har reviderats och lagstiftningen anpassats till den digitala miljön. Anpassningen berör även andra områden, exempelvis personupp- giftsskyddet. Detta påverkar forskares och studenters, liksom även allmänhetens, möjligheter att få tillgång till och hantera informa- tion. Det är därför viktigt att företrädare för biblioteken och informationsanvändarna engagerar sig i dessa frågor och skaffar sig kunskaper. 
 Samtidigt som utvecklingen av elektroniska bibliotekstjänster gått allt snabbare har utnyttjandet av  
 bibliotekens tryckta skrifter fortsatt att öka  
 till stor del genom att studenterna blivit fler och i allt 
 300 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 högre grad gjort biblioteken till sina arbetsplatser. Biblioteken har därför haft skäl att utveckla även sin fysiska miljö, göra de tryckta samlingarna mer attraktiva genom förvärv, gallring och förändrad uppställning m.m. För flertalet forskare är idag bibliotekets elektroniska tjänster och resurser viktigast. För studenterna är fortfarande de tryckta samlingarna och det fysiska biblioteket det mest väsentliga. Därför finns det idag inte renodlade digitala bib- liotek inom högskolan utan snarare vad man kallar  
 hybridbibliotek 
 , som kombinerar tryckta samlingar med tillgång till elektroniska resurser. 
  
 7.3.4 
  
 Myndigheten för Sveriges nätuniversitet 
  
 Myndigheten för Sveriges nätuniversitet (2002:26) bildades i mars 2002. Beslutet om myndigheten baserar sig på propositionen Den öppna högskolan och nätuniversitet är ett led i att göra högskolan mer tillgänglig. Myndighetens uppgifter är att registrera kurser som lärosäten anmäler att de vill hålla inom nätuniversitetet och som bygger på  
 IT-stöd 
  och flexibilitet. Vidare har man till uppgift att fördela utvecklingsmedel till  
 IT-stödd 
  distansutbildning samt att sprida nationella och internationella erfarenheter. Varje lärosäte anordnar och svarar själv för den utbildning som ingår i nätuniver- sitetet. De universitet och högskolor som medverkar i nätuniversi- tetet ska samverka i frågor som rör utbildningen såsom antagning, tillgodoräknande, vägledning och information (förordningen om samverkan genom Sveriges nätuniversitet, 2002:25). 
 Arbetet har inledningsvis koncentrerats på att finna samarbets- former med lärosätena. Det har handlat om att bygga upp en sär- skild databas med  
 IT-stödda 
  distansutbildningar för studenter, och att diskutera den nya myndighetens utveckling samt ansvara för administration och samordning inom nätuniversitetet. Under 2003 registrerades 2 000 kurser och 20 utbildningsprogram. Sammanlagt cirka 40 000 studenter läste inom nätuniversitetet, och 33 av landets lärosäten stod för utbudet. Nätuniversitetets generaldirek- tör ingår i Bibsamrådet. KB och nätuniversitetet bedriver ett nära samarbete bl.a. i form av gemensamma projekt (se avsnitt 7.4.5). Nätuniversitetets generaldirektör framhåller att biblioteken runt om i landet har en stor betydelse som strategisk utvecklingsresurs. 
 301 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 7.3.5 
  
 Övriga forskningsbibliotek 
  
 De 35 bibliotek som av Bibsam definieras som övriga forsknings- bibliotek (se bilaga 6 och avsnitt 7.4) är av relativt varierande karaktär och status. Trots variationen förenas dessa olika bibliotek av olika faktorer, främst: 
  
 anslutningen till  
  
 Bibsam-kretsen 
  och de förmåner respektive förpliktelser som denna anslutning innebär 
  
 anslutningen till Harris och det regelverk som styr utbytet av bibliografisk information 
  
 en svagare koppling till Bibsam än universitets- och högskole- biblioteken 
  
 splittring på flera departement, främst Kulturdepartementet och Utbildningsdepartementet 
  
 en ofta svag eller hotad ekonomisk status inom moderorganisa- tionen. 
  
 De första två faktorerna är positiva och främjar gemenskapen med andra forskningsbibliotek samt det nationella och internationella informationsutbytet. De övriga tre faktorerna är försvårande ur flera synpunkter. Som exempel på negativa konsekvenser av de för- svårande omständigheterna nämner företrädare för de övriga forsk- ningsbiblioteken följande: 
  
 De övriga forskningsbiblioteken kommer sällan i åtnjutande av Bibsams projektmedel, eftersom den utveckling som krävs i den egna miljön sällan kommer i närheten av de avancerade ut- vecklingsprojekt som Bibsam prioriterar. 
  
 Splittringen mellan olika departement och bristen på en kraft- full svensk bibliotekspolitik innebär att det saknas ett samlande grepp om de övriga forskningsbiblioteken som vitala länkar i det nationella systemet för vetenskaplig informationsförsörj- ning. 
  
 Övriga forskningsbibliotek vid ekonomiskt hårt ansträngda moderorganisationer får svårt att hålla någorlunda jämn takt med utvecklingen i den övriga biblioteksvärlden. 
  
 KB/Bibsam överlåter i princip åt de övriga forskningsbiblioteken och deras moderorganisationer att lösa sina interna prioriteringar och att besluta vilket utrymme biblioteket ska få i organisationens budget. Detta kan i vissa avseenden bedömas vara en rimlig ut- 
 302 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 gångspunkt, i andra inte. Företrädare för de övriga forskningsbib- lioteken har framfört att de anser att brist på stöd i en övergripande nationell biblioteksstruktur rimmar illa med vissa förutsättningar, bl.a.: 
  
 De övriga forskningsbiblioteken inom Bibsams krets likaväl som universitets- och högskolebiblioteken får sin legitimitet som  
  
 Bibsam-bibliotek 
  genom att garantera den anslutning till nationella riktlinjer, som gör dem kapabla att bidra till den nationella vetenskapliga informationsförsörjningen. 
  
 Eftersom  
  
 Bibsam-biblioteken 
  är Bibsams primära målgrupp, så borde även de övriga forskningsbiblioteken få det stöd som krävs för att en någorlunda jämn utveckling ska bli möjlig. 
  
 Högskolan fortsätter att räkna med att de övriga forsknings- biblioteken ställer sina resurser till förfogande inte bara för moderorganisationen utan även för de kvalificerade låntagare som begär deras tjänster. 
  
 Flera övriga forskningsbibliotek inom humanistisk sektor har vuxit fram i akademiska miljöer, som tidigare i hög grad motsvarade kretsen av de lärda verk där forskning bedrevs. Här kan nämnas Vitterhetsakademiens bibliotek vid Riksantikvarieämbetet, Konst- biblioteket vid Nationalmuseum, Nordiska museets bibliotek, Statens musikbibliotek, Konstakademiens bibliotek och Sveriges teatermuseum. Idag har forskningen inte samma betydelse vid dessa institutioner och konkurrensen om resurserna har drastiskt ökat. Flera av Stockholms äldsta och största specialbibliotek för en hård kamp för sin överlevnad, samtidigt som de i allt högre grad ger service inte i första hand till moderorganisationen utan till studenter och externa forskare. 
 De stora samlingarna av speciallitteratur inom olika områden, kunskapen om ämnesspecifika informationskällor och förvaltandet av unika informationsmängder utmärker inte bara specialbibliote- Hernandez inom humanistisk sektor utan även bibliotek som det vid Statistiska centralbyrån, Utrikespolitiska institutet och Väg- och transportforskningsinstitutets bibliotek. 
 Ansvarsbibliotekssystemet har nyligen utretts. Här ska enbart nämnas, att få specialbibliotek har varit ansvarsbibliotek eller asso- cierade ansvarsbibliotek, och att de allra största specialbiblioteken inom humanistisk sektor stått utanför systemet. Trots att flera av dem byggt upp en service som motsvarar den inom ansvarsbiblio- 
 303 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 tekssektorn får de således inte något öronmärkt statligt anslag för att klara av dessa uppgifter. Det innebär bl.a. att flera viktiga humanistiska ämnesbibliografier som tidigare byggts upp vid de övriga forskningsbiblioteken och som under senare år drivits som projekt håller på att självdö i brist på medel (se även kap. 4). 
 De moderorganisationer där de stora biblioteken är placerade saknar i flera fall ett uppdrag som talar om att de är skyldiga att ställa sina biblioteksresurser till förfogande för de forskare och den allmänhet som begär deras tjänster. Om resurserna är marginella är detta knappast bekymmersamt, men om de (vilket ofta är fallet) motsvaras av institutioner med gamla och omfattande samlingar av hög kvalitet, volymmässigt motsvarande de större högskolebiblio- teken, kan deras otillgänglighet betraktas som ett nationellt slöseri av stora mått. 
 Situationen är likartad i flera andra länder, dvs. de lärda verkens och myndigheternas bibliotek har vuxit efterhand och institutio- nerna har tagit på sig ansvaret att ställa resurserna till förfogande men har med tiden fått allt svårare att klara av sina åtaganden. I visa fall har staten ingripit för att specialbiblioteken även fortsättnings- vis ska kunna bidra till den vetenskapliga informationsförsörj- ningen, och i Danmark åtnjuter således flera humanistiska bibliotek särskilda anslag som garanterar deras öppenhet och deras utveck- ling. Detta gäller bland annat Kunstakademiets och Kunstindustri- museets bibliotek. 
  
 7.3.6 
  
 Förändringar i det vetenskapliga publiceringssystemet 
  
 Utvecklingen av Internet har gett förutsättningar för att organisera vetenskaplig kommunikation på ett helt nytt sätt. Redan 1991 skapades ett öppet  
 e-printarkiv 
  inom fysik med stöd av National Science Foundation (NSF). I detta arkiv (http://www.arxiv.org) är numera cirka 50 procent av litteraturen inom fysik fritt tillgänglig och man lägger nu vanligen ut artiklar både före och efter publice- ring i de kommersiella  
 e-tidskrifterna. 
  
 Därefter tillkom allt fler  
 e-printarkiv 
  inom en rad olika ämnen och 1999 formerades det s.k. Open Archives Initiative (OAI, http://www.openarchives.org). OAI har utvecklat lösningar som gör det möjligt att enkelt samsöka ett stort antal fulltextarkiv på webben. På kort tid har ett stort antal universitet, institut, akade- mier m.fl. registrerat sig som  
 OAI-kompatibla 
  dataleverantörer. 
 304 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Parallellt har det utvecklats ett antal olika samsökningstjänster som utnyttjar protokollet. Fritt tillgängliga programvarupaket har också utvecklats till stöd för de organisationer som vill lägga ut akade- miska publikationer på webben. Efterhand börjar en växande del av den vetenskapliga litteraturen bli fritt tillgänglig på webben och därmed skapas ett ökat tryck på de kommersiella förlagen att om- definiera sin roll. 
 De amerikanska forskningsbiblioteken tog genom Association of Research Libraries (ARL) initiativ till förändringar inom ramen för Scholarly Publishing and Academic resources Coalition (SPARC, http://www.arl.org/sparc). SPARC har sedan växt till en internationell organisation som även har en europeisk avdelning och som hjälper lärda sällskap och forskargrupper att starta billiga eller fritt tillgängliga  
 e-tidskrifter. 
  Man försöker skapa opinion för förändringar och arbetar för närvarande hårt för att understödja skapandet av institutionella fulltextarkiv. 
 Harold E. Varmus, nobelpristagare och chef för National Insti- tutes of Health – världens största finansiär för medicinsk forskning 
 – förklarade 1999 att man ville skapa ett fritt tillgängligt elektro- niskt bibliotek med artiklar i fulltext inom biomedicin. Syftet var att ge en bredare tillgång till forskningslitteraturen, att länka ihop litteraturen på ett nytt sätt även med primärdata och att säkra det långsiktiga arkivansvaret. Man bad förlagen göra sina artiklar fritt tillgängliga i arkivet PubMed Central (http://www.pubmedcentral. nih.gov), eventuellt med en viss fördröjning i tiden. Endast en minoritet av förlagen reagerade positivt. 
 Missnöjet med förlagens ovilja att delta i blev en tändande gnista för ett brett upprop under rubriken Public Library of Science, http://www.publiclibraryofscience.org. I ett öppet brev hävdade man att det permanenta arkivet över forskningens samlade resultat inte ska kontrolleras eller ägas av förlag. De närmare 30 000 forskare som sedan undertecknade brevet förband sig därmed att bojkotta de tidskrifter som inte gav obegränsad tillgång till publice- rade artiklar genom arkiv som PubMed Central inom sex månader efter publiceringen. 
 En mycket intressant utveckling är att det nu också finns kommersiella förlag som accepterar fri tillgång på webben som grundprincip. BioMed Central, http://www.biomedcentral.com, är en ny publiceringsplattform för kvalitetsgranskade, vetenskapliga  
 e-tidskrifter 
  inom medicin och biologi. Finansieringen ska ske genom artikelavgifter samt betaltjänster av analytisk karaktär. 
 305 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 De olika förändringsinitiativen tenderar att gå ihop och får ett allt bredare stöd. Ett exempel är Budapest Open Access Initiative från 2002, (http://www.soros.org/openaccess). Man vill under- stödja att forskare själva lägger ut artiklar på webben och att det skapas nya vetenskapliga kvalitetstidskrifter som är fritt tillgängliga på nätet. Open Society Institute (OSI) har åtagit sig att finansiera insatser för fri tillgång till vetenskaplig information med tre miljoner USD under en treårsperiod. 
 Frågan om det vetenskapliga publiceringssystemets utveckling har kommit upp mycket högt på den politiska dagordningen i vetenskapssamhället. Ett aktuellt exempel är den s.k. Berlindekla- rationen, där alla centrala tyska vetenskapliga organ och många från andra europeiska länder tar ställning för att verka för fri tillgång till vetenskapliga publikationer (http://www.zim.mpg.de/openaccess- berlin/berlindeclaration.html). 
 En viktig policydiskussion förs också inom International Council for Science (ICSU, http://www.icsu.org), där professor Reynolds, Linköpings universitet, leder en kommitté om spridning av vetenskaplig information. 
 Med den nya nätverksteknologin går det att skapa ett oerhört rikt, kraftfullt och effektivt system för vetenskaplig kommunika- tion utan att ge avkall på kraven på kontroll av den vetenskapliga kvaliteten. Det rådande systemet, som domineras av ett litet antal stora kommersiella förlag, har blivit för dyrt för universitet och forskningsfinansiärer samtidigt som det hindrar spridning och teknisk utveckling. Forskningsråden och högskolorna borde aktivt verka för att forskarna publicerade sina resultat så att de blev fritt tillgängliga på nätet. Detta skulle gagna både råden, högskolorna och forskarna själva genom att man ökar spridningen. Det skulle dessutom svara mot ett rimligt krav från skattebetalarna att få till- gång till resultaten från den forskning de har betalat för. 
 Hur ska detta åstadkommas? Men metod är att forskarna publi- cerar sig i den växande andel tidskrifter som är fritt tillgängliga på nätet (Open Access Journals). Dessa växer snabbt i antal och siktar nu även in sig att konkurrera på den allra högsta kvalitetsnivån som i fallet med nystartade PLoS Biology. Huvudmodellen för att finansiera dessa är genom publiceringsavgifter kombinerat med rationalisering och neddragning av vinster till en rimligare nivå. Både forskningsråd och universitet borde därför i sina anslag inkludera finansiering av dessa publiceringsavgifter, som idag ligger mellan 400 och 1 500 USD för en artikel. 
 306 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Dock utgör de fritt tillgängliga tidskrifterna än så länge en liten minoritet. Därför bör forskningsråd och högskolor också under- stödja att forskare parallellt med publicering i betaltidskrifter lägger ut sina artiklar fritt tillgängliga på högskolans egen server och/eller på någon ämnesbaserad  
 e-printserver. 
  Redan idag har trycket från forskarna tvingat en del av förlagen att acceptera detta (i någon form, som  
 pre-print 
  eller  
 post-print). 
  Därutöver bör forskare rekommenderas att i stället för förlagens standardavtal använda högskolans eget avtal om publicering, där forskaren bara lämnar ifrån sig rätten till kommersiellt utnyttjande till förlaget men be- håller rätten att själv använda sin artikel i undervisning och för forskningskommunikation. 
  
 7.4 
  
 Bibsams roll, uppgifter och nuvarande verksamhet 
  
 Inledning 
 KB har formulerat följande övergripande mål för verksamheten: att förbättra och effektivisera informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning, främst genom att verka för att de svenska forskningsbibliotekens resurser används och utvecklas väl och för att tillgången till, och användningen av, information befrämjas. Detta är en unik roll. KB har en samordnande roll och ger stöd till utvecklingsverksamhet vid de s.k. forskningsbiblioteken dvs. universitets- och högskolebiblioteken och övriga forskningsbibli- otek (en förteckning över alla Bibsambibliotek finns i bilaga 6). Bibsam har elva anställda och den årliga budgeten är cirka 27 miljoner kronor, varav närmare 20 miljoner kronor går ut som externa bidrag till verksamhetsområdet. 
 307 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Kostnadsutveckling och resultat för Bibsam 
 (Verksamhetsgren: Infrastruktur och informationsförsörjning) 
  
 2002 
  
 2001 
  
 2000 
  
 1999 
  
 1998 
  
 Bidrag till ansvarsbibliotek 
  
 7 989 
  
 7881 
  
 8 087 
  
 8 007 
  
 7 872 
  
 Förvaltning ansvarsbibliotek 
  
 335 
  
 340 
  
 386 
  
 337 
  
 90 
  
 Utredningar 
  
 665 
  
 395 
  
 535 
  
 1 125 
  
 896 
  
 Kurser, konferenser 
  
 709 
  
 880 
  
 1 056 
  
 1 329 
  
 1 388 
  
 Verksamhetsbidrag 
  
 530 
  
 530 
  
 714 
  
 750 
  
 762 
  
 Projektstöd 
  
 1 778 
  
 1 372 
  
 1 533 
  
 1 775 
  
 1 880 
  
 Resebidrag 
  
 63 
  
 97 
  
 103 
  
 84 
  
 116 
  
 Statistik 
  
 581 
  
 464 
  
 349 
  
 331 
  
 225 
  
 Information 
  
 789 
  
 806 
  
 800 
  
 744 
  
 691 
  
 Allmänt (inkl utbildning) 
  
 1 310 
  
 1 220 
  
 1 175 
  
 1 145 
  
 1 249 
  
 Nettoutlån fjärrlån 
  
 9 903 
  
 9 760 
  
 9 753 
  
 10 227 
  
 10 282 
  
 Nat. databasupphandling 
  
 11 434 
  
 11 088 
  
 15 554 
  
 505 
  
 2 976 
  
 Summa, inkl transfereringar 
  
 36 086 
  
 34 833 
  
 40 045 
  
 26 359 
  
 28 427 
  
 Gemensamma kostnader 
  
 3 560 
  
 3 707 
  
 3 505 
  
 3 734 
  
 2946 
  
 Totalt 
  
 39 646 
  
 38 540 
  
 43 550 
  
 30 093 
  
 31 373 
  
 Not: Observera att posten Nationell databasupphandling utgörs av subventioner som utgick för sista året 2002. Posten gemensamma kostnader ligger utanför Bibsams budget och inne- fattar bl.a. lokalkostnader. 
  
 7.4.1 
  
 Vad är ett  
  
 Bibsam-bibliotek? 
  
 Bibsam-bibliotek 
  är benämningen på de bibliotek som är Bibsams primära målgrupp. Det är dessa biblioteks behov och intressen som Bibsam i första hand ser till. Listan över  
 Bibsam-bibliotek 
  är inte statisk, utan revideras med jämna mellanrum. Bibliotek som anser sig uppfylla de kriterier som uppställts kan ansöka om att få bli  
 Bibsam-bibliotek. 
  Att vara med på  
 Bibsam-bibliotekslistan 
  (se bilaga 6) innebär både förmåner och skyldigheter. 
 Kriterier 
 För att uppnå status som  
 Bibsam-bibliotek 
  ska biblioteket 
 som en av sina huvudsakliga uppgifter betjäna svensk forskning och utveckling 
 308 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 vara allmänt tillgängligt. Allmänheten ska under officiellt avise- rade öppettider, avgiftsfritt ges tillträde till biblioteket och kunna ta del av bibliotekets samlingar och bibliotekspersona- lens yrkeskunskaper 
 ställa sina samlingar till förfogande inom ramen för det svenska fjärrlånesystemet 
 huvudmannen till någon del ha regelbunden finansiering från regeringen (minst tio procent av intäkterna) 
 Förmåner 
  
 Bibsam-biblioteken 
  omfattas av följande förmåner: 
 kompensation för nettoutlån av originaldokument på fjärrlån 
 möjligheter att ingå i konsortier för upphandling av centrala avtal för databaser/licenser 
 Biblioteken kan vid behov vända sig till KB för juridisk rådgivning. För att bibehålla sin status som  
 Bibsam-bibliotek 
  ska biblioteket: 
 följa Bibsams riktlinjer för avgiftsbeläggning av tjänster 
 vid anmodan lämna årlig statistik till Bibsam/SCB 
  
 7.4.2 
  
 Ansvarsbibliotek – bakgrund och verksamhet 
  
 Bakgrund 
 Det svenska ansvarsbibliotekssystemet började byggas upp redan i början av  
 1980-talet 
  av DFI. Till bakgrunden hörde 1977 års hög- skolereform som bl.a. innebar att ansvaret för finansieringen av de svenska universitets- och högskolebiblioteken överfördes till de enskilda lärosätena. Det ledde till oro för att det traditionellt goda samarbetet mellan de svenska forskningsbiblioteken skulle för- svagas. Vid nedläggningen av DFI (se avsnitt 7.3.1) överfördes an- svaret utveckling och förvaltning av ansvarsbibliotekssystemet till KB som samtidigt inrättade Bibsam. 
 Grundtanken är att man med hjälp av ekonomiska bidrag ska stimulera ett antal bibliotek, vart och ett centralt inom ett ämnes- mässigt avgränsat ansvarsområde, att vidmakthålla och vidareut- veckla service riktad till mottagare utanför den egna moderorgani- sationen. De av Bibsam formulerade syftena är att 
 309 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Systemet ska förbättra och effektivisera informationsförsörj- ningen inom områdena forskning, utveckling och högre utbild- ning 
 Ekonomiska bidrag ska resultera i en förstärkning av den externt riktade verksamheten 
 Med stöd av bidrag ska ansvarsbiblioteken, inom sina ämnes- områden, genomföra utvecklingsinsatser inom områdena referens- och informationsservice samt fortbildningsverksam- het. 
 Fördelningen av de ekonomiska bidragen styrs bl.a. av de statliga  
 FoU-anslagens 
  storlek inom respektive område. 
 Till ett ansvarsbibliotek kan knytas ett eller flera  
 associerade an- svarsbibliotek  
 med särskilt ansvar för en eller flera delar av området. Ansvarsbibliotekssystemet anses idag vara ämnesmässigt heltäck- ande och omfattar elva ämnesområden med elva huvudansvariga bibliotek. Två associerade ansvarsbibliotek med särskilt ansvar för delområdena arbetsmiljö respektive miljövård är knutna till systemet. Bibsam delade under 2002 ut sammanlagt cirka åtta miljoner kronor till ansvarsbiblioteken. Tilldelning sker årsvis efter ett ansökningsförfarande som innefattar redovisning av full- gjorda uppgifter under föregående budgetperiod samt en detaljerad verksamhetsplan för den kommande. 
 Ansvarsbibliotekssystemet har byggts ut successivt. De senast inrättade gäller biologi,  
 kvinno-, 
  mans- och genusforskning, sam- hällsvetenskap, juridik och geovetenskap. Ett associerat ansvars- bibliotek, SPRI:s bibliotek, har lagts ned och dess ansvarsområde inlemmats i det huvudansvariga bibliotekets, Karolinska institutets biblioteks (KIB), uppdrag. Statens  
 psykologisk-pedagogiska 
  bibliotek (SPPB), har upphört att vara egen myndighet och biblio- teket ingår sedan år 2000 i Stockholms universitets biblioteks organisation med namnet  
 Psykologisk-pedagogiska 
  biblioteket. 
 I april 2002 skrev Stockholms universitetsbibliotek till KB och bad att få avsäga sig ansvaret för ansvarsbiblioteket inom området psykologi och pedagogik. Universitetet önskar istället medel för att bygga upp ett informations- och kommunikationscentrum. Umeå universitet har till  
 KB-utredningen 
  framfört att de önskar bli an- svarsbibliotek inom området  
 psykologi-pedagogik-lärarutbildning. 
  Universitetet hänvisar till att Umeå universitet har en utbildnings- fakultet och satsar särskilt på detta område, samt ansvarar för en nationell forskarskola i pedagogiskt arbete och att det inom univer- 
 310 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 sitetet finns ett nationellt centrum inom området  
 värdegrund-livs- 
  vetenskap. Vidare menar universitetet att utvecklingen är likartad på andra ställen och att behovet av nätverk inom området är stort. Umeå universitet anser även att ansvaret för humaniora, som idag åligger Uppsala universitet, är ett för stort ansvarsområde och bör delas upp. Flera bibliotek skulle kunna samarbeta. 
 Styrelserna för Föreningen för folkbildningsforskning och för Stockholms Arbetareinstituts förening har inkommit med en skrivelse där de påpekar sin oro över att databasen svensk Folk- bildningsbibliografi (SFbB) har legat nere. Uppdraget att vara an- svarsbibliotek för folklivsforskning följde med SPPB till Stockholms universitet, och omprioriteringar har gjort att ingen känner ansvar för dokumentation om svensk folkbildning. Styrel- serna föreslår att Linköpings universitetsbibliotek kunde vara lämpligt ansvarsbibliotek för folkbildningen, eftersom de har över- gripande ansvar för forskningsområdet. 
 För en fullständig förteckning över de svenska ansvarsbibliote- Hernandez, se bilaga 6 
 . 
  
 Utvärderingar och  
 KB-utredningens 
  undersökningar 
 Professor Potts, Umeå universitet, genomförde 1994 en utvärdering på uppdrag av KB som redovisats i rapporten Forsk- ningsbibliotek i utveckling. Potts framhöll, i all korthet, att systemet på det hela taget fungerade väl men att satsningen på ut- vecklingsprojekt borde förstärkas på driftstödets bekostnad. 
 Som första ledet i en ny utvärdering lämnade samtliga ansvars- bibliotek, såväl huvudansvariga som associerade, under hösten 2002 in utförliga självvärderingar. 
 Under 2003 lät KB, med hjälp av överbibliotekarie Estrada, genomföra en genomgripande utvärdering av ansvarsbib- liotekssystemet. Schneider framhåller sammanfattningsvis 
 att systemet bör koncentreras till ett färre antal bibliotek; bl.a. föreslås att de s.k. associerade ansvarsbiblioteken vid Arbets- livsinstitutet respektive Naturvårdsverket försvinner liksom att ansvaret för det samhällsvetenskapliga området i dess helhet förs till Göteborgs universitetsbibliotek 
 att de riktade bidrag som betalas ut till ansvarsbiblioteken bör destineras till nätverksbyggande (i form av samrådsgrupper) och fortbildning 
 311 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 att de projektförslag som framställs av ansvarsbiblioteken bör konkurrensutsättas genom att ansökan om projektmedel i fort- sättningen får göras inom den ram som gäller för övriga pro- jektbidragsansökningar. 
 Utredningen har remissbehandlats. Bortfallet var stort, och inga remissinstanser utanför  
 Bibsam-biblioteken 
  har haft möjlighet att yttra sig. Några ställer sig bakom grunddragen i förslaget medan andra har invändningar. KB gör bedömningen att en reformering av ansvarsbibliotekssystemet bör genomföras och att denna är möjlig fr.o.m. verksamhetsåret 2005. 
  
 KB-utredningen 
  drar slutsatsen att de förslag som lämnats av Schneider skapar förutsättningar för en mera välbalanserad avvägning mellan ämnesrelaterade resp. funktionella insatser inom ramen för KB:s utvecklingsstödjande verksamhet. Meningarna bland de be- rörda är dock delade. Frågan behandlas vidare i avsnitt 7.13. 
  
 7.4.3 
  
 Hantering av elektronisk information 
  
 7.4.3.1 
  
 Centrala licensavtal för användning av elektroniska informationsresurser 
  
 Centrala licensavtal är ett sätt att främja effektiv återsökning och hantering av elektronisk information i kommersiellt tillhandahållna databaser. 
 Bibsam har sedan 1997, genom att ta initiativ till ett konsortium som man stått i ledningen för, slutit sådana avtal för de svenska högskolornas räkning, samt för ett antal statligt finansierade forsk- ningsinstitutioner –  
 Bibsam-bibliotek 
  – utanför högskolans ram. Konsortiedeltagarna väljer själva vilka avtal man vill ansluta sig till. År 2003 deltar 36 universitet och högskolor samt 15 statligt finan- sierade men  
 icke-högskoleanknutna 
  forskningsinstitutioner i ett eller flera av dessa avtal. 
 För användarna medför övergången från pappersbaserad till digital information en rad fördelar: 
 tillgång till informationen ges dygnet runt till var och en som har tillgång till universitetets/högskolans/institutionens eget datanät, oavsett var den informationssökande befinner sig 
 möjligheterna att snabbt och effektivt hitta den information man söker ökar radikalt 
 312 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 när övergången väl fullbordats beräknas den medföra minskade förvärvs- och hanteringskostnader för universitetet, högskolan eller institutionen 
 vad gäller tidskriftsavtalen blir antalet tillgängliga titlar ojäm- förligt mycket större (så länge man, som hittills, sluter paket- avtal avseende det enskilda förlagets samlade utgivning) 
 De centralt slutna avtalen är mycket arbetsbesparande både för an- vändare och leverantörer. Det ger också som regel både bättre priser och förmånligare villkor i övrigt än om varje institution skulle förhandla var för sig. I tillägg till Bibsams licensverksamhet har ämnesspecifika avtal förhandlats fram med stöd från Bibsam inom ramen för ansvarsbibliotekssystemet. 
 Till och med år 2002 kunde fem avtal subventioneras genom ett särskilt bidrag från regeringen om tio miljoner kronor. Detta mot- svarar en subvention på 16 procent. Subventionering har skett sedan de första centrala licensavtalen för elektroniska tidskrifter tecknades 1998. Syftet har varit att under ett initialskede underlätta övergången från pappersbaserad till elektronisk information. 
 Arbetet med en integration av  
 e-tidskrifterna 
  i Harris centrala katalog har inletts och  
 Libris-avdelningen 
  inledde samtidigt upp- handling av programvara för en biblioteksportal som kommer att göra enhetlig sökning på artikelnivå möjlig i de elektroniska tid- skrifterna. Konsortiedeltagarna har i stor omfattning sagt upp de tryckta versionerna av de tidskrifter som nu finns tillgängliga i elektronisk form genom  
 Bibsam-konsortiets 
  licensavtal. 
 De centrala licensavtalen ger högskolorna stora fördelar i form av förbättrad kostnadseffektivitet. Biblioteken, som oftast inom befintlig budget fått svara för kostnaderna för dessa avtal, upplever emellertid dessa som betungande. Anslags- och prisutveckling går inte parallellt. Kronkursens utveckling har förorsakat problem under en lång period fram till 2003 då en vändning skett. Då har å andra sidan subventionering av tidskriftsavtalen upphört. 
 Mer information om prisutvecklingen finns i bilaga 7 
 .  
 Konsortiesamverkan ger både kostnads- och prisfördelar. Ett 
 faktiskt problem är emellertid som framhållits i det föregående att de kommersiella, vetenskapliga förlagen verkar i en starkt mono- polistisk bransch. I syfte att försvaga dessa förlags monopolställ- ning försöker Bibsam, liksom många andra licenskonsortier, att på olika sätt stimulera den  
 icke-kommersiella 
  akademiska publice- ringen nationellt och internationellt. Det är i detta sammanhang 
 313 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 man ska se initialstödet till ett resurscentrum för vetenskaplig kommunikation (SRVK) samt till Directory of Open Access Journals (DOAJ) med Lunds universitets bibliotek som huvudman samt det stora samordningsprojektet Samordning av den Svenska högskolans Elektroniska Publicering (SvEP), som Bibsam sam- ordnar och som beskrivs i det följande. 
 För att göra prissättningen så rättvis som möjligt försöker Bibsam också att påverka förlagens pris- och kostnadsfördelnings- modeller som bygger på populationsparametrar, dvs. antalet studenter och forskare vid deltagande institutioner. 
 Tidskrifter är dyra – såväl de tryckta som databaserna. Prisut- vecklingen har varit dramatisk och tecken tyder på att den inte är på väg att brytas – tvärtom. Monopolsituationen är inte bra och kritiken är stor på fältet. Det finns dock också de som tror att läget ganska snart kommer att förändras, att konkurrensen kommer att hårdna, priserna pressas och andra vägar att öppnas (se nästa punkt Samordning av digitala tjänster). Arkivering av  
 e-tidskrifter 
  för framtida tillgänglighet är också en viktig fråga (se avsnitt 6.8). 
 Licensverksamheten har varit mycket uppskattad. Särkilt stor betydelse har de haft för de mindre och medelstora högskolorna som till en låg kostnad fått dela av ett stort utbud. Eftersom många högskolestuderande utnyttjar kommunala folkbibliotek och lär- centra är det ett problem att handledande personer (bibliotekarier) där inte har tillgång till databaserna. 
 Utökat antal tidskriftstitlar 
  
 Före 
  
 Efter 
  
 Högskolan Dalarna 
  
 14 
  
 2931 
  
 Karlstads universitet 
  
 50 
  
 2931 
  
 Uppsala universitet 
  
 526 
  
 2931 
  
 Kungl. biblioteket 
  
 3 
  
 150 
  
 Exempel: Titlar som ingår i databaserna ACS, Brown, LINK, Kluwer Online och ScienceDirect. 
 314 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 7.4.3.2 
  
 Elektronisk publicering inom högskolan 
  
 Bibsams nuvarande insatser på detta område är på väg att sam- ordnas kring två huvudspår. Det ena avser teknisk samordning, skapande av nya tjänster och stöd till att utnyttja effektiva publice- ringsplattformar. Det andra spåret avser att informera om de nya modeller för vetenskaplig publicering som nu växer fram interna- tionellt och stimulera till en fördjupad diskussion inom lärosätena. Det handlar mycket om att stärka motivationen och undanröja verkliga eller inbillade hinder för att lärosätenas publicering ska bli fullt synlig på deras egna webbplatser, och därmed för olika natio- nella och internationella söktjänster. 
 Elektronisk publicering ger stora möjligheter till en snabbare och bredare spridning av forskares och studenters arbeten. Webb- tekniken ger också nya uttrycksmöjligheter som inte finns i den tryckta miljön, som att kombinera text, bild och ljud, att länka till stora datasamlingar eller länka till arbeten runtom i världen. En snabb utveckling av nya standarder som Open Archives Initiative Protocol for Metadata Harvesting gör att elektroniska publika- tioner från svenska lärosäten kan bli internationellt åtkomliga i mycket större skala (se 7.3.6). Vidare finns påtagliga möjligheter att spara genom att dra ned på tryckkostnader. 
 Elektronisk publicering har kommit igång i varierande takt vid svenska universitet och högskolor. Som regel har biblioteken ett mer eller mindre tydligt uttalat ansvar för att samordna insatserna i samarbete med forskare och studenter inom växlande organisato- riska ramar vid respektive lärosäte. 
 Utvecklingen går dock betydligt långsammare än vad som är möjligt och önskvärt. Det kan finnas flera hämmande faktorer såsom oklara uppdrag och ansvarsförhållanden, tveksamhet och bristande kunskaper om nya publiceringskanaler hos forskare och studenter m.m. En viktig hämmande faktor är de relativt stora krav som ställs på de ansvariga inom lärosätena för elektronisk publice- ring (vanligen biblioteken). Man måste skapa plattformar för elektronisk publicering i ett läge med en snabb internationell ut- veckling inom området. 
 Under hösten 2003 har Bibsam aktivt sammanfört flera initiativ och ansökningar från olika universitet och högskolor till ett fler- årigt större projekt, Samordning av den Svenska högskolans Elektroniska Publicering (SvEP). Projektet syftar till att underlätta för biblioteken genom att gemensamt definiera standarder för 
 315 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 metadata om publikationer, sprida lösningar för långsiktig tillgäng- lighet, ge råd om tillgängliga verktyg och system för elektronisk publicering samt utveckla nya söktjänster. Genom samordning och standardisering kan också bredare spridning och långsiktig till- gänglighet uppnås. 
 Projektet är inriktat på akademiska elektroniska publikationer utgivna vid enskilda svenska universitet och högskolor som är fritt tillgängliga. Här innefattas även examensarbeten, eftersom de syftar till skolning i vetenskaplig publicering. Utanför avgräns- ningen faller andra publikationer från universitet och högskolor, t.ex. av mer administrativ karaktär. För examensarbeten skapas en särskild söktjänst riktad mot en nationell publik. 
  
 Målet  
 är att främja en mer samordnad och kraftfull utveckling av elektronisk publicering av forskares och studenters egna arbeten vid svenska universitet och högskolor. Genom samordning och rådgivning ska alla lärosäten få stöd att lägga ut sina forskares och studenters arbeten elektroniskt. Den elektroniska publiceringen ska ske på ett sätt som främjar maximal synlighet och långsiktig tillgänglighet. Arbetsmetodik och system för publicering ska vara resurssnåla och undvika dubblering av insatser för att bli långsiktigt hållbara. Projektet består av fem delprojekt och samordnas genom en gemensam styrgrupp, en projektgrupp och en gemensam webb- plats, gemensamma interna kommunikationskanaler och en över- lappning av deltagare mellan delprojekten. 
  
 En styrgrupp  
 med företrädare för brukare för huvudintressenter bland avnämarna och finansiärerna ansvarar för den övergripande styrningen och uppföljningen av projektet.  
 En projektgrupp  
 med företrädare för några större universitetsbibliotek (LU, UUB, UmUB, GUB) samt för olika enheter inom KB ansvarar för den löpande samordningen och ledningen för hela projektet. 
 Deltagare i hela projektet är  
 BTH, GUB, LiU, LU, LUB, SLU, SU, UmU, UU samt KB. 
  
 För hela projektet har under perioden  
 2003–2005 
  avsatts cirka 3,2 miljoner kronor. 
 Övriga projekt 
 En omfattande diskussion pågår idag om nya modeller för veten- skaplig publicering mot bakgrund av nya tekniska möjligheter på webben och de stora kommersiella förlagens monopolliknande 
 316 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 ställning med påföljande prisnivåer. Initiativ till förändring har tagits såväl inom forskarsamhället som från bibliotekshåll, genom OAI, SPARC, Public Library of Science och Budapest Open Access Initiative. 
 Bara under hösten 2003 har ett antal betydelsefulla aktörer inom forskarsamhället tagit klar ställning för att verka för fri tillgång till vetenskapliga publikationer (Open Access) Dit hör betydelsefulla finansiärer av biomedicinsk forskning som Cox Institute och Wellcome Trust samt de prestigefyllda forskningsorganisationer som undertecknat den s.k. Berlindeklara- tionen (se avsnitt 7.3.6), bl.a. Spencer, German Research Foundation, der Hochschulrektorkonferenz, Deutscher Bibliotheksverband, Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS) och Institut National del la Santé et de la Recherche Médicale (INSERM). 
 Det finns ett behov av att informera om denna utveckling och understödja den  
 icke-kommersiella 
  akademiska publiceringen. Bibsam beslutade därför i december 2002 att stödja uppbyggnaden av ett Svenskt Resurscentrum för Vetenskaplig Kommunikation (SRVK). Till dess uppgifter hör att informera om utvecklingen internationellt och vid svenska universitet och högskolor, utveckla underlag för marknadsföring av nya publiceringsmodeller, verka för förändringar i fråga om upphovsrättsavtal och utvärderingskriterier som främjar en ökad fri tillgång till vetenskapliga publikationer. Projektet är ett samarbete mellan KB/Bibsam och universitets- och högskolebiblioteken och samordnas av Biblioteksdirektionen vid Lunds universitet. En webbplats har skapats, ett kontaktnätverk har etablerats och rad utåtriktade aktiviteter har genomförts i form av seminarier och information till media. 
 KB/Bibsam har också bidragit med en mindre del av finansie- ringen för ett projekt som ska göra fritt tillgängliga  
 e-tidskrifter 
  bättre tillgängliga. Directory of Open Access Journals (DOAJ) drivs av Biblioteksdirektionen vid Lunds universitet och får sin huvudfinansiering från Open Society Institute. Inom ansvarsbibli- oteket i ekonomi genomfördes 2003 en forskarkonferens om ut- vecklingen inom vetenskaplig publicering finansierat av ansvarsbib- lioteksmedel från Bibsam. 
 317 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 7.4.4 
  
 Fjärrlånesystemet 
  
 Ursprungligen två system 
 Fjärrlånesystemet i Sverige var ursprungligen två system: ett för folkbibliotek och ett för forskningsbiblioteken. Folkbiblioteken är ordnade i en hierarkisk s.k. lånekedja där det enskilda kommunbib- lioteket bildar basen, följt av länsbiblioteken och lånecentralerna. Forskningsbiblioteken däremot utgör ett decentraliserat system där tradition och erfarenheter i allmänhet avgör vilka lånevägar som används. Genom allt bättre tekniska hjälpmedel för lokalisering såsom Harris (http://www.libris.kb.se) och Burk (http://www.bibliotek.se) har hierarkin luckrats upp och de båda systemen tenderar att flyta ihop. Fjärrlånesamarbetet regleras i 
 Riktlinjer för fjärrlån och dokumentleverans i Sverige  
 utgivna av Bib- sam och Statens kulturråd, september 2000. 
  
 Fjärrlånekedjan används ibland i onödan, när böcker hade gått att lokalisera på närmare håll. Kommunbibliotek med goda bestånd riskerar att bli överutnyttjade. I flera delar av landet har länen gått samman om gemensam medie- och informationsförsörjning där olika bibliotekstyper samarbetar. För den enskilde låntagaren kan det innebära en snabbare dokumentleverans, men det kan också innebära att nya barriärer byggs upp. 
 Subventionering av fjärrlån 
 Regeringen föreslog i prop. 1994/95:100, bil. 9, sid. 272f och sid. 287f, att KB tilldelas en särskild resurs om 15 miljoner kronor för budgetåret 1995/96 för subventionering av expeditionskostnader i samband med s.k. nettoutlåning av fjärrlån. Regeringen har också, enligt regeringsbeslut  
 1995-06-08, 
  gett KB i uppdrag att utforma riktlinjer för utbetalning av medlen. Den övergripande principen är att de statligt finansierade forskningsbibliotek som har ett över- skott i sin fjärrlåneverksamhet, ska få sina expeditionskostnader subventionerade. Subventioneringen gäller enbart utlåningsöver- skottet, dvs. antalet utlån minus antalet inlån (se bilaga 8). 
 Utlåningsöverskottet beräknas på de statligt finansierade forsk- ningsbibliotekens samtliga ut- och inlån av originaldokument till respektive från andra bibliotek inom Sverige. I detta sammanhang har det inte någon betydelse om lånet går till eller kommer från andra statliga, kommunala eller privata bibliotek. Den del av den 
 318 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 nationella fjärrlånetrafiken som helt faller utanför den statliga forskningsbibliotekssektorn, exempelvis fjärrlån mellan två folk- bibliotek eller lån mellan ett folkbibliotek och en lånecentral, be- rörs däremot inte av dessa medel. Kompensationen berör endast lån av originaldokument. Kompensationen berör heller inte de ut- och inlån som görs till respektive från utländska bibliotek. 
 Beträffande leverans av kopior i stället för lån gäller att dessa kan avgiftsbeläggas och debiteras det inlånande biblioteket, dock inte med högre avgifter än de som det utlånande biblioteket tillämpar gentemot sina interna användare. Med fjärrlån avses i detta sam- manhang ett lån av originaldokument mellan två bibliotek som inte hör till samma administrativa enhet. Med administrativ enhet menas ett självständigt bibliotek, eller grupp av bibliotek, under en enda chef eller en enda administration. 
 För att fördelningen av medlen ska kunna ske på ett korrekt och rättvisande sätt, är det viktigt att deltagande bibliotek för noggrann statistik och redovisar sina utlån respektive inlån. Styckeersätt- ningen är den totala ersättningen som utgår till fjärrlån dividerat med det totala antalet nettoutlån. Kompensationen per nettoutlån för 2003 uppgick till närmare 90 kronor. 
  
 7.4.5 
  
 Stöd till flexibelt lärande 
  
 Arbetsområdet har växt fram i samband med tillkomsten av Sveriges nätuniversitet. Arbetet bedrivs idag inom ramen för en arbetsgrupp för biblioteksstöd för nätbaserat lärande (BIBNÄT). BIBNÄT:s uppgifter är att: 
 Stärka kapaciteten vid biblioteken att klara de krav som ställs vid nätbaserat lärande genom att ta initiativ till workshops, ut- bildningsinsatser och andra former av gemensam fortbildning och erfarenhetsutbyte – både inom bibliotekariekåren och i samverkan med andra grupper inom högskolan 
 Främja utveckling av nya och vidareutveckling av existerande bibliotekstjänster för nätbaserat lärande genom att dels initiera projekt dels fungera som bedömar- och remissgrupp för projektförslag och för annat utvecklingsarbete 
 Förankra betydelsen av bibliotekarien som partner i utveck- lingen av nätbaserat lärande genom att belysa vikten av biblio- tekariens pedagogiska roll i samverkan med lärare och annan högskolepersonal 
 319 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Samordna information om vad som görs inom området och var 
 Ett antal projekt har kommit igång med stöd av Bibsam och i ett fall av Sveriges nätuniversitet, som finansierar projektet Jour- havande bibliotekarie. Detta projekt, som drivs av en grupp hög- skolebibliotek, utvecklar en kooperativ, nätbaserad referensservice till högskolestuderande på obekväm tid. Man har upphandlat pro- gramvaror, organiserat utbildning och utformat samarbetsmodeller som i förlängningen skulle kunna användas i vidare skala för digital, kooperativ referensservice inom högskolan. De  
 Bibsam-stödda 
  projekten har fokus på utveckling av nätbaserade vägledningar och självstudiekurser. 
 Bibsam har med stöd av arbetsgruppen och dess föregångare Aktionsgruppen för nätuniversitetet utvecklat ett nära samarbete med Myndigheten för Sveriges nätuniversitet. Arbetsgruppen har ordnat en workshop om samarbete kring webbaserade lärande- miljöer och planerar nu utvärderingar och workshops kring sök- vägledningar/självstudiekurser. 
  
 7.4.6 
  
 Statistik – rapporter om forskningsbibliotekens ställning 
  
 KB lämnar var tredje år enligt instruktionen (SFS 1994:2059) en rapport över verksamheten vid forskningsbiblioteken. Den om- fattar i fösta hand statistiska uppgifter och analys av universitets- och högskolebiblioteken och i mindre omfattning analyser av för- hållandena vid övriga forskningsbibliotek. 
 I samverkan med Statistiska centralbyrån, SCB, samlar KB årligen in statistik från alla offentligt tillgängliga forskningsbiblio- tek med statlig finansiering. Verksamheten styrs i hög grad av internationell standard (ISO 2789). Syftet är att tillhandahålla information om forskningsbiblioteken, ge underlag för jämförelser och analys av utvecklingen, i första hand på nationell och interna- tionellnivå, i andra hand på lokal nivå för de enskilda bibliotekens utvärdering och jämförelser. 
 Bibliotekens lokala utvärderings- och förbättringsarbete stöds av KB bland annat genom projektbidrag och enskilda utvecklingsin- satser. Kontakt har tagits med Högskoleverket i syfte att stimulera dess intresse för kvalitetsgranskning av högskolans informations- 
 320 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 försörjning. En uppsättning indikatorer har utvecklats för att ge underlag för analyser och förbättringsarbete. 
  
 7.4.7 
  
 ABM-samverkan 
  
 Samarbetet mellan s.k.  
 ABM-myndigheter 
  har under det senaste året intensifierats. Ansvariga chefer för centrala kulturarvsmyndig- heter har ingått en överenskommelse om att permanenta den tidigare  
 ABM-gruppens 
  verksamhet i ett  
 ABM-centrum, 
  och har beslutat att avsätta medel för att finansiera ett sekretariat. En närmare redogörelse för  
 ABM-verksamheten 
  lämnas i kap. 5, som behandlar digitaliseringsfrågor. 
  
 7.4.8 
  
 Utredningsverksamhet 
  
 En rad utredningar har genomförts under årens lopp, i Bibsams egen regi eller genom att uppdrag lämnats. Utredningarna har i allmänhet initierats av Bibsam i vissa fall med stöd av ett mer all- mänt formulerat regeringsuppdrag. Utredningen  
 Studenternas bib- liotek  
 från 1995/96 genomfördes med stöd av regeringens krav att KB vart tredje år skulle lämna en rapport om forskningsbibliote- kens ställning. I utredningen gjordes en analys av högskolebiblio- tekens utveckling med fokus på studenternas behov. Utredningen genomfördes i huvudsak inom Bibsam, men vissa delrapporter lades ut. Den fick ett stort genomslag och en direkt uppföljning gjordes 2001 på uppdrag av KB. Fjärrlånesystemet har utretts i samarbete med Statens kulturråd 1998 med en uppföljning 1999. 
 Ansvarsbibliotekssystemet utreddes 1995 och ånyo 2003. Hög- skolebibliotekens tillgänglighet har utretts i två omgångar av Bibsam, 1998 och 2003. En samordning av ansvarsbibliotekens ämnesportaler har utretts i flera steg under 2002/03 av både KB- medarbetare och utomstående experter. De allra senaste utredning- arna handlar om  
 e-böcker 
  i svenska universitets- och högskolebib- liotek respektive Sveriges nätbibliotek. 
 321 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 7.4.9 
  
 Juridisk rådgivning 
  
 KB:s juridiska kompetens är mycket efterfrågad. Resurserna inskränker sig till en person som ska dela sin tid mellan de krav Bibsams verksamhet ställer och ledningens uppdrag. Den externa efterfrågan på juridiskt stöd från Bibsam har ökat betydligt de senaste åren och sker dagligen per telefon och  
 e-post. 
  Det är främst universitets- och högskolebiblioteken som behöver assistans med lag- och avtalstolkningar. Förfrågningar kommer också från folkbiblioteken och från allmänheten, samt emellanåt från privata företag. Stöd till dessa senare grupper ges endast i mån av tid, dock med beaktande av KB:s serviceskyldighet enligt förvaltningslagen. 
 Bibsams licensarbete kräver daglig juridisk konsultation. KB:s verksjurist granskar alla avtalsförslag och deltar vid behov i avtals- förhandlingar och användarutbildningar. Verksjuristen deltar ofta i seminarier och konferenser som föredragshållare och är ansvarig för Bibsams kurs i biblioteksjuridik. Någon form av föreläsning genomförs ungefär en gång i veckan. Härutöver ingår KB:s verks- jurist i en del projekt som KB är engagerade i. 
  
 7.4.10 
  
 Utbildningsverksamhet 
  
 Bibsam arrangerar en rad utbildningsinsatser i form av konferenser och kurser som vänder sig till olika målgrupper och genomförs regelmässigt inom olika områden. Som exempel från 2003 kan nämnas: 
 Chefskonferenser 
 Konsortiedagen – en informations- och diskussionsdag för kontaktpersoner vid institutioner som ingår i licenskonsortiet. 
 Det beror på – kurs i biblioteksjuridik. 
 Licensavtal – i teori och praktik – en kurs om licenser och licensarbete, inklusive juridiska aspekter 
 I samarbete med Kulturrådet har följande konferenser genomförts 
 Landskap för lärande – allemansrätt eller privilegium? Konferensen tog bl.a. upp frågor om hur samarbetet kan se ut mellan högskola, folkbibliotek och lärcentra, servicesatsningar av typen chatta med bibliotekarien, frågan om en nationell bib- 
 322 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 liotekspolitik och hur det vuxna lärandet ser ut i ett internatio- nellt perspektiv. 
 Arena för utveckling – samverkansformer och dialog mellan folkbibliotek, forskningsbibliotek och lärcentra. 
 Den söm(n)löse bibliotekarien – om virtuella nättjänster 
 Samarbete kring webbaserade lärande miljöer inom högskolan – hur funkar det? 
  
 7.5 
  
 Bibsams mål och utvecklingsverksamhet 
  
 Strategi/vision 
 Ett utkast till  
 strategisk plan  
 har upprättats av KB/Bibsam för de kommande åren. Någon sådan har inte funnits tidigare. Planen avses gälla för åren  
 2004–2006, 
  och den ska efter samråd med be- rörda underställas Riksbibliotekarien. 
  
 Det övergripande målet  
 kvarstår – att förbättra och effektivisera informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning, främst genom att verka för 
  
 a) 
  
 att de svenska forskningsbibliotekens resurser används och utvecklas väl, och 
  
 b) 
  
 att tillgången till, och användningen av, information be- främjas. 
  
 Inom följande områden har  
 delmål  
 ställts upp: 
  
 Omvärldsbevakning 
  
 Mål 
 : Bibsams personal ska ha relevant information om vad som händer inom Bibsams verksamhetsområde. 
  
 Strategi 
 : Identifiera och använda relevanta informationskällor.  
 Aktivitet 
 : Fortlöpande etablera personliga och institutionella kon- takter, internationellt, nationellt och lokalt; bevaka, delta i (även anordna) konferenser, seminarier, massmedia etc.  
 Specifika priori- teringar för perioden:  
 kontakter med företrädare för regeringen, högskolesektorn och folkbiblioteken. 
  
 Information 
  
 Mål 
 : Man ska inom Bibsams verksamhetsområde, högre utbildning och forskning, vara väl informerad om Raymond verksamhet och om informationsförsörjningsfrågor i allmänhet. 
 323 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Strategi 
 : Ge god och relevant information, anpassad till mottagar- nas behov, om alla delar av Bibsams verksamhet samt om viktigare frågor avseende informationsförsörjning till högre utbildning och forskning. 
  
 Aktivitet 
 : Utveckla, samt förenkla tillgången till, den  
 webb-base- 
  rade informationen; i övrigt, se ovan under Omvärldsbevakning. 
  
 Kompetensutveckling (extern) 
  
 Mål:  
 Forskningsbibliotekens personal ska ha tillräcklig kompetens för sina uppgifter, liksom alla som fattar beslut inom Bibsams verk- samhetsområde. 
  
 Strategi 
 : Stödja kompetensutveckling 
  
 Aktivitet 
 : Anordna och delta i kurser, seminarier och konferenser i alla ämnen som har beröring med Bibsams verksamhet; i övrigt, se ovan under Information.  
 Specifika prioriteringar under perioden:  
 exempelvis anordna kurser i juridik för bibliotekarier och statistik för bibliotekarier. 
  
 Uppbyggnad och förvärv av elektroniska informationsresurser  
  
 Mål 
 : Svenska forskare och studenter ska ha god tillgång till relevant information 
  
 Strategi 
 : Med utgångspunkt från användarnas behov, vedertagen standard och öppna format befrämja uppbyggnad av elektroniska informationsresurser 
  
 Aktivitet 
 : Stödja samordnad gång utveckling av högskolans elektro- niska publicering; via centrala licensavtal ge utökad tillgång till kommersiellt tillhandahållen information.  
 Specifika prioriteringar under perioden:  
 exempelvis  
 SvEP-projektet 
  (Samordning av den svenska högskolans elektroniska publicering);  
 e-bokslicenser. 
  
 Tillgängliggörande av elektronisk information 
  
 Mål 
 : Svenska forskare och studenter ska ha god tillgång till relevant information. 
  
 Strategi 
 : Med utgångspunkt i informationsanvändarnas behov och vedertagen standard befrämja uppbyggnad av funktionella gräns- snitt för återsökning och hantering av elektroniska informations- resurser. 
  
 Aktivitet 
 : Stödja samordnad utveckling och användning av webb- baserade tjänster och verktyg.  
 Specifika prioriteringar under perioden:  
 exempelvis Sveriges nätbibliotek. 
 324 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 Stöd till och utveckling av fjärrlånesystemet 
  
 Mål 
 : Svenska forskare och studenter ska ha god tillgång till infor- mation som inte är fritt tillgänglig genom moderinstitutionen eller på annat sätt (t.ex. Internet). 
  
 Strategi 
 : Befrämja och underlätta fjärrlåneservice (inkl. kopior av delar av dokument). 
  
 Aktivitet 
 : Ekonomiskt kompensera nettoutlånarna bland Bibsam- biblioteken; i licensavtalen säkerställa leverans av kopior till offent- liga bibliotek; uppmuntra till rationalisering av fjärrlånearbetet (exempelvis direktleverans till slutanvändare). 
  
 Rättsfrågor 
  
 Mål 
 : Svenska forskare och studenter ska ha god tillgång till, och goda möjligheter att hantera, information. 
  
 Strategi 
 : Påverka utformning och underlätta tolkning och tillämp- ning av relevanta direktiv, lagar, förordningar och avtal. 
  
 Aktivitet 
 : Bilda opinion (massmedia, konferenser, etc.), uppvakta lagstiftare och regeringsrepresentanter, utforma remissvar, lämna råd och anvisningar.  
 Specifika prioriteringar under perioden 
 : exem- pelvis implementeringen av EU:s allmänna upphovsrättsdirektiv, revideringen av direktiven rörande databaser resp. personuppgifts- skydd, licensfrågor rörande  
 e-böcker, 
  utbildningsinsatser. 
  
 Bibliotekens tillgänglighet 
  
 Mål 
 :  
 Bibsam-bibliotekens 
  tjänster ska vara allmänt tillgängliga.  
 Strategi 
 : Komma överens med  
 Bibsam-biblioteken 
  om förmåner och skyldigheter. 
  
 Aktivitet 
 : Belöna bibliotek som är allmänt tillgängliga (fjärrlåne- kompensation, licensavtal, juridisk rådgivning m.m.); följa utveck- lingen (enkäter m.m.); stimulera till ökad tillgänglighet (t.ex. stöd till utveckling av  
 online-baserade 
  tjänster). 
  
 Statistik och utvärdering 
  
 Mål 
 : De som nationellt, internationellt eller lokalt fattar beslut av betydelse för informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning ska till stöd för detta ha relevant och tillförlitlig infor- mation. 
  
 Strategi 
 : Beskriva och analysera utvecklingen vad avser biblioteks- och informationstjänster inom Bibsams verksamhetsområde, samt befrämja sådan verksamhet. 
 325 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Aktivitet 
 : Årligen, i samverkan med SCB, samla in och publicera statistik; minst en gång under perioden publicera en rapport över forskningsbibliotekens situation; genomföra och stödja utvärde- ringar; stödja standardisering på området.  
 Specifika prioriteringar under perioden:  
 exempelvis förbättra samarbetet med biblioteken, göra resultaten av statistikinsamlingen mer synliga, etablera närmare samarbete med Högskoleverket, fastställa ekonomiska nyckeltal, utforma mall för förenklad utvärdering. 
  
 Extern samverkan 
  
 Mål 
 : Att uppnå största möjliga ändamålsenlighet i, samt effekt av, Bibsams insatser. 
  
 Strategi 
 : Söka samverkan med alla som kan bidra till uppfyllelsen av Bibsams övergripande mål. 
  
 Aktivitet 
 : Samverkan med forskningsbiblioteken, övriga institutio- ner inom  
 ABM-området 
  (folkbibliotek, arkiv, museer), företrädare för universitet och högskolor, biblioteksföreningar, standardise- ringsorganisationer m.fl.  
 Specifika prioriteringar under perioden 
 : exempelvis effektivisera samverkan med externa partners i  
 arbets-, 
  samråds- och referensgrupper, utveckla samarbetet med SUHF, Högskoleverket och företrädare för folkbiblioteken. 
  
 Finansiering 
  
 Mål 
 : Stabil och tillräcklig finansiering för Bibsams basverksamhet; extra medel för större och tidsbundna projekt initierade av Bibsam.  
 Strategi 
 : Söka löpande och nära kontakt med Utbildningsdeparte- mentet samt med relevanta myndigheter, fonder och stiftelser; ut- verka en av departementet öronmärkt budget för Bibsam inom ramen för KB:s anslag. 
  
 Aktivitet 
 : Kontinuerligt informera befintliga och potentiella an- slagsgivare om Raymond verksamhet; uppvakta/ansöka på före- kommen anledning. 
  
 7.6 
  
 Bibsams verksamhet – bedömningar och slutsatser 
  
 7.6.1 
  
 Bedömningar 
  
 Bedömningarna är baserade på  
 KB-utredningens 
  enkät, intervjuer och samtal med företrädare för olika intressen. 
 326 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Samordning och utveckling generellt 
 En stor majoritet anser att samordningen och utvecklingen generellt sett har fungerat bra. Några anser att den har fungerat både bra och dåligt, och ett litet antal att den har varit dålig eller hade kunnat vara bättre. De flesta framhåller konsortieupphand- lingen av databaser (förvärv av elektroniska informationsresurser) som en bra verksamhet. Bibsam har fungerat som en stödjande, samordnande eller katalyserande part 
 .  
 Några nämner också för- delarna med att riktlinjer och standarder fastställs i olika samman- hang. Vidare framhålls samarbetet mellan forskningsbibliotek, eko- nomiska bidrag till detta och Harris. 
 Bland förslagen till förbättringar vill de flesta se ett utökat sam- arbete mellan folkbibliotek och forskningsbibliotek. Många önskar ett större inflytande för dem som ska samordnas. Stödet för att flytta Bibsams verksamhet utanför KB, ett önskemål som framförts från något enstaka håll, är mycket litet. 
 Ansvarsbibliotekssystemet 
 Den absoluta majoriteten tycker att ansvarsbibliotekssystemet är bra. Några tycker att det fungerar både bra och dåligt, och ungefär lika många att det är bristfälligt och borde förändras. Några större lärosäten tycker att det borde läggas ner. Som exempel på vad som är bra nämns bland annat kontakter, erfarenhets- och kompetens- utbyte, tydlig ansvarsfördelning, stöd för andra bibliotek, utbild- ning och fortbildning samt ämnesportaler. Mindre bra är att kvali- teten på ansvarsbiblioteken upplevs som ojämn, att systemet inte är komplett och att anslagsfördelningssystemet är irrelevant och inadekvat. De som är negativa till systemet anser att det är föråldrat. De flesta önskar att lyckade projekt ska marknadsföras mer, och att finansieringen ska göras om och göras mer långsiktig. Några önskar en indelning efter funktion istället för dagens ämnes- visa indelning, och några skulle vilja se regionala ansvarsbibliotek. En strategi efterlyses. 
 Det råder delade meningar om fördelar och nackdelar med systemets nuvarande utformning. Poängen med att de är ämnes- relaterade ifrågasätts av somliga eftersom beståndsfrågorna inte anses centrala, många sysslar med samma saker t.ex. portalfrågor etc., man träffas för allmänt erfarenhetsutbyte. Alla ämnen/- 
 327 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 ämnesområden har inte något ansvarsbibliotek och somliga är splittrade t.ex. samhällsvetenskap (där GU ansvarar för vissa ämnen, HHS för andra, SU för andra etc.). Det framförs också kritik mot att ansvarsbiblioteken inte delar med sig av sina erfaren- heter. Andra framför som alternativ att pengarna borde användas till funktionsinriktade projekt. Relativt många tycker det är viktigt att behålla denna ämnesrelaterade nätverksstruktur.  
 (Anm. KB har samtidigt – dock inte helt i fas med  
  
 KB-utredningen 
  
  – utvärderat an- svarsbiblioteken, se 7.4.2 och 7.13.) 
  
 Stöd till utvecklingsprojekt utanför ansvarsbibliotekssystemet 
 Majoriteten anser att stödet har fungerat bra. En mindre grupp anser att det bör förändras, och ett fåtal att det bör läggas ner. Som särskilt värdefulla projekt nämns utveckling av teknik, metoder och verktyg som kan vara till allas nytta, projekt av nationellt värde och samverkan mellan alla offentligfinansierade bibliotek. Några nämner också samverkan, högriskprojekt och komplettering av ansvarsbibliotekssystemet. Bland bristerna nämns för litet inflytande för biblioteken, att resultaten inte sprids nationellt och att det rör sig om små medel för små projekt. De flesta förbätt- ringsförslagen gäller höjning av anslaget, eller omfördelning från ansvarsbibliotekens anslag, vidgning av området för möjlig finansi- ering, att samla resurser kring nationellt prioriterade insatser samt att sprida information om lyckade projekt. Några nämner att kvaliteten på ansökningarna bör höjas, och önskar stöd till bland annat  
 EU-ansökningar 
  och konsortier. 
 Licensverksamheten 
 Sju av de största lärosätena samt Riksdagsbiblioteket lägger årligen ner mer än tio miljoner på förvärv av  
 e-resurser, 
  varav tre lägger ner mellan 15 och 20 miljoner. Övriga större lärosäten lägger ner mellan en och sex miljoner, och några lärosäten samt större institutioner mindre än en miljon. För de allra flesta utgör Bibsams konsortieavtal mer än 50 procent av de totala förvärven av e- resurser. 
 Samtliga anser att Raymond licensverksamhet är bra. De vanligaste skälen är att enskilda bibliotek saknar egen kompetens och resurser 
 328 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 för verksamhet som denna, att det utjämnar skillnader mellan stora och små bibliotek samt att samordnad upphandling är resurseffek- tivt och ger bättre villkor. Bra information och uppföljning nämns också. Förslagen till förbättringar rör främst två områden. Vad gäller tillgången bör alla (offentligfinansierade) bibliotek få delta och ha samma tillgång, och samverkan bör ske med KULDA. Bättre förankring hos biblioteken önskas, liksom att ansvarsbibli- oteken också bör utveckla egen kompetens samt att driften bör förläggas utanför KB för att inte binda resurser. Å andra sidan finns uttryckliga önskemål om att upphandlingen inte bör spridas ut, att all forskningsinformation bör handlas upp nationellt och de tidigare nämnda fördelarna med samordnat förvärv av elektroniska informationsresurser. Vidare finns önskemål om att få plocka ur paketen, att ändra kostnadsfördelningen, att arkivfrågan måste lösas och att verksamheten bör kopplas till forsknings- och ut- vecklingspolitiken. 
 Juridisk bevakning och rådgivning 
 Samtliga svarande anser att Bibsams juridiska rådgivning och be- vakning är bra, många att den är mycket bra. Bland fördelarna nämns tillgången till specialistkunskaper, att servicen är bra för folkbiblioteken och de mindre biblioteken samt att lagar och för- ordningar på så sätt tolkas likartat överallt. Det finns dock en osäkerhet om alla har tillgång till tjänsten eller inte. Bland förslagen till förbättringar dominerar önskemål om att verksamheten ska ut- ökas, framför allt till alla offentligt finansierade bibliotek. Några anser också att den bör marknadsföras mer, och att utbildning och kurser bör hållas i hela landet. Ett lärosäte anser uttryckligen att tjänsten inte får tas bort från KB. 
 Fjärrlånesystemet 
 Praktiskt taget alla anser att fjärrlånesystemet fungerar bra. Många beskriver fjärrlånesystemet som en grundbult i biblioteksväsendet, en förutsättning för forskningen som inte går att vara utan, och flera anser att det är enkelt och effektivt samt underlättar för distansutbildningen. Systemet gör att biblioteken kan fungera som en samlad resurs, och erbjuda mer än de egna samlingarna. 
 329 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Som mindre bra nämns olika tekniska aspekter som har med Harris att göra, framför allt i form av önskemål om utveckling av lokala moduler så landet får ett enda enhetligt bibliotekssystem samt möjlighet för fjärrlån direkt till slutanvändaren. Några ut- trycker också missnöje över att vissa bibliotek ibland stänger sin fjärrlåneservice, och några menar att övergången till digital publice- ring urholkar systemet. 
 De två mest önskade förslagen till förbättringar är kompensation till nettoutlånare och mer samverkan och integration med folkbib- lioteken. Några önskar att även folkbibliotek ska kunna få ersätt- ning, och några vill kunna få distribuera digitala kopior. Bland förslagen nämns också att titta på den danska modellen, att bara låna ut unikt material och att antingen förstärka eller ta bort regionindelningen. 
 Statistiken 
 Ungefär hälften av de som svarat på  
 KB-utredningens 
  enkät anser att statistiken ger en rättvisande och bra bild, ungefär lika många anser att den ger en bristfällig bild. Som positivt framhålls är att statistiken har utvecklats och blivit bättre, men motsatsen framförs också. Flertalet anser att de olika biblioteken inte är jämförbara och att det inte går att få en rättvis bild, samt att det som mäts är traditionella och oväsentliga parametrar där bland annat kundnytta inte finns med. Vidare påpekar de s.k. övriga forskningsbiblioteken att de har ett särskilt problem i och med att de har två huvudmän att betjäna. Önskemål om förbättringar rör bland annat gemen- samma indikatorer där kvalitativa bör prioriteras före fysiska, bättre och mer kvalitativ analys och tolkning samt förenklingar och klargörande av vad som mäts. Några önskar att ansvaret för stati- stiken ska flyttas till SCB eller en universitets- och högskole- myndighet, alternativt önskas samarbete med HSV.  
 (Anm. Kultur- rådet ansvarar för biblioteksstatistiken, inklusive forsknings- bibliotekens statistik.) 
  
 Samordnings- och utvecklingsuppgifter Bibsam borde ha hand om 
 En stor majoritet anser att det finns fler uppgifter Bibsam borde ha hand om. Som exempel nämns att ta hand om alla offentligfinansie- 
 330 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 rade bibliotek, nationell upphandling av bland annat elektroniska resurser samt samarbete med Harris. Andra uppgifter som nämns är juridisk rådgivning till alla, att även ta hand om företag, extern finansiering och nyckeltal, större projekt och nationellt kvalitets- arbete, utbildning och fortbildning samt planering för detta, digi- talt bibliotek och andra digitala frågor, samordning av vetenskaplig publicering, ämnesbibliografier,  
 ABM-ansvar, 
  att förhindra dubbel- arbete på fältet genom egna initiativ samt ansvar för det nationella klassificeringssystemet. 
 Utför Bibsam uppgifter andra kan sköta bättre? 
 De allra flesta anser inte att Bibsam utför uppgifter som andra kunde sköta bättre. Ett fåtal anser att projekt ska utföras där kom- petensen finns, att utvecklingsprojekt ska flyttas till forsknings- råden och Kulturrådet, att statistiken och  
 ABM-frågorna 
  borde flyttas samt att licensupphandlingen borde flyttas till de universi- tets- och högskolebibliotek som önskar ta ansvar för denna. Mot detta talar synpunkten att detta kan leda till problem med moder- organisationerna. 
 Inflytandet över Bibsam 
 Många anser att lärosätena och biblioteken har för litet inflytande över Bibsams verksamhet. Ganska många anser det emellertid till- räckligt, och några har angett att det är oklart eller svarat både ja och nej på frågan. Inflytandet anses ske genom referensgrupper, enkäter, möten och konferenser samt information och person- kontakter. 
 Kritiska synpunkter framförs mot bristande insyn i KB och Bib- samrådet, att det är svårt att se strukturen på verksamheten samt att det inte blir representativt med personliga mandat i grupperna. De förslag till förbättringar som nämnts av flest är mer inflytande för små och medelstora, att inrätta en egen styrelse alternativt ge  
 Bibsam-rådet 
  mer inflytande, att se över representationen i referensgrupperna samt att samarbeta mer med folkbiblioteken. Några önskar mer inflytande från hela lärosätena (inte bara hög- skolebiblioteken), andra att även andra än lärosäten ska få infly- tande. Några få vill flytta Bibsam till en annan eller önskar att en ny 
 331 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 myndighet ska inrättas, men andra vill uttryckligen att Bibsam- verksamheten ska vara kvar inom KB. 
 Några lärosäten vill vara med vid upphandlingar, att samarbetet bör öka samt att den externa informationen och marknadsföringen ska förbättras. 
  
 7.6.2 
  
 Slutsatser 
  
 Bibsams verksamhet är angelägen men behöver utvecklas. Ansvars- bibliotekssystemet behöver reformeras, och projektmedel bör utgå till projekt av större nationellt värde. Bibsams verksamhet bör ut- ökas till att omfatta alla offentligt finansierade bibliotek, inklusive folkbiblioteken. Statistiken bör förbättras och brukarnas inflytande behöver stärkas. 
  
 7.7 
  
 Specialbibliotek med nationella uppgifter m.fl. 
  
 7.7.1 
  
 Talboks- och punktskriftsbiblioteket 
  
 Perry och punktskriftsbiblioteket (TPB) har varit en statlig myndighet sedan 1980 då staten tog över biblioteket från Syn- skadades Riksförbund. Regeringens övergripande mål för TPB:s verksamhet är att i samverkan med andra bibliotek tillgodose läs- handikappades behov av litteratur. TPB framställer exemplar i alternativt format, cirka 25 procent av den årligen tryckta produk- tionen. TPB framställer talböcker och punktskriftsböcker i enlighet med 17 § URL.  
 E-böcker 
  produceras enligt avtal med läromedels- upphovsmännen. I förslaget till ny upphovsrätt utvidgas möjlighe- terna att enligt 17 § producera  
 e-text, 
  bilder m.m. utan upphovs- männens tillstånd för den begränsade målgruppen av personer med funktionshinder som inte kan ta del av verket på annat sätt. I denna målgrupp ingår förutom personer med synskada eller rörelsehinder också personer med läs- och skrivsvårigheter, fyra procent av be- folkningen. TPB bedömer att en procent av befolkningen, dvs. cirka 80 000 personer, är aktiva läsare av alternativa media. 
 TPB har ett digitalt arkiv, idag kopplat till Sunets  
 FTP-arkiv 
  i Uppsala. TPB för över cirka 4 500 nya titlar per år som digitala ljudfiler till arkivet, och idag finns där cirka 10 000 titlar som kan laddas ned främst av högskolebibliotek i deras service till läshandi- 
 332 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 kappade studenter. Verksamheten är under uppbyggnad och stöds av projektmedel från Post- och telestyrelsen. 
 TPB har en budget på 95 miljoner kronor, 77 anställda och ett bokbestånd på 75 000 titlar. 
 Tidigare utredningar 
 De alternativa medier som TPB framställer omfattas inte av plikt- lagen i praktiken. Statens ljud- och bildarkiv har meddelat undantag för att samla in och bevara talböcker, även om de har ansvar för be- varandet av fonogram. Detta innebär att ingen har ansvaret för att arkivera talböcker för framtiden. Punktskriftsböckerna är undan- tagna från pliktlagen i den mån de följer en tryckt förlaga, vilket också innebär att ingen har ansvar för den historiska punktskrifts- utgivningens bevarande. 
 I  
 E-pliktutredningen 
  (SOU 1998:111) saknades förslag för hur funktionshindrade ska läsa det material som blir tillgängligt för andra genom att det samlas in digitalt eller digitaliseras. 
 Det elektroniska biblioteket 
 De nationella målen och inriktningen av handikappolitiken siktar på att skapa ett tillgängligt samhälle. Detta ska vara genomfört 2010. 
 Ett tillgängligt samhälle bör enligt TPB ha ett elektroniskt bibli- otek där innehållet är tillgängligt med hjälp av skärmläsare, dvs. med punktskriftsdisplay, talsyntes eller förstorad text. Digital in- formation måste lagras på ett sådant sätt att detta är möjligt. Hinder för detta kan vara av olika slag, bland annat upphovs- männens krav på kopieringskydd. Valet av standarder är också väsentligt för tillgängligheten. I ett tillgängligt Sverige är digitala resurser tillgängliga överallt, inte bara på ett fåtal platser. Därför bör det enligt TPB lagregleras att personer med funktionshinder har rätt att koppla upp sig till det elektroniska biblioteket. 
 För att allt ska bli tillgängligt behövs också en vidareförädling av de digitala filerna, och där kommer TPB:s uppdrag in. TPB behöver leverans av filer för att framställa tillgängliga exemplar som talbok, punktskrift eller  
 e-bok 
  eller kombinationer av dessa. Arkivet blir 
 333 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 tillgängligt via bredband för den funktionshindrade målgruppen och förmedlande bibliotek. 
 TPB önskar få pliktleveransansvar för talböcker som ljudfil samt rätt att få del av pliktleverans av digitala filer med hänvisning till 17 § URL för att säkra tillgängligheten av de digitala resurserna för personer med funktionshinder. 
 Slutsatser 
 Förutsättningarna för TPB att bli föremål för pliktleverans bör ut- redas (se kap. 7). 
  
 7.7.2 
  
 Svenska barnboksinstitutet 
  
 Stiftelsen Svenska barnboksinstitutet (SBI) grundades 1965 och öppnades för allmänheten två år senare. 1988 fick Ross bibliote- ket uppdraget att utreda och föreslå former för anknytning av institutet till statlig verksamhet, vilket resulterade i en nyordning med KB som tillsynsmyndighet. Institutet får sedan 1 juli 1989 statsbidrag via Utbildningsdepartementet, något som SBI anser stärkte SBI:s ställning som specialbibliotek. 
 Med stöd av KB utvecklade institutet under det följande decenniet den forskningsfrämjande kapaciteten och servicen till besökare och låntagare. Milstolpar har varit katalogisering i Harris, den i Harris upprättade ämnesbibliografin BULB,  
 online-katalogen 
  ELSA samt SBI:s webbplats (http://www.sbi.kb.se) som bl.a. er- bjuder fjärrutlåning. Andra insatser av nationell betydelse är an- strängningarna för att säkra  
 Suecana-material 
  (ofta i direktkontakt med barnboksskaparna själva) samt arbetet med en tesaurus med barnlitterära ämnesord. Resultatet har blivit ett tekniskt avancerat resurscentrum med klara ansvarsfunktioner, som effektivt nyttig- gör de internationellt välrenommerade samlingarna. 
 Ett område där ytterligare samarbete vore viktigt är enligt SBI omhändertagandet av barnlitterära arkiv. SBI saknar möjligheter att tillfredsställande hantera originalmaterial men vill gärna bidra till ett omhändertagande i nationalbiblioteket. Enligt SBI:s bedömning finns behov en mer permanent personalresurs i KB motsvarande den som har ett delansvar för KB:s Strindbergsmaterial. 
 334 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Sammanfattningsvis framför SBI att om utvecklingen ska kunna fortsätta är det av synnerlig betydelse att KB:s tillsynsfunktion och stödet till SBI kan behållas och gärna utökas. Institutet har noterat att såväl Utbildningsdepartementet som Riksbibliotekarien slagit fast att tillsynsansvaret kvarstår, trots att institutets statsbidrag fr.o.m. budgetåret 2003 inte längre utbetalas via KB:s anslag utan utgör en egen anslagspost under rubriken Särskilda utgifter för forskningsändamål. 
  
 7.7.3 
  
 Internationella biblioteket 
  
 År 1991 inrättades en statlig invandrarcentral (ILC) i Stockholm vars riktlinjer var att bygga upp ett mediebestånd som skulle svara mot aktuella behov på olika invandrarspråk. I samarbete med folk- biblioteken skulle ILC utarbeta en ansvarsfördelning beträffande olika invandrarspråk samt vara en resurs beträffande bokdepositio- ner, gallring av invandrarlitteratur, att bygga upp en central depå samt svara för rådgivning och information. En viktig uppgift var även att genom kvalificerad kurs- och konferensverksamhet höja kompetensen avseende invandrarfrågor i hela landet. Slutligen skulle man samverka med motsvarande institutioner i de övriga nordiska länderna. 
 1996 gjordes den första medieförsörjningsplanen för medier på invandrar- och flyktingspråk som ligger till grund för Internatio- nella biblioteket (IB) i Stockholm som öppnades år 2000. Internationella biblioteket har stat, Stockholms läns landsting samt Stockholms stad som huvudmän där staten svarar för 26 procent, landstinget för 27 procent och Stockholms stad för 47 procent av finansieringen. Internationella biblioteket har ett nationellt upp- drag att förmedla böcker och andra medier på utländska språk till alla landets bibliotek. Biblioteket är också en resurs för landets bibliotek när det gäller rådgivning och utbildning på området. Biblioteket sorterar under Stockholms stadsbibliotek. 
 Idag har ett bestånd om litteratur på cirka 130 språk byggts upp tillsammans med en stor kompetens bland dem som idag arbetar på biblioteket. Personalen vid IB behärskar idag 27 språk, har en ovärderlig kunskap om inköpskanaler över hela världen samt har byggt upp ett stort kontaktnät med kollegor och andra som arbetar inom detta fält. 
 335 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Den viktigaste fråga som Internationella biblioteket står inför idag är att göra allt detta tillgängligt, dvs. att oavsett språklig bakgrund ska brukarna ha samma möjligheter och kunna ha tillgång till samma information. Detta är enligt Internationella biblioteket en rättighetsfråga för alla medborgare, och handlar om allas rätt till likvärdig service. Genom att bygga upp en virtuell mötesplats, Virtuella Internationella biblioteket, (VIB) skapas nu en mötesplats för både brukare och personal. VIB ska inbjuda till diskussion och utbyte av idéer. På åtta olika språk ska litteratur och länkar till för- lag, inköpsställen, tidningar och samhällsinformation presenteras och på så sätt göra biblioteket tillgängligt, inte bara för besökare och inte enbart för personal på andra bibliotek utan genom sin mångspråkighet även för invånare med annat modersmål än svenska. 
  
 7.7.4 
  
 Myndighetsbibliotek 
  
 Svensk biblioteksförenings specialgrupp för statliga bibliotek utanför universitets- och högskoleområdet har skrivit till och sammanträffat med  
 KB-utredningen. 
  De representerar en biblio- tekstyp – nämligen de statliga myndighetsbiblioteken – som faller utanför såväl KB:s som Kulturrådets ansvarsområden. Detta rör sig om ett hundratal bibliotek som är offentligt finansierade och lyder under sina respektive myndigheter, men bara ett fåtal av dem uppfyller kriterierna för att få räknas som ett s.k.  
 Bibsam-bibliotek. 
  Biblioteken har antingen inte tillräckligt stor forskningsanknytning eller är inte allmänt tillgängliga. 
 En fråga där bristen på nationellt samordningsansvar har fått konsekvenser för myndighetsbiblioteken är frågan om gemensamt förvärv av elektroniska informationsresurser. Dessa bibliotek kan med Bibsams nuvarande regler och resurser inte få tillgång till Bibsams tjänster. Biblioteksföreträdarna anser att det är viktigt att även myndighetsanställda får tillgång till avgiftsbelagda källor. Gruppen anser att en utveckling i Sverige mot en större nationell samordning av digital information är önskvärd. Eftersom Bibsam har stor erfarenhet och kompetens vore det lämpligaste enligt gruppens mening att KB genom Bibsam får ett utökat nationellt ansvar för bibliotekssamverkan, framför allt vad gäller förvärv av elektroniska informationskällor. Ansvaret bör i första hand omfatta 
 336 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 alla typer av bibliotek, och i andra hand alla statligt finansierade bibliotek. 
  
 7.8 
  
 Bibliotek m.m. inom kommuner och landsting 
  
 För fakta om folkbiblioteken hänvisas till Kulturrådets och SCB:s statistik. I det följande ges en översikt av verksamheten vid de bibliotek som huvudsakligen finansieras av kommuner och lands- ting (se även avsnitt 7.9). 
  
 7.8.1 
  
 Folkbibliotek 
  
 Folkbiblioteken har kommunal huvudman och är fullt ut finansie- rade med offentliga medel. Över 40 procent av de kommunala kulturanslagen går till biblioteken. Under en lång tid har det pågått en integration mellan folkbiblioteken och skolbiblioteken. Folk- biblioteken når breda grupper i samhället och är samhällets mest besökta offentliga institutioner. Verksamheten har en bred folklig förankring. Folkbiblioteken har visat sig vara det hållbara fästet – när allt annat kommer och går, folkbiblioteket består. 
 Folkbiblioteken är en för alla fritt tillgänglig resurs för utbild- ning, kultur och information som även har tillgång till informa- tionsteknologiska resurser. På folkbiblioteken finns kompetent bibliotekspersonal som tillika är informationspecialister – en yrkes- grupp vars unika kompetens är att söka, hitta, värdera och använda information. 
 Statsbidrag till kommunala verksamheter 
 Kulturrådet fördelar bidrag som syftar till att utjämna standarden mellan olika kommuners bibliotek och stimulera utveckling av nya former av folkbiblioteksverksamhet. I syfte att främja intresset för litteratur och läsning, särskilt bland barn och unga, fördelar Kultur- rådet bidrag till läsfrämjande verksamhet och stöd till inköp av barn och ungdomslitteratur (29 miljoner kronor). Det statliga litteratur- stödet har sedan 1999 kompletterats med ett distributionsstöd som innebär att de litteraturstödda böckerna skickas ut till alla landets bibliotek. Insatser för att främja vuxenstuderandes tillgång till bib- 
 337 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 lioteksservice vid folkbiblioteken har sedan år 2000 fått ett årligt anslag på tre miljoner kronor (se vidare avsnitt 7.9). 
 Lånecentraler och depåbibliotek 
 Det finns tre lånecentraler i landet – i Malmö, Stockholm och Umeå. Lånecentralerna replierar på folkbibliotek, och har i uppdrag att komplettera kommunbibliotekens bestånd inom sina respektive regioner. Depåbiblioteket i Umeå är folkbibliotekens gemensamma depå av äldre litteratur. År 2002 gick sammanlagt tolv miljoner kronor i statsbidrag till dessa verksamheter. 
 Folkbibliotekens nya roll 
 Vuxenstuderande utnyttjar i hög grad folkbiblioteken för sina studier. Även högskolestuderande använder sig av folkbibliotekens tjänster i allt större omfattning. Studerande inom  
 IT-stödd 
  utbild- ning (distansstuderande) som befinner sig på orter som inte har högskolebibliotek vänder sig i ökande grad till ortens folkbibliotek. Även studerande vid s.k. lärcentra får den mest adekvata biblioteks- servicen genom ortens bibliotek. 
 Bibliotekstjänst AB 
 Bibliotekstjänst AB (BTJ) där Svensk biblioteksförening är minoritetsägare, levererar sedan många år biblioteksprodukter till främst svenska folkbibliotek. Företaget har under senare år även en omfattande verksamhet i andra nordiska länder. Genom dotter- företaget PrioInfo levereras sedan ett par år även bl.a. databaser till universitets- och högskolebibliotek. BTJ:s huvudinriktning är att till folkbibliotek leverera hyllfärdiga böcker som är katalogise- rade och bundna – den s.k. sambindningen – och att ombesörja prenumeration av tidskrifter och databaser. BTJ äger och sköter bibliotekskatalogen Burk, som används av de svenska folkbibliote- Hernandez. Sedan år 2001 finns bibliotek.se, en gemensam sökingång för katalogerna Harris och Durham, som drivs gemensamt av KB och BTJ. 
 338 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 7.8.2 
  
 Skolbibliotek 
  
 Verksamheten 
 I landets 4 450 grundskolor finns cirka en miljon elever. I de 485 gymnasieskolorna finns cirka 300 000 elever, och av dessa har drygt 90 procent tillgång antingen till ett skolbibliotek som är integrerat med en folkbiblioteksfilial eller ett skolbibliotek. 
 I takt med att undervisningen i grund- och gymnasieskolan för- ändras mot ett mer elevaktivt och problembaserat lärande ökar användningen av biblioteken. Ett bra bibliotek kan direkt bidra till att varje elev lär sig att hitta den information som behövs i under- visningen och senare i livet. Trots det är enligt Kulturrådet skol- bibliotekens standard generellt sett låg. De senaste åren kan emellertid en positiv utveckling kunnat skönjas. 
 Skolverkets insatser 
 Dåvarande Skolverket tog år 2000 initiativ till att stödja och stimulera arbetet med språkutveckling med inriktning på att för- bättra läs- och skrivmiljöerna i skolan, samt att förstärka och ut- veckla skolbibliotekens pedagogiska roll. Verket startade även ett nätverk med universitet och högskolor som ska stödja och initiera kompetensutveckling som riktar sig mot skolbibliotekets pedago- giska funktion i en kreativ språk- och lärmiljö. Skolverket samman- förde uppdragen till ett projekt, Språkrum, som har arbetat med aktiviteter utifrån områdena forskning, kompetensutveckling samt information och kommunikation. 
 Samarbete mellan Kulturrådet och skolmyndigheterna 
 Ett samarbete har etablerats mellan Kulturrådet och Skolverket samt Myndigheten för skolutveckling, manifesterat genom ett dokument angående långsiktigt samarbete om bibliotekens roll i utbildningen. Kulturrådet rekommenderar överenskommelser på kommunal nivå om samarbete mellan skola och folkbibliotek. 
 339 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Gymnasiebiblioteken 
 Dialog mellan gymnasiebiblioteken och högskolebiblioteken blir allt viktigare och i t.ex. Göteborg (GUB) har samarbete inletts. Likaledes har ett samarbete inletts mellan Södertörns högskola och gymnasieskolor i södra Storstockholmsregionen för att bryta gränserna mellan högskolan och skolan. I det sammanhanget kommer biblioteken att få en central roll. Gymnasiebibliotekari- erna har en lång tradition av att arbeta handledande vid elevers informationssökningar, bland annat genom det gamla specialarbetet som gjordes av alla elever i avgångsklass. 2002 infördes i stället ett projektarbete om 100 gymnasiepoäng. Projektarbetet ska utveckla förmågan att planera, strukturera och ta ansvar för ett större arbete och ge erfarenhet av att arbeta i projektform. Skolverkets arbete med att utveckla projektarbetet berörde gymnasiebibliotekarierna i hela landet. Deras handledarkompetens är värdefull att ta till vara för såväl högskole- som folkbiblioteken. 
 Utbildningsradion 
 Utbildningsradion (UR) är en nationell aktör inom utbildningsom- rådet. Det material UR producerar vänder sig till allmänheten och till utbildning och pedagogisk verksamhet, från förskolan till och med vuxenutbildning. UR har avtal med  
 AV-centraler, 
  men arbetar också genom folkbiblioteken. UR ska leverera pliktexemplar till Statens ljud- och bildarkiv. 
  
 7.8.3 
  
 Läns/regionbibliotek 
  
 Verksamhet 
 I varje län/region finns ett regionalt bibliotek – idag finns totalt 20. Länsbiblioteken är den förmedlande länken mellan nationell och lokal biblioteksverksamhet. Länsbibliotekens verksamhet omfattar kompletterande medieförsörjning, rådgivning, information, fort- bildning och specialtjänster av olika slag. 
 Staten bidrar med 30 procent och landstinget med 70 procent till länsbibliotekens budget. År 2001 var bidragen 26 miljoner kronor respektive 64,8 miljoner kronor och antalet anställda i genomsnitt 
 340 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 sju personer (Källa:  
 Kulturens pengar 2000, Statens kulturråd 2001:5 
 ) 
  
 Samverkansprojekt 
  
 Bibliotekssamverkan i Norrland  
 (BIN) är ett treårigt projekt som startade hösten 2002 och drivs av de fem länsbiblioteken i Norrlandslänen och lånecentralen i Umeå. Det finansieras med bidrag från Kulturrådet och regeringen (Finansdepartementet). Projektet syftar till att finna nya former för förbättrad kunskaps- försörjning i norrlandslänen genom en fördjupad samverkan mellan länsbibliotek, kommunbibliotek, lånecentral och högskolebiblio- tek. 
 Ny struktur för medie- och informationsförsörjning i södra Sverige 
 (Sim) är ett samarbetsprojekt mellan de ses läns/regionbiblioteken i södra Sverige och lånecentralen i Malmö. Syftet är att genom gemensamma utbildningar för läns- och folkbibliotekens personal, införande av spetsteknik inom informationsområdet, gemensamma projekt och ny medie- och transportorganisation få till stånd en effektivare medie- och informationsstruktur för 127 kommuner och tre miljoner innevånare. Projektet får bidrag av Kulturrådet. 
  
 KULDA-projektet 
  
 KULDA är en förkortning för konsortieupphandling av licens- databaser. Det startade i september 2001 på initiativ av länsbibli- oteken. Projektet fick finansiellt stöd från Kulturrådet och då- varande Skolverket. Projektets uppdrag är att samordna inköp av licensbelagda databaser och andra nättjänster för folk- och skolbib- liotek i hela landet. Operatör är Regionbibliotek Västra Götaland. 
  
 KULDA-kontoret 
  genomför nationellt samordnade inköp av licensdatabaser,  
 e-böcker 
  och andra nättjänster. Fram till årsskiftet 2003/2004 har 20 avtal om samordnade inköp slutits. Avtalsvillko- ren förmedlas till biblioteken som erbjudande om deltagande i samköp. Erbjudandena har resulterat i samköpskonsortier som varierar i storlek från cirka 25 bibliotek till cirka 200 bibliotek. Genom  
 KULDA-samköpen 
  har licensbelagda databaser och andra nättjänster blivit tillgängliga för besökare och låntagare på ett stort antal bibliotek i hela landet. Samköpen har också inneburit att 
 341 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 många små bibliotek har kunnat köpa in och erbjuda licensbelagda nättjänster till sina låntagare. 
 En viktig erfarenhet som gjorts i  
 KULDA-projektet 
  är att folk- och skolbibliotek är i stort behov av utbildning för att kunna ut- nyttja inköpta nättjänster på ett effektivt sätt.  
 KULDA-kontoret 
  bedriver därför en omfattande utbildnings- och utvecklingsverk- samhet. I samarbete med leverantörer utbildas i sökmetodik för enskilda databaser. I samarbete med länsbiblioteken utbildas i nya arbetsformer och metoder för arbetet med Internet och nättjänster i biblioteket. Hittills har ett  
 100-tal 
  utbildningsdagar genomförts i hela landet. 
  
 KULDA-kontoret 
  har under projektperioden etablerats som folkbibliotekens nationella centrum för licensfrågor och nät- tjänster. Projektet har inneburit att arbetet med Internet och nät- tjänster fått ökad uppmärksamhet på folk- och skolbibliotek.  
 KULDA-kontoret 
  samarbetar med andra aktuella utvecklingspro- jekt för folk- och skolbibliotek och har inlett en diskussion med Bibsam för att hitta former för ett kommande samarbete. 
  
 KULDA-projektet 
  är det första och hittills enda initiativet för nationell samordning mellan folk- och skolbibliotek. Verksamhe- tens organisation och struktur kan utgöra modell för nationell samordning på andra områden av verksamheten vid folk- och skol- bibliotek. 
 Nabis (se avsnitt 7.10) har uppdragit åt en utredare att bl.a. undersöka förutsättningarna för samarbete mellan folkbiblioteken och KB/Bibsam. 
 Länsbibliotekarierna har uppvaktat Kulturministern, överlämnat en skrivelse och föreslagit att en delegation tillkallas för att ut- veckla en nationell strategi för biblioteksområdet. En likalydande skrivelse har sänts till Utbildningsministern. Föreningen förslår att initiativ tas till en delegation för att utveckla en nationell strategi för biblioteksområdet. 
  
 7.8.4 
  
 Landstingens informationsförsörjning 
  
 Traditionellt har landstingens informationsresurser varit specialis- ter, kolleger, böcker, rapporter och tidskrifter. Både sjukvårdens bibliotek och kliniker har ett bestånd av böcker och tidskrifter. Lokala och regionala  
 FoU-enheter 
  har etablerats med har egna tidskriftsbestånd. Med åren har tidskriftsförlagen höjt sina priser 
 342 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 och såväl bibliotek som kliniker minskat antalet prenumerationer. Sedan  
 1970-talet 
  har läkarprofessionen använt referensdatabasen Medline som idag innehåller 14 miljoner referenser till medicinska tidskriftsartiklar. På  
 1990-talet 
  kom  
 Cochrane-databaserna 
  som fokuserar på kunskapsbaserad sjukvård (evidence based health care). Även för sjuksköterskor, sjukgymnaster, arbetsterapeuter, psykologer m.fl. finns det specialdatabaser. 
 Sjukvård bedrivs i kunskapsorganisationer. Det ställs höga krav på sjukvårdens personal att vara kunnig och uppdaterad för att kunna fatta väl underbyggda beslut. Sjukvårdens personal befinner sig som många yrkesgrupper i en ständig inlärningsprocess. Läkare, sjuksköterskor och andra personalkategorier inom vården förväntas arbeta kunskapsbaserat. Konceptet innebär att professionerna idag måste basera sina beslut vad gäller patientens diagnos, behandling och prognos på senaste vetenskapliga rön. Dessa rön finns i litte- raturen, i bästa fall i form av randomiserade studier och nästan all- tid som tidskriftsartikel. Detta krav på nya arbetssätt förutsätter att det finns en kunskapskälla för vårdens professioner att ösa ur för att få vetskap om aktuella vetenskapliga resultat. Tanken är att exempelvis läkaren ska ha tillgång till information som beslutsstöd direkt och omedelbart i den kliniska situationen med patienten på plats och i framtiden med informationen direkt kopplad till den digitala patientjournalen. 
 Idag har sjukvården tillgång till de elektroniska informations- resurser (databaser, tidskrifter och böcker) som de medicinska bib- lioteken i landstingen och regionerna tillhandahåller via respektive landstings intranät. Flertalet landsting har ett gemensamt intranät för hela landstinget och samtliga kommer att få det. 
 Universitetssjukhusen befinner sig i en paradoxal situation där personal som har sin anställning på universitetet har tillgång till  
 Bibsam-förvärvade 
  databaser och tidskrifter medan den landstings- anställda personalen får nöja sig med de lokala prenumerationer som de medicinska biblioteken tillhandahåller via intranäten kombinerat med traditionella beställningar av artikelkopior. 
 En situation med universitetsanställda med rik tillgång till in- formation och landstingsanställda med sämre tillgång till informa- tion riskerar att skapa vårdsituationer där patienter inte får tillgång till den senaste kunskapen om diagnostik och behandlingar. För att förekomma detta togs i slutet av  
 1990-talet 
  initiativ till en gemen- sam upphandling av databaser och tidskrifter till alla Sveriges landsting. Förslaget kom från bibliotekshåll. KB/Bibsam kunde 
 343 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 inte hjälpa till varför Landstingsförbundet kontaktades via en landstingspolitiker i Dalarna. Så småningom fattades beslut i lands- tingsdirektörernas förening och  
 EIRA-projektet 
  (Effective Infor- mation Retrieval and Acquisition) var igång. Numera finns ett ram- avtal och varje landsting sluter ett eget avtal med leverantören. Idag är femton landsting anslutna till  
 EIRA-avtalet. 
  I avtalet ingår för närvarande fem databaser och ett  
 70-tal 
  handplockade tidskrifts- titlar. Antalet är beroende av deltagande landsting. 
 Landstingsförbundet förbereder tillsammans med samtliga lands- ting, dvs. även universitetssjukhusregionerna en upphandling som ska ge ett betydligt större utbud än i nuvarande  
 EIRA-avtal 
  och som för de landsting som så önskar motsvarar universitetssjuk- husens behov. En tänkbar utgångspunkt är att utgå från Bibsam- modellen och förhandla om förlagspaket. 
 Denna upphandling förbereds och genomförs vintern/våren 2004 för att landstingen ska kunna bereda frågan i sitt budgetarbete och för sin prenumerationsplanering inför 2005. Landstingsför- bundet samordnar detta arbete och Karolinska Institutets Bibliotek (som i egenskap av ansvarsbibliotek inom medicin får bidrag från KB/Bibsam) deltar med sin expertis. 
 Nationell informationsförsörjning? 
 Anställda vid universitetssjukhus i landet har således inte generellt tillgång till universitetens upphandlade resurser. De enda som har tillgång är de universitetsanställda vilket handlar om ett fåtal. Fler- talet är landstingsanställda – även på universitetssjukhusen. Det verkar inte heller rimligt att många ska ägna så mycket tid åt upp- handling. Upphandling är en invecklad process som kräver en lång inlärningstid som visserligen leder till en kunskap som kan komma till användning på olika sätt men det är inte särskilt rationellt. Det får nog betraktas som slöseri med offentliga medel. Man kan se fördelar med en nationell instans som sköter all upphandling. Frågan är om det är önskvärt med gemensam upphandling. 
 En företrädare för ett landsting uttrycker det så här: En förhoppning är naturligtvis att slipade förhandlare i kombination med  
 en  
 stor kund och kontinuitet ska kunna pressa förlagens priser, men vi ser också risker med att låta en enda instans göra upphandlingar. En sådan instans måste dock ha förmågan att förstå och föreslå lösningar också på de behov som finns utanför 
 344 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 universitetssjukhusen och utanför utbildningssituationerna, dvs. i den praktiska kliniska vardagen. 
  
 7.8.5 
  
 Bowman 
  
 Det finns idag ingen allmänt vedertagen definition av vad ett lärcentrum är. En förklaring till detta är att lärcentra växt fram som en kommunal företeelse främst under  
 1990-talet 
  och att deras upp- drag därför ser mycket olika ut. De utgör en del av den lokala infra- struktur som byggts upp utifrån Kunskapslyftet (behörighets- givande gymnasial utbildning), tillgången till högskole- och univer- sitetsutbildningar och kompetensutveckling som tillväxtfaktor. En nationellt formulerad definition skulle därför uppfattas som alltför styrande. Flera nationella aktörer, exempelvis Glesbygdsverket och Centrum för flexibelt lärande (CFL) har därför valt att i stället definiera några centrala lärcentrafunktioner som: 
  
 Mäklare 
 : Förmedling av kurser och utbildningar 
  
 Mötesplats 
 : Tillgänglighet till flexibla former för lärande 
  
 Motor 
 : Utveckling för hållbarhet och tillväxt 
 Utifrån dessa funktioner kan varje lärcentrum diskutera och definiera sin verksamhet lokalt. Ett lärcentrum är oftast en fysisk plats, en miljö för lärande – men det skulle också kunna vara virtuellt. Från lärcentrum kan den studerande få hjälp inför utbild- ningen, under studierna och med studievägledning. De flesta lär- centra arbetar aktivt med att marknadsföra utbildningar och rekrytera studenter. Bowman har dialog med utbildningsan- ordnarna, som kan vara högskolor, kommunal vuxenutbildning, privata utbildningsanordnare eller andra. En del lärcentra förmedlar enbart högskolekurser. Utbudet utgår dels från individens behov, dels från de lokala kompetensbehoven. Lärandet ska vara flexibelt, dvs. oberoende i tid, rum och pedagogisk form. 
 Tillgång till medier/bibliotek är viktigt för lärcentras verksam- het. Många studerande är studieovana och behöver handledning vid informationssökning. I Glesbygdsverkets rapport  
 Kartläggning av lärcentra i Sverige 2001  
 (Glesbygdsverket, november 2002), pekar man på att antalet studerande vid lärcentra i glesbygden är stort och att det lokala folkbiblioteket då fyller en viktig funktion. 
 345 
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling SOU 2003:129 
 Lärcentra och folkbibliotek 
 Samarbetet mellan lärcentra och folkbibliotek har blivit bättre men bör utvecklas. Detta kan ske genom lokala gemensamma arbets- grupper, i gemensamma lokaler, via medvetna politiska satsningar eller enbart bygga på folkbibliotekets allmänna uppdrag (de stu- derande är låntagare som alla andra). Samarbetet syftar till att höja kvalitén i utbildningen för de studerande, lärarna och utbildnings- anordnarna. 
 Bibliotekets engagemang består oftast i  
 medie- och informa- tionsförsörjning  
 samt i  
 handledning vid informationssökning.  
 Hand- ledningen kan utvecklas pedagogiskt i nära samarbete med lär- centras personal för att bidra till ökad måluppfyllelse för de studerande. I de kulturrådsstödda projekten om folkbibliotekens service för vuxnas lärande utvecklas bibliotekspersonalens kompe- tens för pedagogisk handledning. De flesta läns- och regionbiblio- tek stödjer eller planerar sådan kompetensutveckling för kommu- nernas bibliotekspersonal. 
 Medie- och informationsförsörjningen kräver att det lokala folk- biblioteket för en nära dialog med högskolebibliotek i regionen. Vidare krävs planering tillsammans med lärcentrats personal och andra utbildningsanordnare, samt ekonomisk prioritering eller någon form av ekonomiskt avtal. Bowman är organiserade på olika nivåer i de kommunala strukturerna, och det har inte varit vanligt att man inför starten haft förvaltningsövergripande diskussioner där biblioteken tagit del. De diskussionerna har dessbättre ökat under det sista året, då det blivit allt tydligare att folkbiblioteken har flera viktiga funktioner för lärcentra och för de studerande. 
 Samtidigt inleds också en period av ekonomisk åtstramning. Lär- centra har vanligtvis inte fått några ekonomiska medel för medie- och informationsförsörjning. Stora belopp har gått till lärcentra genom olika finansiärer, t.ex. Skolverket, Samverkansdelegationen och CFL, och kommunerna har även själva satsat pengar. Många bidrag är emellertid av icke permanent karaktär, och verksamheten bör utvärderas snarast. 
 346 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 7.9 
  
 Kulturrådet 
  
 Kulturrådet har ett ansvar för folkbiblioteksområdet inom ramen för rådets allmänna kulturpolitiska uppdrag, där grunden är de kulturpolitiska målen och de särskilda prioriteringar som rådet ska göra när det gäller verksamhet för barn och unga, tillgänglighet för funktionshindrade, mångkulturfrågor etc. Ramen för detta åtag- ande anges i Kulturrådets instruktion (1988:676). Enligt denna ska rådet handlägga statliga bidrag och andra statliga åtgärder som rör bl.a. folkbibliotek i den mån inte någon annan statlig myndighet har ansvaret för dessa frågor. Enligt regleringsbrevet ska Kultur- rådet främja bibliotek och läsande i hela landet. 
 Kulturrådet har enligt regleringsbrevet ett uppdrag att främja kultur inom olika politikområden som utbildning, socialpolitik, näringsliv etc., vilket innebär att Kulturrådet har en unik möjlighet att arbeta med nätverksbyggande och samverkan inom ett brett område. När det gäller informationsförsörjning till utbildningsom- rådet har Kulturrådet ett nära samarbete med KB/Bibsam och andra myndigheter inom utbildningssektorn på den nationella nivån och med i första hand länsbiblioteken på den regionala nivån. 
 Kulturrådet har inte några specifika uppdrag eller öronmärkta medel när det gäller informationsförsörjningen till utbildning och forskning. Hela anslaget för utveckling av länsbibliotekens verk- samhet är cirka tre miljoner kronor. Inom detta görs årliga priorite- ringar för att utveckla angelägna områden. För att stärka folkbibli- oteken när det gäller det livslånga lärandet har Kulturrådet de senaste åren prioriterat regional och lokal samverkan mellan olika bibliotek, utveckling av informationstjänster etc. Andra angelägna områden är barn och funktionshindrade, och utveckling av biblio- teken som mångkulturella institutioner. 
 Av Kulturrådets samlade anslag för folkbiblioteksområdet på cirka 75 miljoner kronor är 29,5 miljoner kronor öronmärkta för litteraturinköp. Ytterligare cirka 13 miljoner kronor, samt delar av stödet till läsfrämjande verksamhet för barn och unga har nära koppling till litteratur och läsande. Dessutom finns det distribu- tions- och prenumerationsstöd inom litteratur- respektive kultur- tidskriftsstödet. Övriga bidrag är avsedda för regional biblioteks- verksamhet, lånecentraler och depåbiblioteket, utvecklingsbidrag till kommunala bibliotek, samt stöd till biblioteken och vuxnas lärande. 
 347 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Enligt förordningarna (1996:1598 och 1997:207) syftar det statliga bidraget till länsbiblioteken till att ge varje medborgare en god tillgång till böcker och information genom att länsbiblioteken bistår folkbiblioteken i regionen med följande uppgifter 
  
 kompletterande medieförsörjning 
  
 rådgivning, information, fortbildning, samt vuxnas lärande 
  
 regional biblioteksverksamhet 
  
 specialtjänster 
  
 När det gäller den kompletterande medieförsörjningen förmedlar länsbiblioteken och de tre lånecentralerna cirka 400 000 lån per år. Med några undantag finns det regionala medieplaner. Några län arbetar aktivt för att få kommunerna att i allt högre grad svara för den egna medieförsörjningen. 
 Den bedömning som görs inom översynen  
 Från inspektion till inspiration  
 (Rapport från Statens kulturråd 2001:3) är att bibliote- kens kompetens har ökat och att behovet av rådgivning och infor- mation inte är lika stort som tidigare, men det finns fortfarande behov av rådgivning inom specifika områden som organisationsför- ändringar, översyn av mediebestånden och samverkan mellan folk- och skolbibliotek. När det gäller fortbildning har länsbiblioteken fått en ökande efterfrågan på sådana tjänster, särskilt när det gäller nya områden. Länsbiblioteken svarar för en mycket omfattande fortbildning av bibliotekspersonalen och behoven förefaller inte att minska. De kan inte heller tillgodoses av andra utbildare, eftersom det oftast är frågan om skräddarsydd fortbildning för biblioteks- personal. 
 Länsbiblioteken har sedan länge erbjudit specialtjänster inom områden som barnbiblioteksverksamhet och social/uppsökande biblioteksverksamhet. Dessa konsulenttjänster har successivt er- satts av generellt inriktade tjänster. 
 Översynen visar att det statliga bidraget till länsbiblioteken upp- går i genomsnitt till cirka 30 procent och landstingens bidrag till cirka 70 procent av respektive länsbiblioteks budget. Statens bidrag har minskat i fast penningvärde med cirka tre miljoner kronor under perioden  
 1988–2000. 
  
 Bidraget till länsbibliotekens verksamhet uppgår till drygt 25 miljoner kronor. Dessutom finns det ett utvecklingsbidrag på närmare tre kronor. 
 348 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Lånecentralerna och depåbiblioteket 
 De tre lånecentralerna i Umeå, Stockholm och Malmö, depå- biblioteket i Umeå och invandrarlånecentralen vid Internationella Biblioteket i Stockholm är helt finansierade genom statliga bidrag. 
 Lånecentralerna ska vara en sista länk i fjärrlånekedjan. Låne- centralerna har inga egna bokbestånd utan replierar på bestånden vid stadsbiblioteken i Malmö, Stockholm och Umeå. Lånecentra- lerna medverkar i fortbildning och andra insatser när det gäller medie- och informationsverksamhet. 
 Sveriges depåbibliotek i Umeå finansieras helt av statliga medel. Depåbiblioteket är de svenska folkbibliotekens gemensamma depå av äldre folkbiblioteksrelevant litteratur. Depåbibliotekets verk- samhet har nyligen utvärderats i rapporten  
 En depå att ösa ur – en översyn av Umeå depåbiblioteks verksamhet.  
 Utvärderingen visade att depåbiblioteket under sin tioåriga historia utvecklats från att vara ett insamlande magasin till ett efterfrågat fjärrlånemagasin. Exemplar av äldre litteratur säkras genom depåbibliotekets verk- samhet och är ett komplement till de pliktmottagande lärosätenas bestånd. 
 Anslaget till lånecentraler och depåbibliotek uppgår 2003 till närmare tolv miljoner kronor. 
 Övriga bidrag till folkbiblioteksområdet 
 Från och med 2002 har Kulturrådet fått ett nytt anslag som ska an- vändas för att främja vuxenstuderandes tillgång till folkbiblioteks- service. Kulturrådets insats syftar till att medverka aktivt till att folkbiblioteken utvecklas till viktiga och erkända platser för det livslånga lärandet. Arbetet ska ha fokus på den enskilda individens behov. I regeringens proposition (2000/01:72) och därpå följande beslut formuleras en nationell strategi för vuxnas lärande och ut- vecklingen av vuxenutbildningen. Denna strategi är ett viktigt red- skap även för folkbiblioteken. 
 Kulturrådets uppdrag att öka vuxenlärandes tillgång till biblio- teksservice, utvecklas på tre plan: 
  
 1. 
  
 Att praktiskt pröva och utveckla metoder i projektform. Det handlar om allt från nya samarbetsformer och pedagogisk metodik till logistik (t.ex.  
  
 IT-stöd, 
  fjärrlån, öppettider, utrust- ning m.m.) 
 349 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 2. 
  
 Att verka för långsiktig förändring. En bibliotekskonsulent- tjänst har inrättats på Kulturrådet för att verka för långsiktig förändring. Konsulenten ska på nationell nivå skapa nätverk med olika aktörer för att stärka ett brett samarbete när det gäller bibliotekens roll för vuxnas lärande. Ett sådant informellt nätverk har bildats under 2002 med berörda myndigheter och organisationer med nationella uppdrag. Konsulenten stödjer projekt och annat pågående utvecklingsarbete och bidrar till att erfarenheter och kunskaper sprids och diskuteras nationellt. 
  
 3. 
  
 Att reflektera, diskutera och få erfarenhet. Det tredje planet handlar om att dra långsiktig nytta av erfarenheter och kun- skaper så att dessa kan utnyttjas nationellt, regionalt och lokalt för vidare utveckling och för strategiskt förändringsarbete när det gäller bibliotekens roll för lärande. Kulturrådet har därför gett i uppdrag åt forskare vid Högskolan i Borås att följa verk- samheten under hela projektperioden. Projekten och biblio- tekskonsulentens arbete är utgångspunkt för forskningspro- jektet. 
  
 7.10 
  
 Nuvarande samordning 
  
 KB:s uppdrag är att stödja samordning och utveckling av informa- tionsförsörjning till högre utbildning och forskning. Bibsam an- svarar inom organisationen för denna uppgift (se avsnitt 7.4). Bibsam stödjer en rad samordningsprojekt inom högskolan. 
 Nationell bibliotekssamordning (Nabis) 
 Nabis är ett informellt nationellt samrådsorgan med KB och Kulturrådet som huvudmän. Myndigheterna utser vardera hälften av de tolv ledamöterna (se bilaga 5). 
 Nabis driver frågor av gemensamt intresse för folkbibliotek och forskningsbibliotek. Samrådet har omfattat frågor som fjärrlåne- samverkan, det livslånga lärandet, stöd till nätbaserat lärande, till- gång till elektroniska informationsresurser, samarbetet mellan Kulturrådet och Skolverket om folk- och skolbiblioteken, EU- frågor och samarbetsprojekt som bibliotek.se. 
 Rådet är inte beslutande och har ingen egen budget. Frågor som just nu diskuteras i Nabis är bl.a. inköp av databaser och digitala 
 350 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 frågetjänster. Rådet har nyligen givit ett uppdrag till den ansvarige för  
 KULDA-projeket 
  (se avsnitt 7.8) att utreda folkbibliotekens behov av elektroniska informationsresurser och förutsättningarna för ett närmare samarbete mellan KB och folkbiblioteken. I det nationella nätverk som Kulturrådet har byggt upp kring folkbibli- oteken och vuxnas lärande deltar också KB/Bibsam. 
 Övrig samordning 
 Utöver de projekt som nämns i avsnitt 7.8.3 bör framhållas sam- lokaliseringen av folkbiblioteket och högskolebiblioteket i Kelley dalsbiblioteket på Gotland, och Mitthögskolans bibliotek som är samlokaliserat med folkbiblioteket i Härnösand. 
  
 Projektet  
 Fördjupat bibliotekssamarbete i nordöstra Skåne  
 (på uppdrag av Länsbibliotek Skåne) har som huvudmål att de sju involverade kommunbiblioteken och högskolebiblioteket i Kristianstad ska bidra till en god infrastruktur för vuxnas lärande i Skåne Nordost. Senast 2006 vill biblioteken tillsammans med andra aktörer att en effektiv medie- och informationsförsörjningsstruk- tur ska förverkligas. 
  
 I Uppsala län har ett antal seminarier initierats av länsbiblioteket, som betonar kompetensutveckling i samverkan som en värdefull aktivitet om man vill utveckla samarbetet mellan forskningsbiblio- tek, länsbibliotek och folkbibliotek. I seminarierna har bland annat lärcentra, folkbibliotek och universitetsbibliotek deltagit. Man framhåller också värdet av regionala samrådsgrupper på lednings- nivå med företrädare för folk- och forskningsbibliotek. 
  
 7.11 
  
 Samordning i andra länder 
  
 Flera länder i Europa arbetar för att skapa en sammanhållen politik för att utveckla och förnya bibliotekens roll och verksamhet. Reynolds, Briggs vid Chalmers, har med stöd från Miller genomfört studier av förhållandena i de nordiska länderna och framhåller Finland som föredöme (rapporten finns utgiven som  
 Nordinfo-rapport). 
  
 Även Riley har studerat utvecklingen i några länder, och framhåller i  
 Är det på efterkälken Sverige åker?  
 (Bibliotekstjänst AB, 2003) några grundläggande komponenter i detta arbete: 
 351 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 1) 
  
 Det är viktigt att biblioteksfrågorna får en central roll i den politiska diskussionen om ett sammanhållet kunskapssam- hälle. Samsyn mellan aktörerna på olika nivåer – nationell, regional, kommunal – är viktig. 
  
 2) 
  
 Det är en nationell uppgift att se till att de offentliga bibliote- Hernandez – såväl statliga som kommunala – har en fungerande och modern  
  
 IT-infrastruktur. 
  
 3) 
  
 Högkvalitativa tjänster ska vara tillgängliga för såväl stora som små bibliotek. 
  
 4) 
  
 Ett sammanhållet biblioteksväsende kan bara uppnås genom gemensam utveckling och samordning av tjänster under en nationell biblioteksmyndighet (eller annan nationellt samord- nande instans). 
  
 7.12 
  
 Utredningens undersökningar 
  
 Inledning 
 Av det utredningsarbete som genomförts av  
 KB-utredningen 
  samt analyser av andra utredningar kan följande slutsatser dras. 
  
 7.12.1 
  
 Vem vill ha ökad samordning? 
  
 Praktiskt taget alla parter (brukare, uppdragsgivare och bibliotek) är överens om behovet av ökad samordning inom biblioteksväsen- det vad gäller informationsförsörjning till utbildning och forsk- ning, samt att åtgärder bör vidtas för att åstadkomma detta. Om KB ska ges en ökad roll måste resurser tillföras. 
 Kulturrådet 
 Kulturrådet har behandlat frågan om en nationell strategi för bibli- oteksområdet i styrelsen och överlämnat en skrivelse med sina ställningstaganden till  
 KB-utredningen. 
  Kulturrådet anser att de offentliga biblioteken ur ett medborgarperspektiv bör ses som en gemensam samhällelig resurs. Detta förutsätter en nationell strategi som tar fasta på folkbibliotekens unika möjligheter att som öppna institutioner nå breda befolkningsgrupper och integrera kultur, ut- bildning och information. 
 352 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Universitet och högskolor 
 En majoritet anser inte att den nationella samordningen är tillräck- lig. Flera framhåller att alla offentliga bibliotek bör ses som en samlad nationell resurs och ansvaret för biblioteksfrågor bör ligga på en och samma huvudman och sortera under samma departement (Utbildningsdepartementet). De understryker att samordningen är särkilt viktig ur perspektivet livslångt lärande, nya pedagogiska arbetsformer samt nätbaserat och flexibelt lärande. De som anser att den nationella samordningen är tillräcklig tycker att den vid be- hov kan ske genom lokal samverkan. 
 Det råder delade meningar kring om en och samma institution bör ges ansvaret för samordning och utveckling av hela det offent- liga biblioteksväsendet. Som skäl mot detta anges i första hand att de har olika uppdrag och olika huvudmän samt det kommunala självstyret. De som talar för anser att verksamheterna har många beröringspunkter i det moderna informationssamhället, utnyttjas av samma användargrupper och att nationella lösningar inom olika områden skulle underlättas. 
 Folkbiblioteken 
 Folkbiblioteken understryker behovet av nationell samordning av resurser och kompetensutveckling för att kunna möta de krav som dagens studenter och det livslånga lärandet ställer. De framhåller att livslångt lärande ingår såväl i den nationella utbildningspolitiken som i EU:s. Biblioteken framhålls som de viktigaste punkterna i informationssamhället och något man bör värna om. De är centrum för bildning och kunskap i ett nationellt system. Det blir allt viktigare att ta vara på samordningsmöjligheterna när ekonomin blir kärvare och färre ska försörja fler. Folkbiblioteken önskar överlag ökad tillgång till Bibsams tjänster. Framväxten av olika lär- centra ses av de flesta som oekonomisk, och man påtalar att finansieringen ofta är tillfällig. I stället borde de folkbibliotek som finns i landets alla kommuner utnyttjas och förstärkas. Den kommunala självstyrelsen gäller dock. Frågan om lärcentra bör analyseras i ett vidare perspektiv. 
 353 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 7.12.2 
  
 Varför ett sammanhållet biblioteks/informationssystem? 
  
 Följande framhålls: 
 för brukarnas bästa och till allas glädje och nytta – oavsett bakgrund, ålder och utbildningsnivå 
 redskap för den enskildes informationsförsörjning 
 Studerande finns över hela landet, inte bara på högskoleorterna 
 av folkbibliotekens brukare är cirka 50 procent idag studerande 
 för brukarna ska det inte spela någon roll vem som är huvud- man 
 biblioteken är viktiga i kunskaps- och informationssamhället 
 folkbibliotekens uppdrag är otydligt 
 det utbildningspolitiska målet Den öppna högskolan ställer ökade krav på högskolorna och biblioteken. I kunskapssam- hället är det livslånga lärandet på alla nivåer viktigt, och det kräver samverkan mellan de offentligt finansierade institutio- nerna för ett effektivt resursutnyttjande 
 de nationella och regionala skillnaderna måste minskas 
 vissa saker klarar inte folkbiblioteken på egen hand (t.ex. för- värv av elektroniska informationsresurser), och alla omfattas inte av samma avtal 
 Sverige måste hänga med i den internationella konkurrensen, och andra länder samordnar sina resurser 
  
 7.12.3 
  
 Samverkan om vad? Vilka uppgifter är nationella? 
  
 I huvuddrag nämns följande som områden för samverkan 
  
 Litteraturförsörjning  
 för studier var som helst, när som helst, för vad som helst och för vem som helst inklusive förvärv av elek- troniska informationsresurser i konsortieform, samköp och ramavtal för bok- och tidskriftsförvärv. En central instans måste ta ansvar för kurslitteraturförsörjningen – de nya studenterna är inte vana/motiverade att köpa sin litteratur. 
  
 Nationalbibliografisk databas  
 som omfattar även folkbibliote- Hernandez, med beståndsuppgifter. Utveckling av Bibliotek.se/Libris. Principer och regler för katalogisering, klassificering och ämnesord. 
  
 Utlåning  
 (fjärrlånesystemets regelverk och tekniska lösningar, fortsatt utveckling) 
 354 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Nätbaserade tjänster 
 Uppbyggnad av portaler 
 Gemensamt lokalutnyttjande  
 (bibliotek, lärcentra etc.) 
  
 Nationell plan för bevarande av det trycka kulturarvet  
 – en del i detta är bevarandet av digitalt material 
  
 Rådgivning  
 inom områden som bevarande, digitalisering och upphovsrätt etc. 
  
 Utbildnings-, 
  utrednings- och utvecklingsarbete  
 (sådana upp- gifter kan inte genomföras med det lokala bibliotekets per- spektiv, t.ex. gemensamma digitala tjänster – portaler) 
  
 För internationella kontakter 
  
 7.12.4 
  
 Utredningens slutsatser 
  
 Det råder stor enighet om behovet av ökad nationell samordning när det gäller bibliotekstjänster och informationsförsörjning. De mest framträdande motiv som anförs är 
 rätten till tillgång till likvärdig informationsförsörjning och biblioteksservice i hela landet 
 behovet av nationella lösningar inom olika områden (sam- katalog etc.) 
 effektivare resursutnyttjande 
 Forskningsråden och högskolorna borde aktivt verka för att forskarna publicerar sina resultat så att de blev fritt tillgängliga på nätet. Detta skulle gagna både råden, högskolorna och forskarna själva genom att man ökar spridningen. Det skulle dessutom svara mot ett rimligt krav från skattebetalarna att få tillgång till resulta- ten från den forskning de har betalat för. 
 355 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Förslag 
  
 7.13 
  
 Insatser för ökad samordning och utveckling av informationsförsörjning till utbildning och forskning m.m. 
  
 Förslag:  
 Den nationella samordningen och utvecklingen av infor- mationsförsörjningen till studerande och forskare i hela landet bör stärkas för att 
 stärka landets kunskapsuppbyggnad och därmed tillväxten 
 utjämna regionala skillnader samt stärka demokratin. 
 Insatserna förutsätts också leda till bättre utnyttjande av de samlade biblioteksresurserna i landet och större effektivitet i biblioteksväsendet och i informationsförsörjningen 
 För att uppnå detta bör 
  
 1. 
  
 Kungl. biblioteket ges det odelade ansvaret för samordning och utveckling av informationsförsörjningen till utbildning och forskning. Det gäller även vissa andra nationalbiblioteksupp- gifter (7.13.3). 
  
 2. 
  
 regeringen uppdra åt Ross biblioteket att utarbeta en strategi och en handlingsplan för fortsatt nationell samordning och ut- veckling av informationsförsörjningen till utbildning och forsk- ning samt andra nationalbiblioteksuppgifter (7.13.4). 
  
 3. 
  
 statsmakterna skyndsamt vidta nödvändiga åtgärder till stöd för ett nationellt insatsprogram för digital informationsförsörjning till utbildning och forskning – Sveriges nätbibliotek. Nätbibli- oteket bör vara fullt utbyggt 2008 (7.14). 
  
 Medel bör tillföras för ändamålen. 
 Skäl för förslagen 
 Förslaget ska ses som en helhet. I det följande redovisas de all- männa motiveringarna. I avsnitt 7.13.3 redovisas förslaget om Kungl. biblioteket som nationell biblioteksmyndighet med odelat ansvar för utveckling och samordning av informationsförsörjning till utbildning och forskning samt vissa andra nationalbiblioteks- 
 356 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 uppgifter. I avsnitt 7.13.4 föreslås åtgärder för det fortsatta arbetet med dessa frågor. I avsnitt 7.14 redovisas förslaget om ett natio- nellt insatsprogram för digital informationsförsörjning till utbild- ning och forskning (Sveriges nätbibliotek). 
  
 7.13.1 
  
 Allmänna motiveringar 
  
 För att kunna förverkliga intentionerna i 1996 års bibliotekslag, statsmakternas beslut om Den öppna högskolan och det livslånga lärandet och för att tillgodose önskemål om en effektiv informa- tionsförsörjning till utbildning och forskning bör åtgärder vidtas på alla nivåer – såväl centralt som regionalt och lokalt. 
 Vidare har riksdagen som mål för  
 IT-politiken 
  i Sverige slagit fast att Sverige ska som första land bli ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr. 1999/2000:256). Det är den utgångspunkt som regeringens IT- politiska strategigrupp, tillsatt hösten 2003, har för sitt arbete. Det är inget självändamål utan ett verktyg för att uppnå mål och visioner som tillväxt, regional utveckling, demokrati och rättvisa. Det är viktigt för näringslivets utveckling och konkurrenskraft och för människors livskvalitet och delaktighet i samhället. 
 Likvärdig och fri tillgång till information för utbildning och forskning är en central fråga för hela landets utveckling. Nu är villkoren olika beroende på t.ex. var studier är förlagda eller vid vilken högskola forskningen bedrivs. Det krävs en kraftsamling och samordnade insatser för att kunna ge landets befolkning en allsidig och jämlik informationsförsörjning och stöd för att kunna utnyttja denna. Om Sverige ska kunna utvecklas som kunskapsnation och tillväxten öka behöver alla få tillgång till en god informationsför- sörjning – forskare på elitnivå, studerande och allmänheten. 
 Strömningar i samhället pressar fram en ny roll för de institutio- ner som är ansvariga för informationsförsörjning. Mängden infor- mation av alla slag ökar, studenterna blir fler, forskarna blir fler och spridning av användare i hela landet blir större. Vi lever i en global värld och de internationella kontakterna ökar. 
 Utbildningsinstitutioner och bibliotek kan inte längre utveckla sina egna system utan måste i större utsträckning gå samman och söka gemensamma lösningar. Denna process pågår redan i ett gränsöverskridande samarbete. Biblioteken – högskolans bibliotek och andra forskningsbibliotek, folkbiblioteken, skolbiblioteken 
 357 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 och landstingsbiblioteken är länkar i samma kunskapskedja – ofta internationell. Forskningen är per definition internationell och in- formationsutbytet sker alltid på internationell nivå. Majoriteten av forskningen produceras i andra länder. Endast en mycket liten del av forskningen i världen produceras i Sverige (även om det är en relativt hög andel av vår BNP). Huvuddelen av forskningen bedrivs i företagen. Vi klarar inte av vår tillväxt enbart genom vår egen forskning utan vi måste klara av att hitta rätt bland forskning som produceras i andra länder. Vi måste bli bäst på att utnyttja vad andra kommit fram till. Vår styrka och vårt mål måste vara att bli landet med den bästa informationsförsörjningen och den högsta informationskompetensen i världen. 
 Under hösten har olika delar av vetenskapssamhället till regeringen framfört att behovet av nya resurser till forskningen ligger i storleksordningen sju miljarder kronor. Det är angeläget att något av de medel som går till forskning används för att bättre till- gängliggöra resultaten och bättre synliggöra svensk forskning internationellt. Förslaget om ett Sveriges nätbibliotek är ett led i detta. 
 Statsmakternas beslut om ändringen i högskolelagen (9 §) med inriktningen att alla studenter måste bibringas förmågan att söka och värdera kunskap är ett viktigt led i att öka landets informa- tionskompetens. Det kommer också ett svenskt nätbibliotek att bidra till. De vanliga sökmotorerna på Internet kan inte klara denna uppgift. 
 Utbyggnaden av högskolan har lett till att studenterna har blivit en allt större del av folkbibliotekens kunder. Högskolor och forsk- ningsfinansiärer måste arbeta långsiktigt för totalt sett minskade kostnader för informationsförsörjningen, kombinerat med fri till- gång till den vetenskapliga publiceringen (se avsnitt 7.3.6 och 7.14). Många av skolans elever är presumtiva studenter, varför det är viktigt att högskolan sätter sig in i hur skolbiblioteken fungerar och vice versa. En elev som genom hela sin skoltid utvecklat sin informationskompetens genom undersökande arbetssätt, under handledning av lärare och bibliotekarier, kommer att använda in- formation på ett aktivt sätt i andra lärsituationer. 
 Folkbiblioteken har på senare år fått tyngdpunkt mot vuxnas lärande. Tillgången till databaserna är viktig för dem som ska handleda dem som väljer att förlägga sina studier till folkbibliotek eller lärcentra. Den som arbetar inom sjukvården och är anställd vid en landstingsinrättning bör kunna få samma tillgång till relevanta 
 358 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 tidskriftsdatabaser som den som är anställd vid en högskola – så är det inte idag. 
 Hittills har olika system utvecklats i olika delar av utbildnings- och vetenskapssamhället utan att någon organiserad samordning skett. Det kan gälla inom det statliga såväl som inom en kommun, och inom det offentliga som helhet. Inom högskolesystemet kan det t.ex. gälla former för publicering av vetenskapliga rapporter. Där har incitamentsstrukturen vid val av publiceringskanal (rapportera till den tidskrift som har högst  
 impact-faktor 
  oavsett allting annat) inget rimligt samband med pris och andra villkor för tillgång till det publicerade materialet. Detta yttrar sig både på det lokala och på det nationella planet, t.ex. när man vill mäta forsk- ningens betydelse genom analys av publikationer enbart baserat på data från ISI utan att ta hänsyn till sidoeffekterna i form av dyrare och mer begränsad tillgång. 
 Det kan också gälla inom en kommun. Så har t.ex. de stora sats- ningar som gjorts på lärcentra (se i det föregående) och kommunal vuxenutbildning hittills ofta skett utan samordning med folkbibli- oteket på orten, kanske endast på grund av att verksamheterna till- hör olika nämnder. Inriktningen måste vara att lärcentra ska vara en integrerad del i en ordinarie verksamhet och utnyttja den infra- struktur som redan finns i form av bibliotek, informationsförsörj- ning m.m. Detta var tanken bakom statens erbjudande till kommu- nerna om att bli anslutna till Griffin – ett erbjudande som få kom- muner kom att utnyttja bl.a. för att många kommuner ansåg att kostnaderna var för höga, samt att det inte fanns tillräcklig kunskap i kommunerna om bibliotekens behov av en kraftfull uppkoppling (se även avsnitt 4.4). 
 Det måste klargöras vilket ansvar som ligger på de olika aktö- rerna inom informations/bibliotekssystemet. Samarbetet måste på- skyndas för att vi ska kunna möta de krav och utmaningar vi nu står inför och utnyttja de offentliga resurserna på bästa sätt – till gagn för medborgarna och samhällsutvecklingen samt för skatte- betalarnas skull. 
 Utgångspunkten för de insatser det offentliga gör när det gäller informationsförsörjningen ska vara brukarnas/användarnas behov. Vem som är huvudman för en verksamhet ska på sikt inte spela någon roll. 
 359 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Weaver 
  
 Prioriterade åtgärder 
  
 Vissa åtgärder bör vidtas snarast för att påskynda arbetet med en samordnad utveckling av informationsförsörjningen till utbildning och forskning i hela landet. 
  
 För det första  
 behövs det en samordnande myndighet som får det odelade ansvaret för nationell samordning och utveckling av infor- mationsförsörjningen till utbildning och forskning. Det är naturligt att KB får detta ansvar – en myndighet som redan har ett ansvar, kunskaper och erfarenheter på detta område. 
 Kulturrådet har ett övergripande ansvar för utveckling av kom- munal biblioteksverksamhet. Förslaget innebär att KB tar över de uppgifter som Kulturrådet har för stöd till informationsförsörjning till studerande vid folkbiblioteken och att medel motsvarande de Kulturrådet har för ändamålet förs över från utgiftsområde 17 till utgiftsområde 16. Ytterligare medel bör tillskjutas för att KB ska ha möjlighet att utveckla verksamheten i enlighet med vad som före- slås i denna utredning. Samordningen och förändringsarbetet vad gäller informationsförsörjning till studerande ska bedrivas utifrån en helhetssyn och ske med bred representation från alla berörda. Samverkan med Kulturrådet är självklar, liksom med skol- och hög- skolemyndigheter. 
 Förslaget innebär inte att folkbibliotekens ställning i kommu- nerna förändras. Utredningen tar inte heller ställning till hur folk- biblioteken ska klara/organisera de uppgifter som ankommer på dem men förutsätter en utveckling för att kunna ta emot de tjäns- ter som erbjuds. 
 Med en myndighet som också har uppdraget att bistå folkbibli- oteken kommer det att bli enklare att ta tillvara olika studerande- gruppers intressen. Det är angeläget att de samlade lokala och regionala resurserna tas till tillvara på ett effektivare sätt. 
 Det är också angeläget att samordningen mellan biblioteken och de ansvariga för informationsförsörjningen i regionerna ökar. Flera initiativ som har tagits för ökad samverkan kan tjäna som före- bilder. Mer specifikt har frågan om användningen av det så kallade pliktexemplaret blivit aktuell. I samband med utvärderingen av lagen om pliktleverans av dokument i denna utredning (kap. 3) har framförts att pliktexemplaren utöver nationalexemplaret (KB) och reservexemplaret (Lunds universitetsbibliotek) borde tas bort. Detta anser dock inte  
 KB-utredningen. 
  
 360 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Den ursprungliga tanken bakom pliktlagens regler att ett lärosäte i varje region (förutom i Lund, Göteborgs, Linköpings, Stockholms, Uppsala och Umeå universitetsbibliotek) skulle er- hålla ett pliktexemplar var att hela landet skulle ha likvärdig tillgång till det svenska trycket. Pliktexemplaret skulle vara en resurs för regionen. Det är också ett av skälen som  
 KB-utredningen 
  anför för att bibehålla antalet pliktmottagande lärosäten. Det är också ett skäl för att även det digitalt publicerade materialet ska vara till- gängliga vid dessa orter, vilket är det förslag som lämnas när det gäller pliktleverans av material som publicerats på Internet och andra nätverk. Av upphovsrättsliga skäl är fri tillgång i detta fall inte möjlig. KB bör göra en översyn över hur den regionala sam- ordningen fungerar samt komma med förslag om hur den kunde förbättras. 
 Förutsättningarna för samordningen med landstingen (avsnitt 7.8.4) bör diskuteras inom ramen för det långsiktiga uppdrag som föreslås i det följande. Det gäller också KB:s förhållande till de statliga myndigheters bibliotek, som inte är öppna för allmänheten (se avsnitt 7.7.4). 
 Vissa uppgifter som bör ligga på KB följer av vad som föreslagits i det föregående om digitalisering (kap. 5) där en samordnings- funktion behövs, liksom behovet av en tillsynsmyndighet till skydd för boken (se kap. 6). Dessa uppgifter är nationalbiblioteksupp- gifter. Samordnings- och utvecklingsuppgifter i insatsprogrammet för den digitala informationsförsörjningen (Sveriges nätbibliotek) faller vidare naturligt på KB (se avsnitt 7.14). 
  
 Den andra åtgärden  
 är att regeringen så fort som möjligt ger för- utsättningar för att etablera detta svenska nätbibliotek, något som bör vara en prioriterad insats för den vetenskapliga informations- försörjningen. Eftersom utvecklingen inom  
 IT-området 
  går så snabbt och behovet av att ta emot och förmedla den digitala infor- mationen är stort, entydigt och omedelbart bör regeringen inte behöva invänta resultatet av ytterligare utredningar. Förslaget om ett nätbibliotek har utretts av KB – ett arbete som också  
 KB-utred- 
  ningen varit engagerad i och kunnat följa. Behovet framhålls även av SUHF. Förslaget som tagits fram av KB har fått ett positivt mottagande vid universitet och högskolor men även bland många andra som med detta nätbibliotek ser möjligheterna till en bättre spridning av informationsresurser till många fler – på sikt till alla. Detta ligger också i linje med målet för  
 IT-politiken, 
  att Sverige som första land ska bli ett informationssamhälle för alla. 
 361 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Land efter land genomför satsningar på den digitala informa- tionsförsörjningen inom utbildnings- och forskningsområdet. Finland har fastställt en nationell informationspolitik och den har varit utgångspunkt för att organisera informationsförsörjningen till utbildning och forskning. Finland har nu (år 2003) efter några års planeringsarbete i projektform beslutat om ett digitalt bibliotek för informationsförsörjning (FinElib). Även i bl.a. Danmark och Storbritannien har man satsat på den elektroniska informationsför- sörjningen – i Danmark genom Danmarks Elektroniske Forsk- ningsbibliotek (DEF) och i Storbritannien genom JISC (Joint Information Systems Committee). Till skillnad från Finland ligger fokus i Storbritannien på  
 högre  
 utbildning och forskning. Finansie- ringen delas mellan användare och staten. I Finland är det centrala statliga åtagandet stort (se bilaga 9). 
 I Sverige har vi hittills inte satsat lika mycket på centrala initiativ, men nu är tiden inne. Kanske kan vi alla redan om mindre än tio år lösa  
 d-licens 
  (en slags nätlicens för tillgång till information via bredband) på samma sätt som vi nu löser  
 TV-licens, 
  eftersom all vetenskaplig information är kvalitetssäkrad och fritt tillgänglig på nätet, och forskarna/författarna har fått sina kompensationer i forskningsanslagen. 
 Utvecklingen går snabbt, tiden går fort och de omedelbara åtgärder som nu föreslås behöver inte utredas vidare. Intentionerna bakom förslagen om ökad samverkan mellan biblioteken har uttryckts i flera propositioner de senaste åren. Dock bör en strategi och handlingsplaner upprättas  
 för det fortsatta arbetet  
 med att samordna informationsförsörjningen m.m. för att uppnå de mål som ställts upp (avsnitt 7.13.4). Finlands arbete framhålls som förebildligt. 
 362 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 7.13.3 
  
 Kungl. biblioteket som nationell biblioteksmyndighet – förslag 
  
 Förslag 
 : Kungl. biblioteket ges det odelade ansvaret för natio- nell samordning och utveckling av informationsförsörjningen till utbildning och forskning. Det gäller även vissa andra natio- nalbiblioteksuppgifter. Uppgiften omfattar alla offentliga – dvs. offentligt finansierade och tillgängliga – bibliotek. Det utveck- lingsansvar som idag ligger på Kulturrådet när det gäller infor- mationsförsörjning till studerande bör tas över av KB. Denna förändring bör gälla från den 1 januari 2005. 
 Ansvaret för redovisningen av statistik rörande forsknings- bibliotek bör överföras från Kulturrådet till Kungl. biblioteket. Samarbete bör ske med Högskoleverket. 
  
 Bedömningar:  
 Vissa nationalbiblioteksuppgifter följer av de förslag som lämnats om informationssystematiska frågor, be- varandeinsatser, digitalisering etc. 
 KB bör få ansvar för bibliografisk samordning och rådgivning. En handlingsplan bör efter samråd med berörda fastställas för Bibsams verksamhet, i enlighet med mål som fastställs av Riks- 
 bibliotekarien. 
 Systemet med ansvarsbibliotek bör med vissa förändringar behållas. 
 Förutsättningarna för att fler ska kunna omfattas av centralt förvärv av elektroniska informationsresurser bör undersökas. 
 Statistiken rörande forskningsbiblioteken bör förbättras och analysen av utvecklingen bör fördjupas. 
 Initiativ bör tas till ökat samarbete med Högskoleverket i frågor som gäller utvärdering. 
 Universitet och högskolor bör som ett led i det egna kvali- tetsarbetet ta fram långsiktiga planer för informationsförsörj- ning. Dessa bör fastställas av högskolestyrelsen och rapporteras till Kungl. biblioteket. Riktlinjer bör utfärdas av regeringen. 
 Förutsättningarna för att öka den regionala samverkan bör utredas. 
 En översyn bör göras av de s.k. övriga forskningsbibliotekens situation. 
 363 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Skäl för förslag och bedömningar 
 7.13.3.1 Allmänna motiveringar 
 Koncentrationen i det följande ligger på informationsförsörjning och olika aktörers roller. Utifrån medborgarperspektivet ska det offentligt finansierade biblioteksväsendet ses som en gemensam resurs. Detta gör det nödvändigt med en samsyn på den nationella nivån vad gäller informationsförsörjning till utbildning och forsk- ning samt vissa andra uppgifter. 
 Det behövs en ansvarig myndighet på nationell nivå för samord- ning och utveckling av informationsförsörjning. Det är naturligt att KB som redan har ett nationellt ansvar på flera av de områden som nu är aktuella får ett utökat samordnings- och utvecklingsansvar. Samråd ska ske med berörda. Det gäller också vissa andra nationella biblioteksuppgifter. 
 Genom att föra över den del av Kulturrådets ansvar för utveck- lingen vid folkbiblioteken som gäller informationsförsörjning till studerande till KB skapas ett tydligt nationellt ansvar på biblio- teksområdet, och det finns en fackinstans som kan tillgodose alla offentliga biblioteksintressen på detta område. Myndigheten kan skaffa sig en hög kompetens, framför allt när det gäller de områden som är av gemensamt intresse för folk- och forskningsbibliotek. Frågor som i dag inte har någon naturlig plats – för folkbiblioteks- området handlar det framför allt om digitala tjänster – skulle kunna lösas på ett enklare sätt. I dag löses det genom att Kulturrådet genom bidrag stödjer bibliotek – främst länsbibliotek – som tar på sig att verkställa gemensamma uppgifter. 
 Kulturrådet har i dag begränsade möjligheter till drift av sådana tjänster. Kulturrådets uppdrag inom vuxnas lärande har visat att det är möjligt att bygga upp ett brett fungerande nätverk med andra myndigheter, så länge man har gemensamma intressen. Arbetet kommer att förenklas genom att en ansvarig myndighet utpekas. 
 Det finns en gemensam grund för arbetet i en nationell bibliotekspolitik som anger målen för politiken, oavsett biblio- tekstyp. Den är bl.a. manifesterad i bibliotekslagen och pliktlagen. Det finns också ett samverkansorgan – visserligen informellt – för gemensamma frågor i det s.k. Nabis (Nationella bibliotekssam- rådet, se avsnitt 7.12). Existerande och framtida gemensamma resurser som t.ex. Harris och bibliotek.se ska självfallet anpassas för de olika bibliotekstyperna. 
 364 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Särskilda statliga satsningar på studerandes biblioteksservice ska vara öppna att söka för både för forsknings- och folkbibliotek (så länge avsikten är att stärka de studerandes biblioteksservice). I dag gäller det framför allt digitala resurser som t.ex. digitala fråge- tjänster, avgiftsbelagda databaser,  
 e-böcker 
  etc. Detta sker bäst om ansvaret för verksamheten ligger inom en myndighet och KB är redan en myndighet med ett nationellt ansvar på flera av de aktuella områdena. 
 Berörda högskole- och forskningsmyndigheter bör finna former för ett närmare samarbete i syfte att stödja universitet och hög- skolor för att undvika dubbelarbete och för att olika insatser som har samma syfte ska verka i samma riktning. En bra förebild är samarbetet mellan Nätuniversitetet och KB samt andra forsknings- bibliotek vad gäller tjänsten Jourhavande bibliotekarie. Ansvaret för studenternas informationsförsörjning ligger självklart på hög- skolorna, som måste se till att högskolebiblioteken får tillräckliga resurser för denna uppgift. 
 KB bör koncentrera sina insatser på de stora systemfrågorna och informationsförsörjning som kräver nationell samordning. Det gäller t.ex. samordningen av biblioteksdatasystemen i högskolan (kap. 4), stöd till insatser för förenklad samsökning i digitalt publi- cerad information samt samordnad utveckling av högskolans elek- troniska publicering (avsnitt 7.14). Det gäller också vissa nationella biblioteksuppgifter som ligger inom ramen för KB:s roll som nationalbibliotek och statlig biblioteksmyndighet. 
 Behov av åtgärder 
 I det följande ges exempel på uppgifter som utan ytterligare utred- ning bör kunna ingå i KB:s uppdrag som nationalbibliotek. Inne- börden i detta är att KB ska kunna bistå alla offentligt finansie- rade och tillgängliga bibliotek, samt vara policyansvarig myndighet i dessa frågor. I det följande ingår också förslag till förbättringar av nuvarande verksamhet. 
 Förslaget innebär således att KB får ett utökat ansvar för vissa frågor. De frågor som närmast är aktuella är följande: 
 365 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bibliografisk samordning och rådgivning 
 KB bör få ansvaret för riktlinjer och samordning beträffande arbetet med standardiserade namnformer för personer och institu- tioner samt ämnesord enligt Svenska ämnesord, den tesaurus som byggts upp av KB. KB föreslås också få ansvaret för riktlinjer och samordning beträffande format och urval av metadataelement för digitala resurser, och vara rådgivande instans i fråga om textformat som kan stödja automatisk generering av metadata. 
 Detta innebär fastställande av praxis. Det innebär inte att KB ska samordna ämnesordsarbetet generellt, eftersom det finns interna- tionella ämnesordssystem som används inom särskilda områden och där samordning och riktlinjer tas om hand utanför Sverige. Man måste också vara medveten om att BTJ, som katalogiserar åt de flesta folkbibliotek, inte använder standardiserade namnformer för personer eller institutioner (auktoritetsformer) och inte heller använder ämnesord. Katalogiseringen sker efter samma regler men skiljer sig åt på vissa punkter. Samordning sker inom Svensk bibli- oteksförenings kommitté för katalogisering. 
 Standardisering 
 Standardiseringsfrågorna är viktiga bl.a. för den elektroniska publi- ceringen, och samordningsfrågorna spelar en väsentlig roll i det arbetet. 
 Bevarande 
 KB föreslås bli tillsynsmyndighet med anledning av förslaget om lag till skydd för boken samt ansvarig myndighet för rådgivning m.m. i vård och bevarandefrågor (kap. 6 och avsnitt 7.16). 
 Digitalisering 
 KB:s roll gäller i första hand generella frågor rörande digitalisering 
 – dvs. frågor rörande samordning, standardisering och kvalitet samt långtidslagring. Det gäller särskilt vad som följer av det digitalise- ringsprojekt Kulturarv till mångas glädje och nytta som föreslås i betänkandet (kap. 5). 
 366 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Bibsams verksamhet 
 En  
 handlingsplan  
 bör fastställas för Bibsams verksamhet i enlighet med mål som fastställs av Riksbibliotekarien. I detta sammanhang bör övervägas hur Bibsam även ska kunna bistå folkbiblioteken vad gäller informationsförsörjningen till utbildning och forskning. Planen ska vara förankrad hos berörda och göras allmänt känd. Ett förslag har utarbetats av Bibsam (se avsnitt 7.5). 
 Systemet med  
 ansvarsbibliotek  
 initierades på  
 1980-talet 
  och ut- värderades första gången  
 1994-95. 
  Det har nu åter utvärderats av såväl  
 KB-utredningen 
  som av KB. Systemet bör med vissa föränd- ringar behållas men utvecklas så att de projektmedel som tidigare på förhand destinerats till ansvarsbibliotekssystemet i fortsätt- ningen konkurrensutsätts inom ramen för en allmän bidragsutlys- ning. I nuvarande system är storleken på statsbidraget avgörande för bidragets storlek. Det vore en fördel om det vore behovsstyrt i större utsträckning. 
 Det bör också påpekas att det inte är adekvat att använda be- greppet ämne och påstå att systemet är heltäckande. Mer adekvat vore att använda begrepp som ämnesområde och vetenskapsom- råde. De humanistiska och samhällsvetenskapliga områdena är stora ämnesområden och ansvarsbiblioteksuppdraget kunde med fördel fördelas på flera lärosäten, på samma sätt som nu är fallet inom det naturvetenskapliga området. Eventuellt borde en utvärdering göras av var den största kompetensen finns inom ett ämne eller ämnes- område. Därvid kan Högskoleverkets utvärderingar tjäna som ut- gångspunkt. 
 Systemet är inte strikt ämnesrelaterat idag, och behöver inte vara det i framtiden heller. Man kan överväga om systemet bör vara strikt ämnesrelaterat eller om en tvärvetenskaplig inriktning i vissa fall kunde vara av värde. Under en övergångstid, men också mer permanent, kan det vara positivt för ett speciellt område, vilket har varit fallet med ansvarsbiblioteket för  
 kvinno-, 
  mans- och genusforskning i Göteborg. Detsamma kunde nu gälla för lärarut- bildning i enlighet med vad som föreslagits av Umeå universitet (7.4.2). 
 Ansvarsbibliotekens information bör breddas och erfarenheterna göras allmänt kända. 
 Förslaget innebär vidare att KB ska bistå de offentligt finansi- erade och tillgängliga biblioteken vad avser  
 förvärv av elektroniska informationsresurser.  
 För närvarande omfattas endast forsknings- 
 367 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 biblioteken av KB/Bibsams samordnade förvärv av elektroniska informationsresurser. Förutsättningarna för att fler, dvs. även folkbibliotek, ska kunna omfattas av samordnat förvärv av sådana resurser bör undersökas. I praktiken kan konsekvensen bli att KB tar över  
 KULDA-projektet 
  (se avsnitt 7.8.3). Nabis har i december 2003 givit en utredare i uppdrag att undersöka folkbibliotekens behov av elektroniska informationsresurser och förutsättningarna för samverkan mellan KB/Bibsam och folkbiblioteken. Eventuellt bör centrala medel avsättas inledningsvis för folkbibliotekens deltagande, på samma sätt som det engångsbelopp på tio miljoner kronor i stimulansmedel som gick till högskolornas förvärv. På sikt kan det samordnade förvärvet också gälla andra, t.ex. landstingsbibliotek och myndighetsbibliotek. Denna fråga bör övervägas inom ramen för det strategiarbete som föreslås i det följande (se avsnitt 7.13.4). 
 Statistik över forskningsbibliotekens verksamhet  
 har publicerats i Statistik årsbok sedan 1954. Insamlingen och bearbetningen av uppgifterna sköttes först av Kungl. biblioteket, därefter av Forsk- ningsbiblioteksrådet (FBR) och sedan av Delegationen för veten- skaplig och teknisk informationsförsörjning (DFI) i samarbete med SCB. När DFI lades ner 1988 överfördes ansvaret till Kungl. biblioteket och Bibsam. 
  
 Forskningsbiblioteksstatistiken har sedan uppgiftsåret 1980 redovisats av SCB i Statistiska meddelanden, Serie Ku. Från och med 2001 ingår statistiken inte längre i Sveriges offentliga statistik utan rapporteras fristående från Statistiska meddelanden. Bakgrun- den till detta är att Kungl. biblioteket/Bibsam formellt inte är stati- stikansvarig myndighet. Detta ansvar ligger, enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken, på Kulturrådet som är statistikansvarig för området bibliotek. Någon åtskillnad i stati- stiken mellan bibliotek med olika huvudmän görs inte. Statistiken för forskningsbiblioteken redovisas således inte längre någonstans i den officiella statistiken, men det är numera möjligt för statistik- ansvarig myndighet att själv besluta om statistiken ska ingå i den officiella statistiken. Ansvarsfrågorna för de olika statistikpublika- tionerna håller på att ses över. Det naturliga vore att Kungl. biblioteket får ett officiellt bemyndigande att redovisa forsknings- bibliotekens statistik. Det görs lämpligen genom en ändring av SFS 2001:100. Beträffande redovisning av statistiken rörande folkbib- lioteken bör ev. samordning övervägas av KB och Kulturrådet. 
 368 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Statistiken rörande forskningsbiblioteken bör förbättras och analysen av utvecklingen bör fördjupas. Den rapport som nu görs (enl. KB:s instruktion 2 §) omfattar statistik som enligt lärosätena inte ger en rättvisande bild, en mening som KB delar. Detta beror delvis på att underlaget är bristfälligt och disparat. Det är mot den bakgrunden förslaget om ansvaret för statistik ska ses. Arbetet med statistikfrågor bör ske i samarbete med Högskoleverket. 
 Samarbetet bör också öka med Högskoleverket i frågor som gäller  
 utvärdering 
 . I de kvalitetsutvärderingar av ämnen och läro- säten som Högskoleverket ansvarar för är den s.k. akademiska infrastrukturen, dvs. bibliotekets verksamhet, (informationsför- sörjningen) ett viktigt kvalitetskriterium. Bibliotekarier bör i större utsträckning engageras i dessa utvärderingar. KB bör ta initiativ i denna fråga. 
 Eftersom informationsförsörjningen och bibliotekens verksam- het är viktiga för kvaliteten i utbildning och forskning bör läro- sätena ta fram långsiktiga planer för informationsförsörjningen. För att markera frågans vikt bör regeringen fastställa riktlinjerna och planerna fastställas av högskolestyrelsen. Planerna bör rap- porteras till KB för att utgöra underlag för en samlad bild av infor- mationsförsörjningen i högskolan. Denna uppgift ingår redan i KB:s uppdrag. 
 Regionala frågor 
 Regionernas samlade biblioteksresurser bör användas så att de offentliga resurserna utnyttjas bättre – för brukarnas bästa. 
 Det regionala samarbetet bör utvärderas och förslag tas fram om hur den regionala samverkan skulle kunna stärkas. Inriktningen bör vara att de regionala biblioteken får en starkare samordnande roll. Samarbetet mellan folkbiblioteken och högskolebiblioteken i regionerna bör öka. I sammanhanget bör också beaktas vad som föreslagits i avsnitt 3.6 om att KB bör utreda om det är möjligt att överlåta de pliktexemplar som lärosätena utan bevarandeansvar har fått till läns- eller folkbiblioteken. 
 Enligt instruktionen (1 §) har KB ett samordningsansvar för forskningsbiblioteken i Stockholmsregionen. Bakgrunden till detta ges i avsnitt 2.3. I samband med att samarbetet i Stockholms- regionen utreds bör belysas om KB ska ha något särskilt sam- ordningsansvar i Stockholmsområdet. 
 369 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Några exempel på regional samverkan mellan folk- och forsk- ningsbibliotek skulle kunna vara samordnad regional informa- tionsförsörjning, gemensamt lånekort, låntagarutbildning, fortbild- ning för bibliotekspersonal, gemensamma digitala resurser och digitalisering av samlingar. Lånecentralerna skulle också kunna fungera som en resurs i sammanhanget genom fortbildnings- insatser. Länsbiblioteken har en unik möjlighet att samla de olika biblioteken i regionen. De kan vara pådrivande i en regional sats- ning på utbildning och livslångt lärande. För att de ska kunna ta på sig denna roll krävs en förstärkning av anslaget för regional biblio- teksutveckling. De regionala bidrag som avser regional utveckling inom det nu aktuella området informationsförsörjning till utbild- ning och forskning bör föras över från Kulturrådet till Kungl. bib- lioteket. 
 En förstärkning av folkbibliotekens service till högskolestude- rande skulle få dubbla effekter: dels skulle den studerande kunna få en adekvat biblioteksservice på sin hemort, dels skulle folkbibliote- Hernandez kunna fungera som incitament för andra besökare att studera – dvs. de skulle kunna utgöra en lärande miljö i sig. Detta är helt i linje med folkbibliotekens ursprungliga idé som folkbildande in- stitutioner. 
 Vissa övriga frågor 
  
 En  
 översyn  
 bör göras av de s.k.  
 övriga forskningsbibliotekens situa- tion.  
 Det gäller i första hand biblioteken vid våra museer och kulturarvsinstitutioner. Som framgått av det föregående (7.3.5) be- finner sig dessa i ett trängt läge – ofta i en moderinstitution med ett annat uppdrag än att betjäna forskare och studenter och med knappa resurser. Dessa bibliotek besitter litteratur som är viktig för utbildning och forskning. En del av den aktuella litteraturen finns bara tillgänglig där. 
  
 De  
 juridiska frågorna  
 på biblioteks- och informationsområdet är och blir alltmer komplicerade. De kräver såväl mycket goda kun- skaper som erfarenheter. För många bibliotek/lärosäten är det inte möjligt att ha sådan kompetens. Det är en fördel om denna kompetens koncentreras till en myndighet för att kunna utnyttjas av dem som inte har den själva och i juridiska frågor som kräver samordning. KB:s resurser behöver förstärkas för bevakning och rådgivning i juridiska frågor, bl.a. för att möta de ökande behoven. 
 370 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 Analys av  
 behovet av utbildning och forskning  
 inom biblioteks- och informationsområdet är ett arbete som i fortsättningen bör ske i samarbete mellan ansvariga högskole/forskningsmyndigheter, KB, Riksarkivet och Kulturrådet. 
  
 Beträffande  
 kurser och konferenser inom verksamhetsområdet  
 så bör även folkbibliotekens behov och intressen kunna tillgodoses. 
  
 I KB:s uppgift ingår också att undersöka behovet av och ta initiativ till  
 utvecklingsinsatser  
 och  
 utredningar av nationellt intresse  
 vad gäller informationsförsörjning och andra biblioteksuppgifter som ligger på ett nationalbibliotek. 
  
 7.13.4 
  
 Uppdrag att utarbeta en långsiktig strategi – förslag 
  
 Förslag:  
 Kungl. biblioteket bör få regeringens uppdrag att ut- arbeta en långsiktig strategi och en handlingsplan för fortsatt nationell samordning och utveckling av informationsförsörjning till utbildning och forskning samt andra nationella biblioteks- uppgifter. Arbetet bör bedrivas i ett helhetsperspektiv och med bred representation från berörda. Handlingsplanen bör redo- 
  
 visas till 
  
 regeringen 
  
 (Utbildningsdepartementet) 
  
 senast 
  
 31 december 
  
 2005. En 
  
 delrapport bör lämnas 
  
 senast 
  
 31 december 2004. 
  
 Skäl för förslagen 
 7.13.4.1 Allmänna motiveringar 
 Biblioteken i landet förvaltar en gemensam nationell informations- och kunskapsbas och ett nationellt kulturarv. Det är angeläget att den nationella utveckling som inletts och som kommer att stärkas genom förslagen i detta betänkande kan fortsätta. Fördjupade analyser behöver göras av förutsättningarna för andra än de offent- ligt finansierade och tillgängliga biblioteken (t.ex. myndighetsbib- lioteken) att få tillgång till KB:s tjänster. De kontakter som KB- utredningen inlett med företrädare för Svenskt näringsliv och några företag bör fördjupas. 
 I det föregående har vissa åtgärder föreslagits, som kan och bör vidtas utan ytterligare utredning. Nu gäller det att utreda de vidare förutsättningarna för en ökad samordning i biblioteksväsendet med 
 371 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 tonvikt på informationsförsörjning inom utbildnings- och forsk- ningsområdet och hur fler intressenter ska kunna omfattas av KB:s ansvar och uppgifter som central biblioteksmyndighet. Från såväl högskolebibliotekssidan som folkbibliotekssidan betonas helhets- syn och långsiktighet. 
 Sveriges universitets- och högskoleförbund (SUHF) har i tidigare nämnd rapport (kap. 1) föreslagit olika åtgärder rörande informationsförsörjning. SUHF:s styrelse har beslutat att tillsätta en arbetsgrupp med uppdrag att bevaka och befrämja nationella insatser för nationell informationsförsörjning. I denna ingår även Riksbibliotekarien. Gruppens mandatperiod sträcker sig fram t.o.m. 2006. 
 Föreningen Sveriges Länsbibliotekarier har som tidigare nämnts, genom länsbibliotekarierna vid Regionbibliotek Västra Götaland, Regionförbundet i Kalmar län och länsbibliotekarierna i Dalarna, Värmland och Västernorrlands län, till regeringen framfört följande: Initiativ bör tas på central nivå för att utreda möjlig- heterna för ett bättre bibliotekssamarbete på lokal, regional och central nivå. Föreningen anser att det behöver formuleras en tydlig målsättning för biblioteksväsendet som helhet och en strategi för att uppnå den. 
 7.13.4.2 Syfte och övergripande mål 
 Det behövs en nationell strategi och en handlingsplan för det fort- satta och långsiktiga arbetet för att uppnå de övergripande mål som ställts upp för informationsförsörjning till utbildning och forsk- ning. Det övergripande målet är att informationsförsörjningen till utbildning och forskning ska samordnas och utvecklas så att den blir likvärdig för studerande, forskare och allmänhet i hela landet. 
 Samordningen ska leda till bättre resursutnyttjande och effekti- vitet i bibliotekssystemet och informationsförsörjningen. Strategin måste göras synlig och förankras. 
 Insatserna ska leda till att de övergripande målen uppnås, nämligen att stärka landets kunskapsuppbyggnad och därmed till- växten, att utjämna regionala skillnader och stärka demokratin samt att uppnå ett effektivt utnyttjande av de offentliga resurserna. För att detta ska uppnås måste den enskilde låntagaren i hela landet få god och likvärdig biblioteksservice, och den enskilde medborgarens tillgång till information vara säkerställd. 
 372 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Slutligen är det nödvändigt att finna former för samordning mellan berörda och att resurserna samordnas för att kunna utnytt- jas effektivt. 
 7.13.4.3 Arbetets inriktning 
 Vid arbetet med handlingsplanen ska inriktningen vara ett 
 internationellt perspektiv 
 helhetsperspektiv 
 och ett brukarperspektiv 
 Hänsyn måste tas till att olika politikområden är berörda – de ut- bildnings-  
 kultur-, 
  närings- och socialpolitiska områdena. Jämlik tillgång till information till utbildning och forskning är också en demokratifråga. 
 Som tidigare framhållits är det viktigt att hela landets biblioteks- väsende ses som ett sammanhängande system, där bibliotek av olika typer (forskningsbibliotek, folkbibliotek etc.) samverkar. Offent- ligt stödda bibliotek ska ses som en gemensam resurs, oavsett huvudman. Staten ska stödja och ta initiativ till metod- och utveck- lingsverksamhet och gemensamma nätverk. Samverkan bör ske mellan biblioteken och satsningar på det livslånga lärandet. Verk- samheten vid lärcentra bör utvärderas som underlag för ställnings- taganden till den fortsatta utvecklingen. 
 Eftersom statens uppgift inom folkbiblioteksområdet är att utjämna, utveckla, samordna samt företräda biblioteken i olika sammanhang bör det vara en fördel om det är samma myndighet som har ett samordningsansvar inom forsknings/högskoleområdet, En god informationsförsörjning förutsätter hybridbibliotek, dvs. att traditionell biblioteksservice fungerar tillsammans med 
 digitala tjänster. 
 När det gäller kvalificerad vetenskaplig  
 digitalt publicerad infor- mation (information via elektroniska källor)  
 bör inriktningen på sikt kunna vara följande: 
 Folkbibliotek och lärcentra som är närmaste stödmiljöer för distansstuderande bör ha tillgång till samma vetenskapliga infor- mation som studerande på högskoleorterna. Även anställda inom myndigheter och organisationer behöver i ökad utsträckning till- gång till kvalificerad vetenskaplig information via elektroniska 
 373 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 källor. Med relativt små insatser kan förutsättningarna för forsk- ning, utveckling och livslångt lärande väsentligt förbättras. 
 Nya modeller bör övervägas för förvärv och finansiering av ett gemensamt basutbud av elektroniska resurser, som är tillgängligt vid alla högskolor, folkbibliotek, lärcentra, landsting, myndigheter och till högskolorna anknutna utvecklingsföretag, t.ex. inom regionala innovationssystem. En sådan investering i akademisk infrastruktur för innehåll är lika viktig som utbyggnaden av den tekniska kapaciteten. Det utgör en anpassning av informationsför- sörjningen till en verklighet där forskning och högre utbildning överskrider de enskilda högskolornas gränser. 
 En anställning eller tillhörighet i utbildningssystemet bör inte vara avgörande för vilken information man har tillgång till. Offent- ligt finansierad information (forskningsresultat från offentligt finansierad forskning) bör på sikt bli tillgänglig för alla. På så sätt skulle t.ex. den som avslutat sina studier vid högskolan och börjar en anställning kunna behålla anknytningen till forskningsfronten inom sitt område. Den som går i pension från ett lärosäte klipps inte av från yrkeslivet genom att tillgången till relevant information bryts, utan kan fortsätta t.ex. sin forskning till glädje för den en- skilde och samhället. 
 De enskilda bibliotekens självständighet och profiler är en viktig utgångspunkt, liksom hänsynen till den kommunala självbe- stämmanderätten. 
 7.13.4.4 Hur ska arbetet bedrivas? 
 KB bör få uppdraget att utarbeta handlingsplanen för det långsik- tiga arbetet med samordning i det offentligt stödda biblioteks- väsendet. Detta är naturligt eftersom KB är den centrala myndig- heten på biblioteksområdet. Utgångspunkter och inriktning för gruppens arbete bör vara vad som framhållits i det föregående. Nabis – förstärkt med de intressen som inte är företrädda där – bör kunna utgöra referensgrupp. Det är viktigt med en allsidig representation för berörda. Det är också viktigt att berörda myndigheter från olika områden engageras i detta arbete. Det gäller självfallet Kulturrådet och Vetenskapsrådet, men också fack- myndigheter på andra områden än utbildnings- och kulturom- rådena. Detta är också en fråga för KB:s styrelse. KB bör vara den 
 374 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 samordnande myndigheten, och uppdraget till KB bör ges av regeringen. 
 Under hand uppkommande uppdrag/förslag kan fortlöpande, om det befinns lämpligt, underställas regeringen med förslag till beslut för att fastställas i regeringsbeslut (i form av t.ex. reglerings- brevet). 
 Handlingsplanen bör redovisas till regeringen senast den 31 december 2005 för regeringens fortsatta ställningstaganden. En delrapport bör lämnas den 31 december 2004. 
  
 7.14 
  
 Ett nationellt insatsprogram för digital informationsförsörjning till utbildning och forskning (Sveriges nätbibliotek) – förslag 
  
 Förslag:  
 Statsmakterna bör skyndsamt vidta nödvändiga åtgär- der till stöd för ett nationellt insatsprogram för digital informa- tionsförsörjning till utbildning och forskning (Sveriges nätbibli- otek). 
 Stödet bör bl.a. avse insatser för förenklad samsökning av digitalt publicerad information samt för samordnad utveckling av högskolans digitala publicering. 
 Programmet bör genomföras i nära samarbete med berörda parter, dvs. universitet och högskolor och deras bibliotek, läns- och folkbibliotek, forskare och studerande samt berörda myn- digheter och organisationer. 
 Ansvaret för administration och samordning av utvecklings- programmet bör ligga på KB. 
 Den övergripande styrningen bör ske genom en av regeringen tillsatt styrgrupp. 
 Medel bör tillföras för ändamålet. 
 Skäl för förslaget 
  
 7.14.1 
  
 Inledning 
  
 Det är hög tid att vi organiserar vår digitala vetenskapliga informa- tion så att den blir åtkomlig och betryggande lagrad för framtiden. 
 Det finns ett starkt behov hos studenter och forskare att få samlade ingångar till det rika och varierade utbud av nätbaserad 
 375 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 information som biblioteken tillhandahåller. Den tekniska utveck- lingen ger allt bättre förutsättningar för en nationell samordning. System som betjänar alla universitet kan drivas på ett ställe, infor- mation som skapas för ett sammanhang kan användas i andra ramar. Alla möjligheter att spara genom samordnade lösningar bör tillvaratas (SUHF). 
 Idag ligger stora delar av den digitalt publicerade vetenskapliga litteraturen på servrar i landets alla bibliotek utan inbördes sammanhang – utan att någon har ansvar och resurser för att samla in (se förslag i kap. 3 om pliktlag och digitalt publicerat material) sortera och göra materialet sökbart och arkivera/lagra det för framtiden. I många andra länder har statsmakterna satsat på att bygga upp nationella digitala bibliotek. Vi kommer alltmer att hamna på efterkälken och få en relativt sämre informationsförsörj- ning till forskning och utbildning eftersom våra insatser i jäm- förelse med andra är för svaga och dåligt samordnade. 
 Sverige har en rad goda förutsättningar – bra forskning, bra system, goda tekniska förutsättningar och kunniga människor. Vi är en framstående  
 IT-nation, 
  men vi har administrativa problem – samordningsproblem som snarast bör lösas. Beredskapen och intresset för detta är nu stort. Många länder har redan byggt sina digitala bibliotek. Som exempel kan nämnas Finland med FinElib och Danmark med DEF (Danmarks Elektroniske Forskningsbib- liotek). 
 För att Sverige ska kunna ligga i täten som kunskapsnation måste staten satsa på att utveckla informationsförsörjningen till utbild- ning och forskning åtminstone i nivå med våra grannländer och andra europeiska länder. Både högre utbildning och forskning växer snabbt och ställer nya krav på informationsförsörjningen, som genomgår en snabb omvandling framdriven av  
 IKT-utvecklingen. 
  För forskares och studenters dagliga arbete har en väl fungerande informationsförsörjning stor betydelse. De insatser som behöver göras för att Sverige ska kunna följa med i utvecklingen på detta område är försumbara i förhållande till de totala kostnaderna för högre utbildning och forskning. 
 Det är inte frågan om att bygga ett nationellt digitalt bibliotek från ett nolläge. Det finns en rad existerande tjänster och insatser som det går att bygga vidare på och samordna. Det finns dock ett relativt stort utvecklingsbehov för att åstadkomma standardisering av alla de tjänster som växer fram och för att höja kvaliteten på tjänster genom att ta tillvara ny teknik. Det finns ett stort behov av 
 376 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 satsningar för att fylla nya tjänster med innehåll samt för att mark- nadsföra dem. Det går att få ett mått på storleksordningen på dessa behov genom att titta på de satsningar som görs eller redan gjorts i andra länder. 
  
 7.14.2 
  
 Bakgrund 
  
 Utredning och förankring 
 KB har under senare år undersökt förutsättningarna för att bygga upp ett nationellt digitalt bibliotek, och under tiden som  
 KB-ut- 
  redningen arbetat genomfört en utredning och lagt fram ett förslag för diskussion. (Smith: Sveriges nätbibliotek – ett samlat insatsprogram för ett svenskt digitalt bibliotek för högre utbildning och forskning. Bibsam  
 2003-09-01). 
  I utredningen ges bakgrund och skäl för en sådan satsning. Därutöver diskuteras tänkbara mål, målgrupper, insatsområden, finansieringsbehov och organisation. Synpunkter på förslaget har inhämtats från bl.a. universitet och högskolor, från  
 Bibsam-rådet, 
  Bibsams arbetsgrupp för nätbaserat lärande (BIBNÄT) samt SUHF (inom ramen för förbundets ut- redning om bibliotekens framtidsfrågor). 
 Slutsatsen av dessa diskussioner har varit att det finns en positiv grundinställning till att gå vidare men vissa frågor behöver precise- ras och diskuteras vidare med berörda. KB har under hösten 2003 gått vidare med ett fortsatt utrednings- och förankringsarbete för att förbereda genomförandet av insatsprogrammet så att inga hinder föreligger inför statsmakternas ställningstaganden. 
 Upphandling av portalprogramvara 
 Libris upphandling av portalprogramvara och en länkserver pågår och KB räknar med att kunna implementera dessa produkter både nationellt och lokalt under 2004. De kommer att ge helt nya tekniska förutsättningar för ett samordnat utnyttjande av varierande slag av informationsresurser: kataloger,  
 e-tidskrifter, 
  databaser, fulltextsamlingar och ämnesportaler – både kommersiellt tillhandahållna och fritt tillgängliga  
 e-resurser. 
  
 Det mest framträdande motivet för införskaffandet är att för- bättra sökmöjligheterna i de elektroniska resurser som högskolorna förvärvat för forskare och studenter genom den av KB/Bibsam 
 377 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 samordnade licensverksamheten. Detta rör sig om cirka 3 500 e- tidskrifter och ett stort antal bibliografiska databaser och uppslags- verk till en samlad kostnad för högskolorna på cirka 100 miljoner kronor. Man kommer att kunna strukturera dessa resurser för olika användargrupper och ge ökade möjligheter för användarna att skapa personliga ingångar. Någon form av behörighetskontroll – autenticering – på nationell nivå kommer också att ingå. 
 Upphandlingen ger spännande möjligheter men reser också nya frågor kring tjänstekoncept och organisatoriska ramar för att på bästa sätt utnyttja dessa programvaror. Nya tjänster och resurser knyts till Harris. Ska man då tala om Harris med en tilläggstjänst, om Harris i en vidare mening eller om ett nytt koncept där Harris nuvarande tjänster ingår som en del under ett bredare paraply? 
 Samarbete mellan KB och Sveriges nätuniversitet 
 KB/Bibsam genomförde, på anmodan av Utbildningsdepartemen- tet, redan våren 2002 en utredning om biblioteksservice till Sveriges nätuniversitet.  
 Biblioteksservice till Sveriges nätuniversitet. Förslag till åtgärder  
 lämnades till departementet den 31 maj 2002. I skrivel- sen föreslogs ett utvecklingsprogram för nätbaserade tjänster samlade inom en särskild biblioteksportal för Sveriges nätuniversi- tet. Förslaget väckte ett uttalat intresse hos departementet men fick till sist av statsfinansiella skäl inget ekonomiskt stöd i budget- propositionen utan enbart ett positivt omnämnande. 
 Samarbetet mellan KB/Bibsam och Sveriges nätuniversitet har under perioden utvecklats mycket bra och bl.a. resulterat i att KB/Bibsam administrerar ett stort projekt – Jourhavande bibliote- karie – som finansieras av Myndigheten för Sveriges nätuniversitet. Myndighetens generaldirektör ingår både i  
 Bibsam-rådet 
  och i Bibsams arbetsgrupp för nätbaserat lärande (se bilaga 5). 
  
 7.14.3 
  
 Vision – mål – strategi 
  
 När de vetenskapliga biblioteken redan i slutet av  
 1800-talet 
  skapade en gemensam accessionskatalog (AK) var detta ett stort steg. Denna har sedan utvecklats till dagens Harris. Under de senaste tio åren har mängden digitala tjänster och resurser som byggts upp och tillhandahålls på olika nivåer inom biblioteksväsen- 
 378 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 det ökat oerhört snabbt. Detta innebär både ökade svårigheter för användarna att hitta relevant information och till vissa delar en kostsam dubblering av utvecklingsinsatser. 
 Vi behöver ett nationellt digitalt bibliotek i Sverige för att: 
  
 ge en mer samlad och användarvänlig tillgång till all relevant, kvalificerad digital information för studenter och forskare 
  
 bättre föra ut den information som skapas inom lärosätena, i form av forskningspublikationer, läromedel och elektroniska bibliotekstjänster 
  
 bättre utnyttja de samlade medel som högskolorna investerar i informationsförsörjning genom ökad samordning och effektivisering 
  
 utveckla en hög  
  
 FoU-kompetens 
  i Sverige inom området digitala bibliotek 
 Övergripande mål 
  
 Stärka landets kunskapsuppbyggande och utjämna regionala skillnader – likvärdig och fri tillgång till information för utbild- ning och forskning är en central fråga för hela landets utveck- ling 
  
 Öka produktiviteten i svensk högre utbildning och forskning genom en mer effektiv informationsförsörjning. 
  
 Stärka Sveriges ställning som internationell vetenskapsnation genom att synliggöra svensk forskning 
  
 Mål 
 Att med utgångspunkt från användarnas behov, vedertagen standard och öppna format befrämja uppbyggnad och tillgänglig- görande av elektroniska informationsresurser 
  
 ge  
  
 utökad tillgång  
 både till fritt tillgänglig och kommersiellt till- handahållen information 
  
 göra elektronisk information  
  
 lättillgänglig  
 för svenska forskare och studerande. Befrämja utveckling av funktionella lösningar för en samordnad återsökning och hantering av elektroniska informationsresurser 
 379 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 understödja en effektiv och  
  
 kunnig användning  
 av elektroniska informationsresurser och tjänster hos svenska forskare och studerande 
  
 för att garantera  
  
 långsiktigt bevarande  
 och tillgång till digital information (avsnitt 6.8) 
 Strategi 
 Handlingsplaner ska upprättas för att genomföra det insatsprogram som föreslagits. Målet är att det digitala biblioteket ska vara fullt utbyggt år 2008. 
  
 7.14.4 
  
 Vad är ett nationellt digitalt bibliotek? 
  
 Det finns en rad olika definitioner av digitala, elektroniska och virtuella bibliotek. Begreppen används om varandra och med olika täckning. Utredningen väljer att utgå från den norska definitionen Norsk digital bibliotek (se bilaga 9), här översatt utan väsentliga förändringar: 
 Ett digitalt bibliotek är En organiserad samling av tjänster och innehållsresurser som ger användare tillgång till information i digi- tal form förmedlad över ett datanät. Sådan tillgång kan också gälla  
 icke-digitalt 
  innehåll. Det förutsätts att brukarna ska kunna upp- fatta tjänster och innehållsresurser som ett enhetligt system även om de skapas av olika leverantörer, har olika fysisk form och i utgångsläget inte är koordinerade. De olika resurserna i det norska digitala biblioteket ska kunna samverka med hjälp av precist definierade och standardiserade gränssnitt. 
 Observera att man här inkluderar tillgång till  
 icke-digitalt 
  inne- håll. Begreppet digitalt bibliotek kan tolkas så att det bara gäller tillgång till digitala resurser. En viktig utgångspunkt är att vi under överskådlig tid kommer att ha både samlingar av tryckta arbeten och digitala resurser och att våra användare kommer att vilja ha till- gång till båda kategorierna. Men denna tillgång kommer däremot att förmedlas genom en nätbaserad, digital katalog. Vi ser också att de digitalt födda resurserna växer i relativ betydelse, mest slående nu vad gäller vetenskapliga tidskrifter. 
 Ett nationellt, digitalt bibliotek kan samtidigt, och med viss rätt, uppfattas både som 
 380 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 en nationell portal 
 en samordnad infrastruktur 
 en ram för ett samlat nationellt utvecklingsprogram 
 Det är viktigt att understryka att det inte enbart rör sig om att in- foga existerande nätbaserade tjänster och resurser i en nationell portal även om detta är ett viktigt mål. Det mer övergripande syftet är att skapa en infrastruktur där det är lättare att koppla ihop olika informationsresurser och tjänster för olika målgrupper. Ett natio- nellt utvecklingsprogram är verktyget för att skapa innehåll och väl samordnade tjänster. 
 De samlade tjänsterna och resurserna i ett nationellt, digitalt bibliotek ska inte bara kunna nås genom en nationell ingång. Det ska också finnas lokala (t.ex. högskolewebbplats), ämnesspecifika (t.ex. ämnesportaler) och kanske materialspecifika (t.ex. bilddata- baser) ingångar till samma resurser eller delmängder av dem. 
 Det nationella digitala biblioteket kommer i första hand att innehålla information som är fritt tillgänglig för alla eller informa- tion som är tillgänglig för flertalet högskolor genom gemensamma avtal. Men det kan vara en värdefull information för användarna att känna till förekomsten även av de informationsresurser som enbart är tillgängliga för enskilda högskolor genom lokala licensavtal. Att strukturera ingångar utifrån dessa skilda behörigheter är en viktig utvecklingsuppgift. 
 Deltagare, intressenter och KB:s roll 
 Universitets- och högskolebiblioteken och KB är med sina resurser och sin kompetens centrala deltagare i ett nationellt digitalt biblio- tek. Därutöver kan övriga forskningsbibliotek och folkbiblioteken också spela en viktig roll. Viktiga intressenter och kanske även deltagare i vissa fall är bl.a. Myndigheten för Sveriges nätuniversi- tet, Vetenskapsrådet, Rådet för högre utbildning, Högskoleverket och SUHF. 
 Resurserna i ett nationellt elektroniskt bibliotek kan skapas av alla deltagare – liksom i fallet Harris – eller tillföras utifrån antingen genom avtal med kommersiella leverantörer eller genom att man gör urval av fritt tillgängliga webbresurser. Ansvaret för publika tjänster kan ligga på en eller flera deltagare i det digitala nationella biblioteket och i viss mån även utanför. Så har KB t.ex. ett tydligt 
 381 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 driftsansvar för Harris, medan ansvaret för en kooperativ, digital referenstjänst kanske ska ligga på ett konsortium av högskolebibli- otek som samordnas av något bibliotek och rent tekniskt ligger på en server hos en kommersiell leverantör. 
 Ett nationellt, digitalt bibliotek är ett gemensamt åtagande för alla berörda bibliotek där KB som nationalbibliotek spelar en sam- ordnande roll. 
  
 7.14.5 
  
 Behov av en samlad satsning 
  
 7.14.5.1 Användarnas behov 
 Allmänt 
 Det oerhört snabbt växande och rikt varierade utbudet av elektro- nisk information gör att användarna har ett behov av mer samlade och strukturerade ingångar med möjlighet att skapa personliga vyer. Det är huvudskälet till den snabba framväxten av portaler på alla områden. 
 De studerandes behov 
 De studerandes behov av samlad information har drivit fram en utveckling av särskilda studentportaler vid högskolorna men också stora portalsatsningar på nationell nivå i form av regeringens upp- drag till Myndigheten för Sveriges nätuniversitet att skapa en portal för  
 IT-baserad 
  distansutbildning. Studerande inom Sveriges nät- universitet har särskilt stora behov av nationellt samordnade, nät- baserade bibliotekstjänster. Även studenter inom högskoleutbild- ning på campus har växande behov av sådana tjänster, dels därför att deras utbildningar i allt högre grad blir nätbaserade, dels därför att alltfler av dem kombinerar studier med arbete och behöver arbeta hemifrån. Rent allmänt är studenterna hemmastadda med att hämta information på nätet. Om den kvalitetsbestämda informa- tion som biblioteken förmedlar inte är synlig och lätt tillgänglig på nätet finns en risk att studenterna i högre grad använder digitalt publicerad information av sämre kvalitet som underlag för sitt lärande. 
 382 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 Forskarnas behov 
 Även forskarna har växande behov av samlade nätbaserade ingångar till relevant vetenskaplig information. Idag är informationen spridd på bl.a. bibliotekskataloger, bibliografiska databaser av olika slag samt  
 e-tidskrifter 
  i paket från skilda utgivare. 
 En aktuell brittisk utredning från the Research Support Libraries Group (RSLG, bilaga 9) gjorde 2001/2002 en stor studie av brittiska forskares informationsbehov och informationsvanor som finns att se på http://www.rslg.ac.uk. Man fann entydigt att infor- mation tillgänglig online blir allt viktigare inom alla discipliner och att man behövde bättre verktyg för att identifiera och lokalisera forskningsinformation. Forskningen särskilt inom naturvetenskap, medicin och teknik är idag också alltmer beroende av kraftfulla datanät, nätbaserad kommunikation och tillgång till omfattande faktadatabaser, t.ex. inom genomforskning och astronomi. Detta måste mötas av en lika välorganiserad informationsförsörjning och kunna kopplas ihop med denna. 
 Allmänheten 
 Här är det frågan om mycket varierade behov av kvalificerad digital information hos människor i deras yrkesverksamhet, i alla former av livslångt lärande och t.ex. i samband med intresset för den egna hälsan eller engagemang i samhällsfrågor. De skulle sannolikt ha glädje av en mer samlad överblick över den digitala information som finns tillgänglig för högre utbildning och forskning. För när- varande får de direkt tillgång till den växande andelen fritt tillgäng- liga elektroniska resurser och kan därutöver t.ex. via fjärrlåne- systemet eller  
 walk-in-use 
  nå de delar som har begränsat tillträde med nuvarande licensavtal. 
 7.14.5.2 Behov av samordning 
 Kostnadsutvecklingen 
 De svenska högskolebiblioteken har med stor kraft byggt upp digitala bibliotek för sina användare, med en rad elektroniska resur- ser och nätbaserade tjänster. Detta kräver stora personalinsatser, hög kompetens och god teknisk utrustning. Utvecklings- och 
 383 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 driftskostnaderna är höga. I ett läge med stora åtstramningar inom högskolan finns det därför ett växande intresse för att spara genom samordnande lösningar. Den gemensamma upphandlingen av portalprogramvara och länkserver för både nationellt och lokalt bruk är ett tydligt tecken på detta. I framtidsdiskussionen inom Harris ledningsgrupp finns också idag en bred uppslutning kring tanken på att de funktioner som idag ingår i de lokala biblioteks- systemen i en inte alltför avlägsen framtid skulle kunna ingå i ett centralt system. 
 Den tekniska utvecklingen 
 En pådrivande faktor är att den tekniska utvecklingen ger allt bättre förutsättningar för samordnade lösningar, som samtidigt är distribuerade. System som betjänar alla universitet kan ligga på ett ställe och information som skapas för ett sammanhang kan, om den följer standarder, användas i andra sammanhang. Det finns allt bättre förutsättningar att kombinera en effektivisering genom sam- ordning med en tydlig lokal profilering. 
 Den elektroniska publiceringen 
 Ett annat område med växande behov av samordning är universitet och högskolors egen elektroniska publicering av både vetenskapliga arbeten, studentarbeten och läromedel. En ökad samordning skulle ge användare både nationellt och internationellt en bättre och mer samlad tillgång produktionen vid de svenska universiteten och hög- skolorna. Den skulle också ge lärosätena större möjlighet att pro- filera sig och nå ut samt innebära en mer effektiv resursanvändning. Vidare krävs en bättre samordning för att lösa frågor kring digitalt långtidsbevarande och tillgänglighet. 
 Digitaliseringen av kulturarvet 
 Digitaliserat material kommer att bli en allt viktigare resurs i ett nationellt digitalt bibliotek. Ett samarbete kring digitalisering har utvecklats inom det vidare  
 ABM-området. 
  (se kap. 5). 
 Det finns ett stort behov av digitalisering inom hela  
 ABM-om- 
  rådet. Sådana insatser vänder sig till betydligt bredare målgrupper 
 384 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 än enbart studenter och forskare, och därför bör sådana insatser i första hand få stöd i andra former än inom det utvecklingsprogram som här föreslås. Digitalisering mer exklusivt inriktad på forsk- ningsmaterial liksom utvecklingen av samarbete mellan KB och universitets- och högskolebiblioteken borde dock höra hit. Likaså måste en ökad standardisering för den elektroniska publiceringen också vara samordnad med standarder för digitaliserade dokument eller andra informationsobjekt. 
 Kommersiella  
 e-resurser 
  
 Licensavtalen för kommersiellt tillhandahållna  
 e-resurser 
  är idag väl samordnade inom högskolesektorn. Däremot finns påtagliga sam- ordningsbehov angående tillgång till kommersiella  
 e-resurser 
  utanför högskolorna. Ett mer utvecklat samarbete krävs mellan universitets- och högskolebibliotek, kommuner/folkbibliotek, landstingen/sjukvården och lärcentra. Vidare kan en breddning av upphandlingen till andra slag av elektroniska resurser, som t.ex. e- böcker, bli aktuell. Ett nationellt digitalt bibliotek kan ge en ram för en fortsatt utveckling inom detta område. 
 Portaler 
 S.k.  
 ämnesportaler  
 har utvecklats av en rad bibliotek till stor del med stöd av Bibsam. En ämnesportal ger en strukturerad ingång till kvalitetsbestämda webbresurser, i huvudsak ett urval av fritt till- gängliga webbplatser, inom ett ämne. Ett utredningsarbete har ge- nomförts angående möjligheter för att samordna dessa både för att skapa mer attraktiva tjänster och för att effektivisera arbetet. 
 Man behöver gå vidare genom att närmare undersöka om det går att inom en allmän biblioteksportal knyta ihop innehållet i de nu- varande ämnesportalerna med t.ex. fritt tillgängliga akademiska fulltextpublikationer och licensavtalsbaserade kommersiella data- baser och  
 e-tidskrifter. 
  Syftet skulle vara att ge användarna en samlad ingång till allt tillgängligt material inom ett givet ämnes- område. 
 Genom projektet  
 Jourhavande bibliotekarie  
 (och folkbibliote- kens motsvarighet  
 Fråga biblioteket 
 ) skapas förutsättningar att samordna digital referenstjänst på nationell nivå. En sådan tjänst 
 385 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 kan bli en viktig service och få en naturlig placering på en nationell biblioteksportal. 
 Självstudier 
 Webbaserade självstudiekurser och guider i informationssökning är ett område där en ökad samordning borde ge fördelar. Vi vet ännu ganska lite om hur sådana tjänster används och hur de borde ut- vecklas. Idag ser studenten i första hand de eventuella sådana tjänster som kan finnas på den egna högskolans webbplats vilket inte nödvändigtvis är det mest relevanta t.ex. ur ämnessynpunkt. Vid en samordning skulle användaren kunna få tillgång både till en mer allmän sökguide och till mer ämnesspecifika sökvägledningar. 
 Virtuella lärandemiljöer 
 Kursplattformar, eller med ett vidare begrepp virtuella lärande- miljöer (Virtual Learning Environments, VLE), utvecklas i snabb takt inom högskolorna. Hur bibliotekens nätbaserade tjänster och resurser ska kunna knytas ihop med dessa är en fråga som väckt växande internationellt intresse. De brittiska högskolemyndig- heterna satte förra året igång ett särskilt utvecklingsprogram med rubriken Linking Digital Libraries with VLEs (DiVLE) http://www.jisc.ac.uk. Frågan har också tagits upp i Sverige i flera projekt vid olika högskolor och inom Bibsams arbetsgrupp för nät- baserat lärande (BIBNÄT). Här krävs en ökad samordning i första hand på lokal nivå men med stöd och överenskommelser på den nationella. 
 7.14.5.3 Nätbibliotek för högskolan eller för alla? 
 Är ett nationellt digitalt bibliotek bara till för studerande och forskare inom högskolan? Inriktningen mot dessa målgrupper följer naturligt både av KB/Bibsams och högskolebibliotekens all- männa uppdrag. Mot en sådan avgränsning skulle man kunna peka den starka utvecklingen av det livslånga lärandet. Givetvis skulle en rad tjänster och resurser i ett nationellt digitalt bibliotek ha ett stort intresse för en rad grupper utanför högskolan – inom grund- skola och gymnasium, i vidareutbildning och fortbildning, organi- 
 386 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 sationer och företag. Stora delar av innehållet skulle också vara till- gängligt utanför högskolan, medan en del kommer att vara reserverat för behöriga användare inom högskolan med de licens- avtal vi har idag. Det är angeläget att arbeta för att för att öka till- gängligheten även till dessa resurser, även om det inte finns några enkla lösningar. 
 Utgångspunkten i ett inledningsskede bör emellertid vara att den innehållsliga nivån riktar in sig mot målgruppen studerande och forskare. Annars blir innehållet så brett att det blir ointressant. Det rör sig om ett stort och komplicerat projekt, vilket gör det viktigt att särskilt i ett inledningsskede begränsa målgruppens omfång. Inriktningen bör dock vara att söka lösningar som gör att så många som möjligt får del av resurserna i Sveriges nätbibliotek. 
  
 7.14.6 
  
 Vilka insatser behövs? 
  
 Programmet bör arbeta med samverkande kort- och långsiktiga perspektiv. Redan existerande tjänster kan knytas ihop och göras tillgängliga på relativt kort sikt samtidigt som man arbetar lång- siktigt både med att utveckla nya tjänster och den underliggande strukturen. Gränsen mellan utveckling och drift kommer hela tiden att röra sig. 
 Särskilda offentliga medel behövs för utvecklingsarbetet, medan driften bör finansieras inom berörda myndigheters ordinarie anslag. Utvecklingen av ett nationellt digitalt bibliotek med den flexibilitet som är önskvärd kräver en komplicerad informationsarkitektur baserad på öppna standarder. För information om detta se den norska utredningen och ett antal arbeten på JISC:s webbplats, där man analyserar vad man kallar en Information Environment Architecture (se bilaga 9). 
 Man kan förenklat tala om olika element i en sådan informa- tionsarkitektur: 
 Innehåll, t.ex.  
 e-tidskrift, 
  avhandling i elektroniskt eller tryckt format, digital bild 
 Metadata – standardiserade beskrivningar i t ex MARC21 eller Dublin Core 
 Ramverk, t.ex. protokoll för överföring av data 
 Bakomliggande, generella stödtjänster – t.ex. behörighets- kontroll 
 Publika tjänster, t.ex. söktjänster, kataloger, rådgivningstjänster 
 387 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Användargränsnitt eller vyer – ingångar eller presentationer av olika resurser och tjänster för specifika målgrupper 
 Användare med varierande behov – t.ex. beroende på utbild- ningsbakgrund eller ämnesinriktning. 
 Insatsområden i programmet 
 Programmet föreslås innehålla olika åtgärder som sammantaget väsentligen kommer att öka tillgängligheten till de elektroniska resurserna, öka högskolornas synlighet och bidra till ett effektivare resursutnyttjande. Kostnaderna för insatsprogrammet har beräk- nats till totalt 64 miljoner kronor under perioden  
 2005–2008. 
  I detta belopp har inte inräknats kostnader för enskilda lärosäten. Insatserna i programmet kommer att innebära betydande sam- ordningsvinster för de enskilda lärosätena som är svåra att upp- skatta. För att driva tjänsterna vidare på central nivå kommer att behövas en uppskrivning av KB:s ordinarie budgetram motsvarande 20 procent av de årliga utvecklingskostnaderna (dvs. cirka 3,5 miljoner kronor). Programmet beskrivs i det följande. 
 7.14.6.1 Släpp ut den nätbaserade kvalitetsinformationen 
  
 Elektronisk publicering  
 av forskares och studenters arbeten inom den svenska högskolan – avhandlingar, artiklar, examensarbeten, rapporter, konferenspublikationer etc. Öka täckningen med full- ständighet som slutmål, samordna för att uppnå maximal synlighet och effektivitet, samt utveckla säkra lösningar för långsiktigt digi- talt tillhandahållande. Bygga vidare på det samarbete mellan KB och högskolebiblioteken och KB som utvecklas inom  
 SvEP-projektet. 
  Insatserna beräknas i huvudsak ske inom högskolorna. KB sam- ordnar och fördelar utvecklingsbidrag i samarbete med hög- skolorna och övriga berörda, som t.ex. Vetenskapsrådet. Detta del- område beräknas ta upp huvuddelen av resurserna inom område 1. 
 Tillgängliggörande och återanvändning av egenproducerade läro- medel  
 och kursmaterial inom den svenska högskolan. Utveckla standarder, regelverk och organisationsmodeller för att bättre ta tillvara det som skapas vid enskilda högskolor. Stödja ett samarbete mellan bibliotek, lärare och andra berörda inom högskolan. Insat- serna beräknas ske inom högskolorna. KB fördelar utvecklings- 
  
 388 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 bidrag och verkar för samordning. Ett samarbete med Rådet för högre utbildning och Myndigheten för Sveriges nätuniversitetet är nödvändigt. Inledningsvis krävs initierande analys och kartläggning i samarbete med övriga berörda aktörer. Efterhand kommer det att bli effektivt och angeläget med mer omfattande satsningar. 
 Tillgängliggörande av andra digitala informationsresurser  
 och tjänster som har skapats vid svenska högskolor som stöd för forsk- ning och utbildning i form av bild, film, video, ljud, faktadatabaser etc. Insatserna beräknas ske både på KB och vid högskolorna. Del- området kommer att få en växande betydelse allteftersom behoven av  
  
 icke-textbaserat 
  
  material för utbildning och forskning växer. 
  
 Tillgängliggörande av kulturarvet genom digitalisering  
 kommer också att kunna tillföra väsentligt innehåll till nätbiblioteket. Digi- taliseringsinsatser tas upp i kap. 5 och ska inte finansieras inom detta program. 
  
 Vidareutveckla de nationella licensavtalen för kommersiellt till- handahållna elektroniska resurser 
 . Man behöver hitta modeller för att bredda avtalen till nya kategorier av material – nu ingår elektro- niska tidskrifter och andra fulltextdatabaser, ämnesbaserade referensdatabaser och citeringsdatabaser, uppslagsverk och andra faktadatabaser.  
  
 E-böcker 
  
  är det mest angelägna exemplet på en sådan breddning. Beroende på vad som kommer att beslutas med anledning av förslaget (avsnitt 7.13.3) om Raymond utvidgade uppdrag kan stöd också komma att ges för att understödja en utökad tillgång till kommersiellt tillgängliga elektroniska resurser utanför högskolorna. Ett sådant stöd skulle exempelvis kunna ges i form av administrativt stöd till licensavtal av ett behovsrelaterat basutbud för den breda allmänheten förmedlat av folkbiblioteken. Här kommer att behövas en förstärkning av den centrala avtals- administrationen vid KB och därutöver eventuellt projektstöd för utveckling av nya avtalsmodeller (t.ex. för  
  
 e-böcker). 
  
  (För att uppnå en snabbare uppslutning kring licensavtal utanför högskolan skulle temporära subventioner behövas. En insats med tio miljoner kronor/år under perioden till licensavtal för allmänheten skulle vara en fördel. 
  
 Total kostnad perioden  
 2005–2008: 
  22 miljoner kronor 
 389 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 7.14.6.2 
  
 Samordnad och behovsanpassad tillgång till digitala resurser och tjänster 
  
 Utveckla den nationella biblioteksportalen  
 och dess olika ingångar till de samlade resurserna. Ingångarna kan, utöver den nationella, även vara lokala, regionala eller baserade på ämne eller typ av mate- rial. Utifrån reella behov hos skilda användargrupper kan innehållet i det nationella, digitala biblioteket presenteras och göras tillgäng- ligt genom specifika portalingångar eller publika söktjänster. Vissa stödtjänster som t.ex. behörighetskontroll kräver tvärgående lös- ningar. Utvecklingen ska bygga på och implementera öppna stan- darder för metadata, kommunikation m.m. Insatser i form av marknadsföring och utvärdering av användbarhet är mycket viktiga. Insatserna på detta område beräknas ske både på KB och vid hög- skolorna eller hos andra tjänsteleverantörer med medel som för- delas i form av bidrag eller uppdrag. Den grundläggande finansie- ringen av den centrala portalprogramvaran är inräknad i KB:s nu- varande budget. Detta delområde beräknas ta upp huvuddelen av resurserna inom område 2. 
  
 De  
 publikationsdatabaser  
 över den egna forskningen som nu skapas vid högskolorna, i första hand som svar på statsmakternas krav att redovisa forskningsinsatser,  
 behöver samordnas  
 och ges ett visst utvecklingsstöd. Det finns, vid sidan av redovisningsbehoven, också ett användarintresse av att enkelt kunna söka fram alla publi- kationer från svensk forskning, även de som idag inte ingår i Harris. Detta material bör vara en urskiljbar del av Harris och arbetet bör vara direkt sammankopplat med insatserna under 7.14.6.1 för hög- skolornas elektroniska publicering. Slutmålet är att den elektro- niska publiceringen ska bli heltäckande, och i den processen integreras framställningen av metadata, kataloguppgifter om resurserna, så långt det är möjligt. Detta kommer att eliminera behovet av en stor del av den manuella katalogisering av varje individuell resurs som idag är nödvändig. Samarbete lokalt med högskolornas administration och centralt med Vetenskapsrådet ska klargöra vilka data som är nödvändiga ur utvärderingssynpunkt. Ansvaret för utvecklingen av statistik- och analysfunktioner bör däremot ligga på Vetenskapsrådet och lärosätena. 
 Samordning av bibliotekens tjänster för effektivisering och bättre service kan utvecklas vidare.  
 Så kan exempelvis nuvarande lokala bibliotekssystem med dagens förutsättningar i form av datanät m.m. ersättas av lokala moduler i ett centralt system, vilket skulle 
  
 390 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 medge både effektivisering och servicehöjning. Vidare skulle fjärr- lånesystemet kunna utvecklas så att användarna själva kan beställa fjärrlån direkt från det utlånande biblioteket på webben. Dessa in- satser finansieras genom utvecklingsmedel för Harris och tas upp i kap. 4. Insatserna beräknas i huvudsak ske inom högskolorna. KB samordnar och fördelar utvecklingsbidrag i samarbete med hög- skolorna och övriga berörda. 
 Total kostnad perioden  
 2005–2008: 
  16 miljoner kronor 
 7.14.6.3 Främja användning av digitala bibliotekstjänster och biblioteksresurser 
 Användningen av digitala bibliotekstjänster och digitala informa- tionsresurser kräver att det finns en viss informationskompetens hos användarna, att det finns väl utvecklade  
 väglednings- och råd- givningstjänster  
 samt att digitala tjänster och resurser är integrerade på ett naturligt sätt i de numera alltmer webbaserade lärandemiljöer där användarnas lärande pågår. Insatserna inom detta område beräknas vara jämnt fördelade över de tre delområden som beskrivs nedan. 
  
 De  
 webbaserade vägledningar och självstudiekurser i informa- tionssökning  
 som idag finns tillgängliga vid högskolebibliotekens webbplatser ska utvecklas innehålls- och formmässigt. De kommer att bli allt viktigare ju större del av utbildningen som är webbase- rad. De bör också utformas så att de i valda delar kan återanvändas av flera. Vägledningar och självstudiekurser kan skilja sig både i fråga om målgrupp, nivå och inriktning men delar kan vara gemen- samma. På en nationell biblioteksportal bör en eller flera vägled- ningar och kurser erbjudas. Insatserna beräknas i huvudsak ske inom högskolorna men även folkbiblioteken kan vara engagerade. KB samordnar och fördelar utvecklingsbidrag i samarbete med högskolorna och övriga berörda. 
  
 Utveckling av en nationell,  
 digital referensservice till studerande på kooperativ bas.  
 Det nuvarande projektet Jourhavande bibliote- karie håller på att utpröva tekniska lösningar och samarbets- modeller för en nationell, digital referensservice på obekväm tid med finansiering från Myndigheten för Sveriges nätuniversitet. Den bör kunna utvecklas till en löpande verksamhet av betydligt större omfattning både ifråga om deltagande bibliotek och tider för service. Samarbetet bör även omfatta folkbiblioteken och kan i 
  
 391 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 förlängningen utgöra en kombination av nationell, regional och lokal referensservice. Målet att är att skapa en service som är till- gänglig för användare när de behöver den och som också är kostnadseffektiv för biblioteken. Insatserna beräknas i huvudsak ske inom högskolorna men även folkbiblioteken bör vara engagerade. KB samordnar och fördelar utvecklingsbidrag i sam- arbete med alla berörda. 
  
 Utveckla modeller för en  
 integration av digitala bibliotekstjänster i högskolornas kursplattformar,  
 universitets- och/eller student- portaler. Som man tydligt visat i projektet Det virtuella studie- landskapet vid Linköpings universitetsbibliotek, så kan man uppnå en mer intensiv och effektiv användning av digitala informations- resurser om de anpassas och integreras närmare med enstaka kurser och program inom högskolan. Idag organiseras en växande del av högskolans utbildning inom ramen för olika s.k. kursplattformar eller med ett vidare begrepp virtuella lärandemiljöer alternativt Learning Management Systems (Ping Pong, Cole, Clark, Luvit m.fl.). Ska bibliotekens digitala resurser och tjänster utnyttjas effektivt måste de integreras smidigt i dessa system. Hög- skolorna bygger också upp universitets- eller studentportaler. Även här måste de digitala biblioteken komma in på naturligt sätt. 
  
 Total kostnad perioden  
 2005–2008: 
  20 miljoner kronor 
 Övergripande programkostnader 
 Det kommer att behövas samordningsfunktioner i form av ett sekretariat för att driva programmet. Det är också viktigt att det finns medel för en kontinuerlig utvärdering av programmet och för att marknadsföra dess tjänster effektivt. 
 Total kostnad perioden  
 2005–2008: 
  6 miljoner kronor 
  
 7.14.7 
  
 Organisation 
  
 Förankring 
 Det viktigt att ett så stort och långsiktigt utvecklingsprogram får en stark förankring hos uppdragsgivare och intressenter. Detta framhävs i de danska och finska erfarenheterna av nationella digitala biblioteksprogram. Den övergripande styrningen borde därför ske genom en av regeringen tillsatt styrgrupp. I den skulle 
 392 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 förslagsvis ingå åtminstone företrädare för universitet/högskolor, Myndigheten för Sveriges nätuniversitet, Vetenskapsrådet, användarrepresentanter i form av engagerade och kunniga forskare och studenter och företrädare för universitets- och högskole- biblioteken samt folkbiblioteken. 
 Ansvarsfördelning 
 Ansvaret för den löpande samordningen av utvecklingsprogrammet bör ligga på en särskild projektgrupp med representanter för i första hand KB och högskolebiblioteken. 
 Inom KB bör olika enheter engageras, t.ex. de med ansvar för digitalisering. I första hand gäller det emellertid Bibsam och Harris, som har nationella samordningsuppgifter och som bör utgöra stödfunktioner för programmet. Harris har både ett utvecklings- ansvar och ett driftsansvar för centrala funktioner inom den natio- nella biblioteksportalen. Bibsam har också ett slags driftsansvar för avtalen vad gäller upphandlade  
 e-resurser. 
  Därutöver kommer dock både utveckling och drift av olika tjänster som görs tillgängliga inom det nationella digitala biblioteket kunna ligga på andra, t.ex. enskilda högskolebibliotek eller kommersiella leverantörer. 
 Arbetet borde delvis genomföras i form av projekt som ges medel efter utlysningar, men också i form av uppdrag eller genom att företag med egna medel utvecklar tjänster som kan fogas in i strukturen. Vissa insatser av samordningskaraktär genomförs av instanser inom KB. 
 Namn 
 Om man vill markera att det skapas något nytt bör man försöka hitta ett kort och slagkraftigt nytt namn. Ett tänkbart förslag kan vara  
 Sveriges nätbibliotek 
 . Det är enkelt att förstå utan att man be- höver vara specialist: Det talar om vad det rör sig om och bör kunna vara slagkraftigt. Associationen av namnet till Sveriges nät- universitet är en fördel. Andra tänkbara namn är SveLib eller SveBib. 
 393 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 7.14.8 
  
 Kostnader 
  
 Övergripande programkostnader 
 Ett sekretariat kommer att behövas för att driva programmet. Medel behövs också för en kontinuerlig utvärdering av programmet samt för att marknadsföra dess tjänster effektivt. 
 Arbetet inom programmet ska genomföras både i form av projekt som ges medel efter utlysningar, i form av direkta uppdrag eller i form av centrala utvecklingsinsatser inom KB. 
 Kostnader i tkr för ett utvecklingsprogram för ett nationellt, digi- talt bibliotek 
  
 År 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 2008 
  
 Totalt 
  
 Programområde 
  
 Innehåll 
  
 5 000 
  
 6 000 
  
 6 000 
  
 5 000 
  
 22 000 
  
 Tillgång 
  
 4 000 
  
 4 000 
  
 4 000 
  
 4 000 
  
 16 000 
  
 Användning 
  
 4 500 
  
 5 500 
  
 5 500 
  
 4 500 
  
 20 000 
  
 Övergripande 
  
 1 500 
  
 1 500 
  
 1 500 
  
 1 500 
  
 6 000 
  
 Totalt 
  
 15 000 
  
 17 000 
  
 17 000 
  
 15 000 
  
 64 000 
  
 Summorna anger vissa prioriteringar och en viss utvecklingscykel i programmet. De beräknade kostnaderna är i nivå med som det numera nedbantade fortsatta programmet för Danmarks Elektro- niske Forskningsbibliotek (DEF), vilket har ungefär samma pro- gramområden och en årsnivå på 1,7 miljoner euro. 
 Det bör förutsättas att en viss permanent uppskrivning av budgetramen krävs för KB för att upprätthålla de nya tjänster som utvecklats inom ramen för programmet. Det kan röra sig om cirka 20 procent av den årliga nivån i programmet. 
  
 7.14.9 
  
 Den fortsatta planeringen 
  
 Förslaget till insatsprogram är väl förankrat. Det planeringsarbete som nu inletts bör fortsätta med oförminskad styrka och en detalj- planering bör göras under 2004 för de olika insatsområdena för att inga hinder ska föreligga för att fullfölja programmet med full kraft. 
 394 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 För att inte dröjsmål ska uppstå i denna nationellt viktiga fråga bör KB ges förutsättningar för att fortsätta arbetet. Regeringen bör uppdra åt KB att redan under 2004 lämna in en kostnadsberäknad handlingsplan avseende perioden  
 2005–2008. 
  Planen bör lämnas senast den 30 juni 2004 för att medel ska kunna utgå 2005 och planerna omsättas i praktisk handling. En lämplig utgångspunkt är den planering för insatsprogrammet som redan påbörjats. 
 Det är angeläget att de organisatoriska formerna/ramarna för arbetet har klargjorts och fastställts under våren 2004. 
 KB är berett att ur sin egen budget avsätta medel för den centrala projektorganisationen, för pilotstudier och, som tidigare nämnts, för finansiering av den grundläggande portalprogramvaran. Vissa redan igångsatta projekt som  
 SvEP-projektet 
  (avsnitt 7.4.3) bidrar också till att lägga en grund för fortsatta insatser. 
 Planen inklusive kostnadsberäkningar bör tillsammans med vad som här föreslagits om ett svenskt nätbibliotek kunna utgöra underlag för regeringens beslut om att skjuta till medel. Det bör ankomma på Sverige som  
 IT-nation 
  att snarast ge nödvändiga för- utsättningar för ett svenskt nätbibliotek. 
  
 7.15 
  
 Kostnader för KB:s utökade nationella ansvar m.m. 
  
 Förslag som lämnats i detta kapitel (avsnitt 7.13) innebär behov av resursförstärkningar, i första hand i form av ett utökat personal- behov. KB:s utökade ansvar som nationellt ansvarig myndighet för informationsförsörjning till utbildning och forskning innebär att KB ska kunna bistå alla offentligt finansierade och tillgängliga bib- liotek – dvs. även folkbibliotek och läns- eller regionbibliotek. Denna nya uppgift får inte inkräkta på den uppgift KB redan har i förhållande till universitets- och högskolebiblioteken och de s.k. övriga forskningsbiblioteken. 
 Den nya uppgiften innebär i första hand ett ökat personalbehov för uppgifter inom Bibsams område, som förhandlingar om förvärv av elektroniska informationsresurser, statistik, utbildningsinsatser, utredningar och andra uppgifter inom verksamhetsområdet. 
 Nationella biblioteksuppgifter som bibliografisk samordning kräver också resurser. Detsamma gäller centrala uppgifter som juridisk rådgivning, utredningar, utbildning och information. 
 395 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 Det sammanlagda behovet av resursförstärkning har beräknats till sju personer vilket inklusive kostnader för lokaler och teknisk utrustning totalt innebär en kostnad på 5,5 miljoner kronor (inklu- sive LKP) per år i fortvarighet. 
 Anm. Kostnader för de olika förslagen i betänkandet redovisas i sitt sammanhang i respektive kapitel samt i sammanställningen i kap. 11. 
  
 7.16 
  
 Författningsändringar – förslag 
  
 7.16.1 
  
 KB:s verksamhet och instruktion 
  
 Förslag 
 : Kungl. bibliotekets instruktion (1 §) ändras så att KB:s ansvar även omfattar andra offentliga bibliotek än forsknings- bibliotek. 
 Kungl. biblioteket ges generell rätt att utfärda föreskrifter. 
 Skäl för förslagen 
 KB:s uppgifter föreslås utökas så att KB ska ansvara för samord- ning och utveckling av informationsförsörjning till alla offentligt finansierade och tillgängliga bibliotek (avsnitt 7.13.3). Det innebär att KB:s instruktion (1996:505) 1 § behöver ändras. Förändringarna bör börja gälla 1 januari 2005. 
 Följande ändringar bör göras i instruktionen för KB (bilaga 3) om KB ges det utökade uppdrag som föreslagits: 
 Uppgifter 
 1 § ha ett nationellt ansvar för frågor om samverkan mellan forskningsbibliotek bl.a. i fråga om försörjning med litteratur samt utnyttjande och utveckling av tjänster baserade på informations- teknik, – forskningsbibliotek ersätts av  
 offentliga bibliotek. 
  
 KB bör på samma sätt som många andra myndigheter ges gene- rell rätt att utfärda föreskrifter inom sitt verksamhetsområde. I av- snitt 6.6.2.4 ges ett exempel på KB:s behov att utfärda föreskrifter i egenskap av tillsynsmyndighet. KB omfattas f.n. av Statens Kultur- råds författningssamling. För en adekvat ansvarsfördelning och tydlighetens skull bör KB tas upp som egen ansvarsmyndighet i författningssamlingsförordningen (1976:725) bil. 1 som utgivande myndighet med ansvar för en egen serie. Det finns därmed inga 
 396 
 SOU 2003:129 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
 skäl för KB att fortsättningsvis utnyttja kulturrådets författnings- samling. 
 Även i regleringsbrevet krävs en förändring: 
 Under verksamhetsgrenen Infrastruktur och informationsför- sörjning bör målformuleringen ändras från Förbättra och effekti- visera informationsförsörjningen inom högre utbildning och forsk- ning till  
   inom utbildning och forskning  
 (ordet högre före- slås alltså strykas). 
 I övrigt bör ändringar i instruktionen anstå tills dess att de före- slagna översynerna och strategiuppdraget genomförts. 
  
 Russell 
  
 Bibliotekslagen 
  
 Det finns ingen anledning att nu föreslå några ändringar i biblio- tekslagen. Detta kan bli aktuellt först när de översyner och det strategiuppdrag som föreslagits slutförts, och regeringen tagit ställning till dessa. Nuvarande lag räcker som utgångspunkt för att genomföra det som föreslås i detta betänkande. 
 Efter regeringens ställningstagande kunde någon form av ramlag där alla funktioner sammanfattas vara av värde, vilket skulle gynna samordningen i informationsförsörjningen. 
 Det kunde då även vara ett bra tillfälle att klargöra de s.k. övriga forskningsbibliotekens ställning. I nuvarande lag framgår endast att av staten finansierade bibliotek ska avgiftsfritt ställa litteratur ur de egna samlingarna till folkbibliotekens förfogande samt i övrigt samverka med folk- och skolbiblioteken och att varje högskola ska ha ett eget bibliotek. 
 Mot en förändrad lag kunde anföras att staten bestämmer över sina egna resurser och för detta behövs ingen lagtext. Man kan också fråga sig om lagen ensidigt beaktar folkbibliotekens behov. 
 Av lagen framgår inte 
  
 att folkbiblioteken också ska betjäna studenter och forskare 
  
 att det finns och ska finnas en gemensam nationell biblioteks- katalog (Harris) 
  
 att den bibliografiska informationen ska vara avgiftsfri (en slags demokratisk rättighet) 
  
 att mängden digitalt publicerad information hela tiden ökar 
  
 vem/om någon har ansvar för tillsyn alternativt samordning av biblioteksverksamheten och på vilket sätt det ska ske 
  
 397 
  
 Informationsförsörjning till utbildning och forskning – samordning och utveckling 
  
 SOU 2003:129 
  
 informationsfriheten eller den enskildes rätt att söka informa- tion 
  
 bibliotekens betydelse för demokratisk samhällsutveckling 
  
 Av lagtexten borde framgå att biblioteksväsendet numera betraktas som en visserligen lite spretande men en ändå någorlunda väl sam- manhållen samhällsfunktion. 
 En del av de kompletteringar som nu berörts finns på andra håll i Sveriges lagsamlingar. Den reviderade pliktlagen (SFS 1993:1392), innehåller 37 paragrafer och är synnerligen utförlig. En förordning som kom förra året (SFS 2002:287) anger hur personuppgifter ska hanteras. Högskolelagen talar också summariskt om att varje hög- skola ska ha ett bibliotek. 
  
 7.17 
  
 Den fortsatta planeringen 
  
 Oavsett regeringens ställningstagande till vad som föreslagits i detta betänkande bör KB upprätta handlingsplaner för de olika verksamheterna, såväl kortsiktiga som långsiktiga. Inriktningen bör vara att KB ska koncentrera sig på de stora systemfrågorna och de centrala nationalbiblioteksuppgifterna. Underlaget bör tas fram i samverkan med dem som berörs av KB:s verksamhet. 
 Arbetet bör utgå från det visionsdokument som KB fastställer (se kap. 2). I arbetet bör hela KB:s personal vara engagerad. Det är självfallet också en fråga för styrelsen. 
 398 
 8 Utbildning och forskning 
  
 8.1 
  
 Inledning 
  
 Kraven på KB är höga och mångfasetterade. Vid KB bedrivs verk- samheter som ställer krav på djupa kunskaper inom vitt skilda om- råden – allt från djupa bokhistoriska kunskaper, kunskaper om konservering, biblioteks- och informationsvetenskap samt tekniska kunskaper. KB måste ligga steget före när det gäller hanteringen av den digitala ålderns material. 
 Detta ställer krav på en välutbildad personal. Det ställer i sin tur krav på relevant utbildning samt forskning/forskarutbildning vid landets lärosäten och på att de olika områden som ingår i KB:s an- svarsområde beforskas. Det ställer också krav på att KB nyttiggör sig den forskning som bedrivs. KB bedriver inte, som andra lärda verk, någon egen forskning. 
 Under 2004 kommer både grundutbildningen och forskarutbild- ningen inom området biblioteks- och informationsvetenskap att utvärderas av Högskoleverket. 
 KB har som alla myndigheter inför den kommande forsknings- propositionen lämnat in sin kunskapsstrategi till regeringen. I detta kapitel lämnas en sammanfattning av KB:s forskningsbehov. Vidare lämnas en kortfattad redogörelse för den utbildning och forskning som bedrivs inom området biblioteks- och informations- vetenskap. Det är inte möjligt att ge någon överblick över all ut- bildning och forskning som bedrivs på alla områden som berör KB:s område, däremot informera om de brister KB upplever inom sitt verksamhetsområde – områden som behöver beforskas. Det gäller i första hand det digitala området. 
 Det har inte funnits möjligheter för KB att göra den omvärlds- analys som är en förutsättning för att kunna ge en tillförlitlig och heltäckande bild av behovet av utbildade och av forskning inom biblioteksområdet. Det ingår dock i KB:s målsättning att arbeta med dessa frågor framledes och det är ett område som kommer att 
 399 
  
 Utbildning och forskning 
  
 SOU 2003:129 
  
 ingå i  
 ABM-centrums 
  uppgifter eftersom behoven inom sektorn delvis sammanfaller. Det gäller speciellt de behov som är en konse- kvens av den tekniska utvecklingen och utvecklingen på medie- området (den digitala utvecklingen). 
  
 8.2 
  
 KB:s behov av utbildning och forskning på olika områden 
  
 8.2.1 
  
 Kunskapsstrategi 
  
 KB framhåller i den kunskapsstrategi som lämnades till regeringen (utbildningsdepartementet) 2003 följande: 
 Både för forskningens och den högre utbildningens fortsatta ut- veckling krävs idag mer samordnade och kraftfulla insatser för en effektiv informationsförsörjning. Det ställs nya krav på infra- strukturen och på vår egen kunskapsutveckling inom området digitala bibliotek. 
 KB vill särskilt framhålla följande uppgifter: 
 att få fram en djupare bedömning av de samlade, framtida forsknings- och utbildningsbehoven inom hela biblioteks- sektorn 
 att planera och genomföra ett nationellt insatsprogram för digi- tal informationsförsörjning till utbildning och forskning under perioden  
 2005–2008. 
  
 att utreda hur det långsiktiga bevarandet av digital information ska samordnas. 
 att fastställa en nationell digitaliseringsstrategi och samordna arbetet med övriga  
 ABM-myndigheter 
  
 8.2.2 
  
 Behov av utbildade inom olika områden 
  
 KB:s utbildningsprofil och rekryteringsbehov 
 Av KB:s totalt 290 anställda är 177 bibliotekarier, varav 112 har bibliotekarieexamen. 
 Under den närmaste tioårsperioden pensioneras mellan 50 och 80 (beroende på när man tar ut sin pension) av KB:s nuvarande 177 bibliotekarier. Av de övriga anställda kommer under samma period cirka  
 15–35 
  personer att pensioneras. 
 400 
  
 SOU 2003:129 
  
 Utbildning och forskning 
  
 Behovet av att kunna rekrytera bibliotekarier kommer således att öka under den kommande tioårsperioden. Under den senaste tio- årsperioden har behovet och därmed rekryteringen ökat inom IT- området. KB:s rekryteringsbehov omfattar därutöver en rad specialistkompetenser, t.ex. inom områden som bokvård och kon- servering, för hantering av specialsamlingar som bilder, musikalier etc. Inte minst kommer KB ha ett ökat behov av personal med olika slags  
 IT-kompetens. 
  
 KB har f.n. endast sju anställda som har doktorsexamen. Även här finns ett rekryteringsbehov. 
 Inom den statliga arkivorganisationen (Riksarkivet, Krigsarkivet och landsarkiven) är situationen densamma, framför allt i gruppen under 50 år. I sin kunskapsstrategi  
 2005–2008 
  konstaterar Riks- arkivet att aktuella anställningsvillkor inte längre är attraktiva för vetenskapligt utbildad arbetskraft och att därför särskilda former för nyrekrytering av sådan personal i tillräcklig omfattning kan be- höva prövas. 
  
 8.2.3 
  
 Behov av forskning 
  
 KB framhåller behov av forskning på följande områden 
 utveckling av digitala bibliotek 
 utvärdering av och tjänsteutveckling av biblioteksservice 
 samhällsvetenskapliga studier av informationsmarknad, publi- ceringssystem, informationens roll i samhället m.m. 
 forskning inriktad på tryckta, äldre samlingar, bokhistoria, analys av samlingar, bevarandefrågor 
  
 8.3 
  
 Utbildning och forskning inom biblioteks- och informationsvetenskap m.m. 
  
 8.3.1 
  
 Grundutbildning 
  
 I Sverige behandlas frågor om informationens spridning, organisa- tion och återvinning främst inom ämnet biblioteks- och informa- tionsvetenskap (BI), i linje med det internationellt etablerade Library and Information Science (numera ofta också betecknat Information Studies eller enbart Information Science). Det finns inom detta ämne tydliga kopplingar till flera praktikfält, inte bara 
 401 
  
 Utbildning och forskning 
  
 SOU 2003:129 
  
 till bibliotek utan också till arkiv och museer, samt i ökad utsträck- ning skolor, företag och andra organisationer. 
 Grundutbildningen i BI är inte en yrkesutbildning utan en generell akademisk utbildning i det, såväl i Sverige som internatio- nellt, relativt unga ämnet biblioteks- och informationsvetenskap. I Sverige har magisterutbildning i BI kommit att ersätta den gamla bibliotekarieutbildningen och den svenska biblioteksvärlden har visat sin uppskattning för akademiseringen och anställer i stort sett bara de som har bibliotekarieutbildning. Såsom generell akademisk utbildning inom informationsområdet ger dock utbildningen en bra grund för andra arbeten inom verksamheter med högt ställda krav på informationshantering. Denna nya grundutbildning på magisternivå startade 1995 (antal nybörjarstudenter inom parentes). Utbildningen bedrivs vid Högskolan i Borås (200 samt 140 på distans), Lunds (42), Uppsala (65) och Umeå (34) univer- sitet. Ht 2003 startades en ny grundutbildning på kandidatnivå i Växjö. BI är ett av Högskolan i Borås starkaste profilområden. Söktrycket är högt och de färdigutbildade får snabbt arbete. 
 Exempel på andra grundutbildningar som berör KB:s verksamhet är den kulturvårdsutbildning som bedrivs i Göteborg. Där bedrivs konservatorsutbildning med bevarandet som expertområde. Grundutbildning i arkivvetenskap som också har betydelse i sam- manhanget bedrivs kontinuerligt vid Stockholms universitet och Mitthögskolan i Härnösand, med vissa uppehåll även vid Lunds, Göteborgs och Karlstads universitet. Närliggande utbildning vid Uppsala universitet har en något bredare  
 ABM-karaktär. 
  
 Självfallet berör utbildningar som litteraturvetenskap, system- och datavetenskap också KB. Den stora yrkesgruppen vid KB är bibliotekarier varför fokus i detta sammanhang ligger på denna ut- bildning. 
  
 8.3.2 
  
 Forskning 
  
 Inom det flerdisciplinära forskningsfält som biblioteks- och infor- mationsvetenskapen utgör studeras processer och sammanhang där information organiseras, förmedlas och används. 
 Information tillerkänns allmänt mycket stor strategisk betydelse för samhället. Flödet av information har ökat ofantligt samtidigt som kraven på god information vid rätt tidpunkt ökat. 
 402 
  
 SOU 2003:129 
  
 Utbildning och forskning 
  
 Högskolan i Borås institution för biblioteks- och informations- vetenskap (BHS) i samarbete med Göteborgs universitet  
 svarar för den dominerande delen av forskningen/forskarutbildning inom ämnet i landet. Forskningen vid BHS fokuserar på områden som rör informationssökning och informationsförmedling i vid mening, dess förutsättningar och dess konsekvenser. I detta ingår bland annat studier av informationsåtervinning (information retrieval). Ett  
  
 IR-lab 
  
  (Information Retrieval) har byggts upp i efter modell från universitetet i Tammerfors. Här studeras bland annat automa- tisk indexering och olika indexeringsmetoders effektivitet. 
  
 Uppmärkning av elektroniska dokument och elektronisk publi- cering är ett annat område med flera forskare och doktorander inkopplade. Ett centrum för informetriska studier finns sedan flera år med forskning kring ämnesportaler och deras utnyttjande. Institutionen är koordinator för en ansökan inom EU:s sjätte ram- program med deltagande från fem europeiska länder, inriktat på digitala lösningar för bevarande av kulturarv. Tillsammans med forskning kring användning av informations- och kommunika- tionsteknologi ger detta en profil som också kan bidra till utveck- lingen av digitala bibliotek och informationstjänster. 
 Högskolan i Borås framhåller BI i sin forskningsstrategi och lyfter även fram senare tvärinstitutionella insatser kring informa- tionssystem, där expertis inom biblioteks- och informationsveten- skap samverkar med forskare inom informatik med inriktning på utveckling av informationssystems användbarhet. 
  
 Umeå universitet  
 har forskning inom bibliometri som profil- område, med internationell spets. Bibliometri är benämningen på en uppsättning metoder för statistisk analys och visualisering av information i dokument av olika slag, texter,  
 webb-sidor 
  m.m. En tillämpning finns inom området vetenskapsindikatorer där metoder nu utvecklas och används i svenska och europeiska forskningspoli- tiska analyser. Inom bibliometrin har universitetet en världsledande roll. Utveckling av praktiska tillämpningar sker i samspel med bl.a. Vetenskapsrådet, Vinnova och motsvarande organ i Norden. År 2005 står institutionen för värdskapet för ISSI:s konferensen i Stockholm (International Society for Scientometrics and Informetrics). 
  
 Uppsala universitet  
 Den informationsteoretiska grundforskning som bedrivs är framförallt relevant för KB ur ett mera långsiktigt, strategiskt perspektiv. De teoretiska studierna av informationens karaktär, funktion och egenskaper kan få stor betydelse för fram- 
 403 
  
 Utbildning och forskning 
  
 SOU 2003:129 
  
 tida investeringar av strukturell karaktär, dvs. olika system för ordnande. En viktig del av de teoretiska studier ägnas den i någon mån mera tillämpade domänanalytiska modellen som mera direkt kan vägleda ämnesbestämningen av olika informationsobjekt. På ett liknande vis kan forskning om informationsbeteenden under- lätta avgöranden vad gäller indexering och ämnesbestämning såväl som bevarandefrågor. Vidare inom området intellectual property rights där ägande och upphovsrättsliga liksom publika intressen vad gäller information studeras. Uppsala har en  
 ABM-profil 
  genom att BI samarbetar (bl.a. flera gemensamma kurser i grundutbild- ningen) med Arkivvetenskap och Museologi. De tre ämnena finns vid samma institution. 
  
 Lunds universitet  
 Informationsanvändning och informationssök- ning är huvudinriktningen för forskningen i Lund där man ägnar särskild uppmärksamhet åt informationsbeteende, särskilt i forskarnätverk, samt utveckling av informationsförsörjning för högre utbildning och forskning, t.ex. virtuell informationsservice för att understödja distansstudenters lärande. 
 Inom  
 arkivvetenskap  
 finns tills vidare enbart en professor på del- tid vid Stockholms universitet. Ansatser till forskning på doktor- andnivå finns där samt (inom ramen för informationsvetenskap) vid Mitthögskolan (i Härnösand) men än så länge har inga av- handlingsarbeten slutförts. Innehållsligt tar de från olika utgångs- punkter upp arkivteoretiska aspekter på den digitala arkivbild- ningen. Behovet att förstärka arkivvetenskapen på forskningsnivån har betonats i Riksarkivets kunskapsstrategi  
 2005–2008. 
  
 8.3.3 
  
 Centrala forskningsfrågor inom KB:s verksamhetsområde 
  
 Det finns ett stort behov av forskning och kvalificerat utvecklings- arbete för en vidareutveckling av KB:s verksamhet och för utveck- lingen inom bibliotekssektorn i stort. Ofta kan det vara svårt att avgöra vad som är hänförbart till forsknings- respektive utveck- lingsarbete inom området. 
 Bibliotek är institutioner som organiserar, strukturerar, beskriver och tillhandahåller information, företrädesvis textinformation. Idag hanterar biblioteken i allt högre grad information i digital form förmedlad via Internet. Detta ställer krav på en ny infrastruktur som i många avseenden skiljer sig fundamentalt för den struktur 
 404 
  
 SOU 2003:129 
  
 Utbildning och forskning 
  
 som byggts upp för de konventionella informationsbärarna. Frågor kring hur man beskriver, tillgängliggör och bevarar dessa digitala resurser står i fokus för forskning och utvecklingsarbete idag. Sam- verkan mellan digitala bibliotek kommer alltmer i förgrunden och är en grundläggande beståndsdel i det insatsprogram för att ut- veckla ett nationellt, digitalt bibliotek som tas upp i avsnitt 7.14. Men det finns också forskningsfrågor som rör alla slag av biblio- teksservice och forskningsfrågor som enbart rör bibliotekens tryckta samlingar. Den FoU som är relevant i sammanhanget kan mycket förenklat hänföras till några stora huvudområden: 
  
 Utvecklingen av digitala bibliotek, forskning kring t.ex. automatisk klassificering och indexering, skapandet av kun- skapsontologier, strukturering eller uppmärkning av elektro- niska dokument, utformning av metadata och identifikatorer, digitalisering och digitalt långtidsbevarande. 
  
 Utvärdering och tjänsteutveckling av biblioteksservice. Studier av användarbehov och beteende, användning av bibliotek och informationstjänster, användbarhet av tjänster, servicemodeller och kvalitetsutveckling. 
  
 Samhällsvetenskapliga studier av informationsmarknad, publi- ceringssystem, informationens roll i samhället, informations- försörjning relaterad till  
  
 IT-utveckling 
  och övergripande över- gripande  
 IT-strategier. 
  
 Forskning inriktad på tryckta, äldre samlingar: bokhistoria, analys av samlingar, bevarandefrågor 
  
 Specifika frågor i digital biblioteksutveckling 
 Organisera/Strukturera 
 För att kunna hantera de elektroniska dokumenten mer rationellt än för närvarande krävs till exempel en vidareutveckling av metoder för automatisk klassificering och indexering som delvis kan ut- nyttja biblioteksvärldens befintliga system och tesaurer men som också måste bygga på lingvistisk analys och statistik. Beskrivning av ämnesinnehåll i form av s.k. kunskapsontologier och Topic Maps är ett internationellt aktivt forskningsområde. För att kunna återanvända digital innehåll på ett flexibelt och kraftfullt sätt krävs en standardiserad uppmärkning av modulariserat innehåll i form av 
 405 
  
 Utbildning och forskning 
  
 SOU 2003:129 
  
 texter och andra slag av material som används i forskning och ut- bildning. 
 Beskriva 
 Hur kan traditionella klassifikations- och indexeringssystem ut- vecklas för hantering av nya typer av dokument? Metadata är en förutsättning för att man ska kunna hantera det digitala materialet. Man behöver metadata på två nivåer. Man måste ha arkivmeta- data, dvs. uppgifter om filtyp, ev. komprimering, ankomstdatum och checksumma för varje fil. Man måste också ha traditionella kataloguppgifter, författare, titel, utgivningstid etc. Detta är betyd- ligt viktigare för digitalt material än tryckt, eftersom katalogupp- giften är den enda möjligheten att få veta vad som finns – det finns ingen hylla att vandra utmed. I princip skulle en fulltextdatabas kunna eliminera behovet av särskilda metadata, under förutsättning att alla textdokument levererades strukturerade och uppmärkta enligt bestämda regler, så att t.ex. författarnamn kan sökas som sådana. Det är inte fallet idag, men här pågår mycket utvecklings- arbete och många försök världen över. 
 Tillhandahålla 
 Vilka nya former för informationsservice riktad mot allmänheten och professionella grupper växer fram? Vilka är förutsättningarna för informationssökning idag och hur påverkas människors infor- mationssökning av nya  
 IT-baserade 
  hjälpmedel? Utvecklingen av portalprogram ger nya möjligheter att erbjuda användarna samlade ingångar till elektroniska resurser, att skräddarsy information efter specifika behov och att involvera användarna mer aktivt. Ett viktigt problem är att den elektroniska adresserna, URL:erna, inte är sär- skilt beständiga, vilket tvingar fram nya lösningar Detta tämligen enkelt att lösa för en enskild webbplats, men blir mycket komplext om man vill hitta lösningar för t.ex.  
 hela .se-domänen. 
  
 406 
  
 SOU 2003:129 
  
 Utbildning och forskning 
  
 Stödja utnyttjande 
 För att den digitala informationen ska utnyttjas effektivt är det viktigt att den är integrerad i den i allt högre grad nätbaserade lärande- eller forskningsmiljö, där användarna arbetar. Det måste också finnas effektiva former för stöd och vägledning integrerat i användarmiljön. 
 Bevara 
 Hur kan vi säkra tillgången till information och kunskap för olika grupper, nu och för framtiden? Vilka problem innebär lagring av elektroniskt information, för informationens tillgänglighet och bibliotekens ansvar? Det långsiktiga bevarandet är en nödvändig del i informationsinfrastrukturen, och det är framförallt en natio- nalbiblioteksuppgift. Det är också angeläget att finna lösningar på bevarandeproblemen även för annat material än rena text- dokument, som t.ex. faktadatabaser. 
 Forskning inom arkivområdet 
 Hösten 2003 startade ett samarbetsprojekt mellan Riksarkivet och Luleå tekniska universitet – Långsiktigt Digitalt Bevarande (LDB). Projektet bedrivs under en treårsperiod med tre doktorander och specialistpersonal från Riksarkivet. Målet är att skapa förutsätt- ningar för långsiktigt bevarande av digital information som produ- ceras inom den offentliga förvaltningen och utgår från en samman- hängande process  
 tillkomst-leverans-bevarande-tillhandahållande. 
  Projektet hänger naturligt samman både med tillväxten av  
 e-för- 
  valtningen och konceptet  
 24-timmarsmyndigheten. 
  Vid Mitt- högskolan har initiativ tagits till ett anknytande forskningsprojekt om digitalt bevarande från mer renodlat arkivteoretiska utgångs- punkter. 
  
 KB-utredningen 
  har föreslagit att KB och Riksarkivet får i upp- drag att utreda hur det långsiktiga bevarandet av digital information ska samordnas för att ge permanent tillgång till information (se avsnitt 6.8). 
 407 
  
 Utbildning och forskning 
  
 SOU 2003:129 
  
 8.3.4 
  
 Behov av fler forskarutbildade m.m. – bedömning 
  
 Bedömning:  
 Behovet av fler forskarutbildade inom ämnen med anknytning till bibliotekens verksamhet är stort. 
 Högskoleverkets utvärdering bör avvaktas innan ställning tas till omfattning, inriktning och lokalisering. 
 Skäl för bedömningen 
 Behovet 
 Behovet av lärare är stort, inte minst av forskarutbildade lärare. Det behövs många fler forskarutbildade för att trygga försörjningen av kompetenta lärare vid de lärosäten som utbildar inom ämnet BI. Det är det enda sättet att säkra behovet av välutbildad personal inom såväl biblioteksvärlden som på andra håll där stora mängder information struktureras och processas. 
 Detta kräver att forskarutbildningen byggs ut. Antalet dokto- rander är idag alldeles för litet för att kunna fylla behovet av lärare/forskare inom ämnet biblioteks- och informationsvetenskap. Visserligen kan ämnet dra nytta av kunskap och forskning från andra ämnen men på sikt kommer det att underminera den inom- vetenskapliga utvecklingen och ämnet om inte andelen disputerade lärare ökar. Härutöver behövs fler högutbildade inom biblioteks- och informationssektorn. 
 Det behövs fler forskarutbildade för att tillgodose tillgången på expertkompetens bl.a. inom bibliotek – inte minst inom national- biblioteket. Det gäller också andra informationshanterande institu- tioner. Dessa befinner sig i en snabbt föränderlig situation som blir alltmer komplex. Inom biblioteken har behovet av såväl generellt välutbildad personal som expertkompetenser sedan länge uppmärk- sammats. 
 Forskning och forskarutbildning riktad mot de problemområden som ligger närmast KB:s verksamhet är förhållandevis mycket svag i Sverige. En lösning är att inrätta doktorandanställningar vid be- fintliga utbildningsinstitutioner med inriktning mot områdena analys, organisation, hantering, sökning och användning av digital information. Lärosätenas bedömning är att Umeå, Uppsala och Lunds universitet bör ha minst fem doktorander vardera för att kunna bilda fruktbara lokala forskningsmiljöer. Det skulle innebära 
 408 
  
 SOU 2003:129 
  
 Utbildning och forskning 
  
 att Umeå och Lund skulle behöva ytterligare tre doktorandanställ- ningar vardera och Uppsala två. Antalet verksamma doktorander vid Högskolan i Borås är totalt cirka 30 varav  
 två–tre 
  ägnar sig åt ovanstående problemområden. Därför föreslås en förstärkning med tre doktorandanställningar riktade mot dessa områden. 
 Nordisk forskarskola 
 Professor Potts, Umeå universitet, har initierat, planerat och leder forskarskolan NORSLIS (Nordic Research School in 
  
 Libarary and 
  
 Information Science). NORSLIS omfattar 
  
 15 institutioner 
  
 med 
  
 sammanlagt cirka 
  
 30 handledare och 
  
 170 doktorander 
  
 i alla 
  
 de nordiska och 
  
 baltiska länderna. 
  
 Borås/Göteborg har i princip samtliga 30 doktorander med i pro- grammet med varierande finansiering. En stor del av doktoranderna har endast finansiering till 50 procent. Några är dock i slutet av sin utbildning. Särskilt viktig är forskarskolan för de nya doktorander som tillkommit under senare år. För den mindre del doktorandan- ställningar som tillskapats med tidsbegränsade medel utgör för när- varande bristen på medel för omkostnader och materialinsamling ett problem. 
 Det nordiska samarbetet intensifieras nu med sikte på att sam- verka för att ge de nordiska länderna en stark internationell slag- kraft. Förutsättningarna att gå vidare med detta är emellertid mycket begränsade då detta ämne i Sverige saknar basresurser i form av doktorandtjänster m.m. Forskarutbildningen inom biblio- teks- och informationsvetenskap startade 1999/2000. Idag finns 15 doktorander vid Högskolan i Borås (i samarbete med Göteborgs universitet), två vid Lunds, tre vid Uppsala, två vid Umeå universi- tet och vid Växjö universitet ingen eftersom grundutbildningen just startat där. 
 NorFa (Nordisk forskarutbildningsakademi) har nyligen (december 2003) beslutat finansiera NORSLIS under fem år – perioden  
 2004–2008. 
  NORSLIS kan bli en förebild för andra nordiska forskarskolor, men det bör i detta sammanhang nämnas att bidraget från NorFa endast omfattar stöd till samordning och nordiskt/baltiska möten. 
 NORSLIS är en nordisk forskarskola finansierad av Wolf som innefattar samtliga 15 institutioner i Norden och Baltikum som har lokala program för forskarutbildning i ämnet biblioteks- och in- 
 409 
  
 Utbildning och forskning 
  
 SOU 2003:129 
  
 formationsvetenskap. Syftet är att genom gemensamma forskar- utbildningskurser, workshops, gästprofessurer, mobilitetsstöd, handledning och ambulerande seminarier erbjuda en internationellt konkurrenskraftig forskarutbildning. Doktorandtjänsterna finansi- eras lokalt av respektive universitet. 
 Forskarskolan stimulerar även samarbetet mellan seniora forskare på området. NORSLIS har en kompetensprofil som är väsentligt bredare och djupare jämfört med den svenska forsk- ningen på området, och på områden som kan vara av intresse för KB:s verksamhet (t.ex. digitala bibliotek, webometri, indexe- ring/återvinning av multimedia). En satsning på svenska dokto- randtjänster inom ämnet skulle innebära att en bredare handledar- kompetens kan göras tillgänglig via NORSLIS och därmed på sikt bredda den svenska forskningsprofilen. 
 Resursbehov 
 Forskningsanslag har under de senaste åren erhållits från Riks- bankens Jubileumsfond, Skolverket, Distum (nerlagt), Stiftelsen Framtidens kultur, Svenska Unescorådet, Miller,  
 KK-stiftelsen, 
  Svensk Biblioteksförening m.fl. Denna andel är dock för liten och det har blivit allt svårare att få bidrag från externa finansierings- källor. Delvis beror detta på att ämnesområdet saknar representa- tion i den svenska forskningsrådsstrukturens ämnesgrupper och att ämnesområdet fortfarande är under uppbyggnad, men också på att tidigare sektorsorgan med kännedom om området lagts ned. De anslag som erhållits har i begränsad utsträckning kunnat finansiera doktorander och detta torde, enligt ansvariga för ämnet, med nuvarande inriktning på rådens policy bli ännu svårare de närmaste åren. Det framstår som angeläget att skapa utrymme för fler disputerade lärare, forskare och experter för den framtida utveck- lingen inom sektorn. 
 I det följande har kostnaderna beräknats för 14 doktorander vilket är en miniminivå ställt i relation till behovet av doktorer på området och till att det bör vara en acceptabel storlek på dokto- randgruppen. För att åstadkomma detta och för att kunna delta i den nordiska forskarskolan – som dessutom står under svensk led- ning – bör ett större antal antas i början av perioden så att dessa ska kunna delta som grupp i såväl nationella som internationella akti- viteter. Kostnader har beräknats för doktorandanställningar samt 
 410 
  
 SOU 2003:129 
  
 Utbildning och forskning 
  
 för bidrag till kringkostnader/forskarhandledning enligt följande preliminära budget: 
 Antal doktorandanställningar – beräknat behov 
  
 Universitet/Högskola 
  
 Antal doktorander med 
  
 Antal doktorander 
  
 Totalt antal 
  
 startår 2005 
  
 med startår 2007 
  
 Umeå 
  
 2 
  
 1 
  
 3 
  
 Borås/Göteborg 
  
 3 
  
 2 
  
 5 
  
 Lund 
  
 2 
  
 1 
  
 3 
  
 Uppsala 
  
 2 
  
 1 
  
 3 
  
 Växjö 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 Summa 
  
 10 
  
 7 
  
 17 
  
 Förslag t.ex. 14 doktorander, ev. förlagda med sju år 2005 och fem ytterligare år 2007. Fördelningen tar hänsyn till handledar- kapacitet (antal professorer) men också behovet av uppbyggnad på de mindre enheterna. 
 Kostnaderna har beräknats till 23 miljoner kronor för perioden  
 2005–2008. 
  Expenser för doktorander och handledare motiveras av resor föranledda av gemensamma forskarutbildningskurser, hand- ledning och forskningssamarbete. Bidragen till handledare är knutna till respektive doktorandanställning och fördelas därefter. Doktorandanställningarna utlyses med inriktning mot ovan nämnda frågeställningar vid respektive institution. 
  
 8.4 
  
 Slutsatser 
  
 Ämnet biblioteks- och informationsvetenskap är nytt. Det kan konstateras att behovet av forskarutbildade måste öka, dels för att täcka högskolans behov av forskarutbildade lärare/forskare, dels för behovet på arbetsmarknaden i övrigt. Särskilt stort är behovet av forskning inom det digitala området. Viss internationell forsk- ning bedrivs. Det nordiska samarbetet i en forskarskola är värde- fullt för såväl utbildningen som det nordiska samarbetet. 
 411 
  
 Utbildning och forskning 
  
 SOU 2003:129 
  
 Med hänvisning till att grund- och forskarutbildningen inom det nu aktuella ämnet är föremål för utvärdering av Högskoleverket kan inga förslag nu lämnas om omfattning, inriktning och lokalise- ring. Dessa ställningstaganden bör dock kunna göras inför den forskningspolitiska propositionen. 
 412 
 9 Internationellt samarbete 
  
 9.1 
  
 KB:s uppgifter är internationella 
  
 KB har omfattande och kontinuerliga internationella kontakter. Den internationella utblicken och samverkan med breda kontakt- ytor är nödvändiga för att upprätthålla kompetensen och få influ- enser inom olika områden. Samtidigt är KB en givande part efter- som den egna kompetensen är stor på många områden. Genom att verka för internationella standarder, katalogiseringsprinciper, ökad tillgång på bibliografiska data och större öppenhet underlättas arbetet och det blir bättre kvalitet på kataloger och databaser. 
 Internationellt arbete i upphovsrättsliga frågor garanterar bibli- otekens öppenhet. Via det internationella samarbetet underlättas fjärrlåneflödet. Internationella kontakter och kunskapsöverföring utvecklar även väsentliga biblioteksfunktioner samt kunskaper om samlingar, m.m. Över huvudtaget är internationella kontakter nöd- vändiga inom biblioteksområdet och de upprätthålls av flera bibli- otek. Som nationalbibliotek har dock KB ett särskilt ansvar och en förmedlande roll genom sitt breda nationella kontaktnät. 
 De internationella kontakterna är nödvändiga för att upprätthålla och utveckla biblioteksfunktioner. Uppgiften att samordna och utveckla informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning (som till sin natur också är internationell) kräver också ett internationellt perspektiv. Det internationella samarbetet sker mestadels i organisationer, vilka är av såväl generell som special- inriktad karaktär och mestadels men inte alltid är biblioteksorgani- sationer. Dessutom deltar medarbetare i nätverk och det förekom- mer åtskilligt  
 icke-organiserat 
  internationellt utbyte. Vidare är kontinuerliga kontakter med internationella leverantörer ett bidrag till att utveckla biblioteksverksamheten. Samtliga avdelningar inom KB deltar i det internationella arbetet. Genom egna arrangemang, såsom konferenser, seminarier, föredrag och utställningar för- medlas också internationella influenser. 
 413 
  
 Internationellt samarbete 
  
 SOU 2003:129 
  
 Vissa internationella frågor behandlas även i sitt sammanhang i betänkandet. Det gäller särskilt informationsförsörjningen till ut- bildning och forskning. 
 KB:s internationella arbete berörs också i Internationella kultur- utredningen 2003 (SOU 2003:121) som nyss överlämnats till regeringen. 
  
 9.2 
  
 Nordiskt samarbete 
  
 Det förekommer täta kontakter mellan biblioteken i Norden, såväl på chefs- som specialistnivå. Här deltar KB aktivt i nätverk, konfe- renser och direkta utbyten. Genom det informella organet Boyd träffas regelbundet nationalbibliotekarierna. KB är också represen- terat i Miller – ett organ under Nordiska ministerrådet som är under omorganisation. Medarbetare på Bibsam som sköter licens- verksamheten har också täta kontakter med sina nordiska kollegor och  
 Libris-avdelningen 
  är engagerade i SVUC (Scandinavian Union Catalogue). KB deltar också i flera nordiska projekt, t.ex. Tiden för digitalisering av tidningar och Nordic Web Archive 2 för utveck- ling av webbarkivet. 
  
 9.3 
  
 Europeiskt samarbete 
  
 KB är med i och har under tidigare år varit med i ett antal EU- finansierade projekt. KB är även medlem flera europeiska organisa- tioner. LIBER (Ligue des Oconnor de Recherche) är en sammanslutning för bibliotekschefer i Europa med årlig konferens och KB är också representerat i ett par under- grupper. CERL (Consortium of European Research Libraries) är en viktig organisation för bibliotek med stora, äldre samlingar. KB har varit med från starten och medarbetare är representerade i en av CERL:s formella grupperingar. 
 ONE (bildat 2002 och med  
 Libris-avdelningens 
  chef som ord- förande) är resultatet av ett  
 EU-projekt 
  och är en sammanslutning av nationalbibliotek eller andra organisationer med ansvar för stora bibliotekskataloger och/eller samkataloger. Syftet med samman- slutningen är att genom kooperativa lösningar ge fri tillgång till varandras bibliografiska data eller att medlemmarna går samman och skaffar gemensamma licenser. 
 414 
  
 SOU 2003:129 
  
 Internationellt samarbete 
  
 Genom Bibsam är KB representerat i EBLIDA (European Asso- ciation of Library, Information, and Documentation Associations) som är en expertgrupp för upphovsrättsliga frågor. 
 Förutom dessa organisationer bör nämnas ELAG (European Library Automation Group), där flera medarbetare brukar delta i en årlig konferens, och SEPIA (Safeguarding European Photo- graphic Images for Access). 
  
 9.4 
  
 Internationella organisationer 
  
 Johnson (International Federation of Library Associations and Insti- tutions) är en världsomspännande biblioteksorganisation med årlig konferens och löpande aktiviteter i kommittéer och specialgrupper. Ett flertal medarbetare är aktiva inom olika kommittéer och de andra grupperingar inom områden som är aktuella för KB. KB- medarbetare är engagerade i sektionerna för katalogisering, biblio- grafisk kontroll, klassifikation och indexering, bibliografi, beva- rande och konservering, kartor, fjärrlånesamverkan, statistik, in- formationsrätt och tidningar. Flera medarbetare har ledande upp- drag inom sektionerna (t.ex. som ordförande inom sektionen för katalogisering) och medarbetare brukar även medverka med före- drag på de årliga konferenserna. 
 ALP (Advancement of Librianship Programme) är ett IFLA- organ för stöd till biblioteksutveckling i tredje världen. KB är såväl bidragsgivare som aktiv i styrelsen. 
 Övriga internationella organisationer 
 KB är representerat i olika internationella specialistorganisationer. Flera  
 KB-medarbetare 
  deltar aktivt i standardiseringsfrågor genom ISO. För ISBN, ISSN och ISMN ansvarar KB för administrationen av nummersystemen i Sverige, och inom ramen för detta deltar medarbetare på årliga möten. En  
 KB-medarbetare 
  är en av ISSN:s directors och deltar på deras möten samt har deltagit i den arbetsgrupp som uppdaterat  
 ISSN-reglerna. 
  Inom Dublin Core an- svarar KB för den svenska översättningen och deltar på interna- tionella konferenser där standarden diskuteras, underhålls och ut- 
 415 
  
 Internationellt samarbete 
  
 SOU 2003:129 
  
 vecklas. Andra organisationer där KB deltar är URN:NBN, CENL, m.fl. 
 Som stöd i arbetet med Kulturarw 
 3  
 deltar KB i IIPC (Interna- tional Internet Preservation Consortium). Det är ett konsortium för ett tiotal nationalbibliotek samt en privat stiftelse för utveck- ling av nationellt insamlande av webbplatser. Inom IAML (Inter- national Association of Music Libraries) deltar KB i en katalog- kommission. 
 Utvecklingsprojekt 
 KB är ansvarigt för två  
 Sida-finansierade 
  projekt avsedda att stödja biblioteksutvecklingen i tredje världen. Det mest omfattande pro- jektet har pågått sedan  
 1980-talet 
  är ett omfattande stöd till fem nationalbibliotek i Centralamerika. Det andra projektet som har påbörjats 2003 omfattar Vietnam och Laos. 
 Alexandriabiblioteket 
 KB bidrar till uppbyggandet av det nya Alexandriabiblioteket i Egypten och samarbetar där med några andra svenska bibliotek inom  
 SWEBA-projektet, 
  finansierat av Sida. 
  
 9.5 
  
 Slutsatser 
  
 KB:s uppgifter ingår i de flesta avseenden i ett internationellt sam- manhang. Forskning är per definition internationell, och det gäller självklart även infrastrukturen. När diskussionerna om EU:s sjunde ramprogram och nästa generations utbildningsprogram nu startar kommer med all sannolikhet frågor om interaktiva läromedel, inve- steringar i olika slags infrastruktur (såväl teknisk som akademisk, dvs. informationsförsörjning och biblioteken) för forskning och utbildning att bli aktuella. Det är viktigt att KB är orienterat om detta arbete, tar aktiv del i diskussionerna och för dem i relevanta internationella och nationella organ och sammanhang, samt för fram forskningens och utbildningens behov. 
 416 
  
 10 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 10.1 
  
 Inledning 
  
 I det följande behandlas KB:s organisation och förhållandet till myndigheter inom angränsande verksamhetsområden – särskilt förhållandet till Statens ljud- och bildarkiv (SLBA). Vidare be- handlas konsekvenserna av förslaget om KB som en biblioteks- myndighet med odelat ansvar för samordning och utveckling av informationsförsörjning till utbildning och forskning (avsnitt 7.13). 
  
 10.2 
  
 KB:s uppgifter och organisation 
  
 10.2.1 
  
 Uppgifter 
  
 KB:s uppgifter framgår av kap. 2. Det har under utredningens gång från några håll ifrågasatts om det är lämpligt att Bibsam och Harris ingår i biblioteksmyndigheten KB. Det har uttryckts farhågor att KB skulle gynnas av detta, och man har hänvisat till alternativ som innebär att nationalbiblioteket och samordningsverksamheten skulle vara fristående från varandra. För att så skulle vara fallet finns emellertid inga belägg. 
 Det finns ingen anledning att ifrågasätta de uppgifter KB har idag. Bakgrunden till att dessa verksamheter ingår i KB sedan 1988 har redovisats i kap. 7. Modellen med en fristående samordnings- och utvecklingsmyndighet är prövad och det finns ingen anledning att återgå till den. Det är tvärtom en fördel att Bibsam och Harris ligger i en myndighet inom vars verksamhetsområde de har att verka. Det finns en stor samlad kompetens inom KB som Bibsam och Harris kan dra nytta av. Det är också vad de allra flesta givit uttryck för i  
 KB-utredningens 
  undersökningar. Däremot finns synpunkter på möjligheterna till inflytande. 
 417 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 SOU 2003:129 
  
 10.2.2 
  
 Organisation 
  
 Nuvarande organisation 
 En översyn och genomgripande organisationsförändring genom- fördes så sent som 1997. Dessförinnan var organisationen tung- rodd, den maskinella utrustningen omodern och lokalerna slitna. Stora förändringar skedde således i ett slag. Lokalerna rustades upp, och KB kunde skaffa sig modern teknisk utrustning i stor omfattning och starta verksamheten med en ny organisation. Den nya organisationen byggde på att den skulle följa ett flöde (plikt- exemplarets gång), att enheterna skulle vara så små att alla kunde ha direktkontakt med sin chef och att Bibsam och Harris skulle vara fristående enheter på avdelningsnivå (organisationsplan, se kap.2). 
 Synpunkter på nuvarande organisation 
 Som ett resultat av denna utredning ges tillfälle till överväganden om behov av förändringar i organisationen. Härvid kan några reflektioner vara på sin plats. 
 Exempelvis kunde det vara en fördel om alla insamlingsfrågor låg på en och samma enhet – dvs. de digitala leveranserna borde ligga där pliktleveranserna ligger. Ett alternativ kunde vara att samla de digitala frågorna till en egen enhet – inklusive sekretariatet för det föreslagna Sveriges nätbibliotek. I vilket fall som helst behövs en samordnande funktion för digitala frågor. 
 Det behövs också en utpekad funktion/person för samordning av forskningsfrågor. 
 Informations- och programverksamheten behöver förstärkas och få en tydlig plats i organisationen. KB behöver också en genom- gående grafisk profil. 
 Den juridiska funktionen bör vara en stabsfunktion under Riks- bibliotekarien och detta bör göras synligt. 
 Kanske skulle KB också vinna på att ha någon form av samord- ning av de internationella frågorna. 
 418 
  
 SOU 2003:129 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 Funktionssamarbete 
 KB:s verksamhet är komplicerad att organisera, och arbetsuppgif- terna på de olika avdelningar och enheterna hänger nära samman med varandra. Detta ställer stora på krav att chefer och med- arbetare har kunskaper om varandras verksamheter och på god samarbetsförmåga. 
 Verksamheten skulle vinna på om KB när det gäller fortlöpande behov av avdelningsövergripande ställningstaganden organiserade verksamheten i formella funktionsgrupper med tydliga uppdrag, ansvar och med en utsedd ledare. Detta kunde exempelvis gälla vissa informationssystematiska uppgifter och digitaliseringsarbetet. 
 Konsekvenser av utredningsförslag m.m. 
 Flera av förslagen ger, om de genomförs, anledning att överväga hur de uppgifter som följer av dessa bäst ska inlemmas i organisa- tionen. 
 Det gäller förslagen om pliktleverans av distansöverfört digitalt material, handlingsplanen för digitalisering, nätbiblioteket, be- varandefrågorna och de utökade nationella uppgifterna beträffande samordning och utveckling av informationsförsörjningen. 
 Slutsatser 
 Det ankommer på KB:s ledning att ta ställning till vilka föränd- ringar i organisationen som bör göras. 
  
 10.3 
  
 Samarbete med andra myndigheter 
  
 10.3.1 
  
 Samarbete med forskningsbiblioteken m.fl. 
  
 I det följande berörs samarbetet med universitet och högskolor, övriga forskningsbibliotek samt Sveriges nätuniversitet. Under ut- redningens gång har lärosätena framfört synpunkter på möjlighe- terna till inflytande över KB:s verksamhet. Av naturliga skäl rör det i första hand verksamheter som är utåtriktade och är av samord- nande karaktär – i första hand Bibsams verksamhet. 
 419 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 SOU 2003:129 
  
 De större lärosätena önskar ett större inflytande över vad som bör göras och anser att utgångspunkten i större utsträckning borde tas med utgångspunkt från lärosätena. De gäller inte minst hur till- gängliga resurser ska användas. Några anser att Raymond budget borde vara frikopplad från KB:s och att ett särskilt ledningsorgan borde besluta om denna. Några grupper anser sig dåligt represente- rade. Detta gäller de mindre och medelstora högskolorna som anser sig dåligt representerade i KB:s ledande och utåtriktade organ, men även s.k. övriga forskningsbibliotek. Sveriges nätuniversitet är representerat i Bibsams ledningsgrupp och lärosätena är represente- rade i styrelsen. 
 Om man tittar på några de grupper (se bilaga 5, alla finns dock inte med i denna bilaga) som utgör referensgrupper i KB:s verk- samhet så förefaller kritiken inte befogad på alla punkter. 
 KB bör ta till sig av de synpunkter på representation och infly- tande som framförts från olika håll. I första hand bör representa- tionen från mindre och medelstora högskolor, övriga forsknings- bibliotek samt folkbibliotek öka i ledningsgrupperna. Ordföranden bör vara extern. 
 Uppgiften att svara för vissa funktioner som är gemensamma för forskningsbiblioteken inom Stockholmsregionen (KB:s in- struktion 1 §) bör ses över. Det kan lämpligen ske i samband med den översyn som föreslagits (kap. 7) beträffande bibliotekssamar- betet i regionerna. Samarbetet består idag i en bokbil som trans- porterar låneböcker runt Stockholm, gemensamma lokaler i Bålsta och informella samarbeten inom olika områden. 
 Slutsats 
 Det bör ankomma på KB:s ledning att i samförstånd med intressenterna lösa dessa frågor och skapa en ändamålsenlig organi- sation så att de bästa förutsättningar ges för samarbetet mellan KB och dem KB har att betjäna. Bibsamrådet bör vara rådgivande. Riksbibliotekarien bör ytterst vara ansvarig för besluten. 
 420 
  
 SOU 2003:129 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 10.3.2 
  
 Samarbete med andra inom sektorn 
  
 De myndigheter som KB närmast har beröringspunkter med är Vetenskapsrådet (och andra forskningsråd), Högskoleverket (HSV) samt Verket för högskoleservice (VHS). 
  
 Vetenskapsrådets  
 (VR) uppdrag är bl.a. att fördela medel till forskning samt informera allmänheten om den forskning som VR bidrar till. VR:s roll är att informera om forskning och föra ut in- formationen till i första hand den breda allmänheten till skillnad från KB som har rollen att ge stöd till samordning och utveckling av informationsförsörjningen till forskarna och studenterna. KB:s huvudansvar för nationalbibliografiska och andra informations- systematiska frågor har också anknytning till VR:s verksamhet. 
  
 Högskoleverket  
 ( 
 HSV 
 ) har till uppgift är att vara tillsynsmyndig- het för högskolan. Till verkets uppgifter hör granskning av kvali- teten i högskolans verksamhet. Därvid är högskolans bibliotek en viktig kvalitetsfaktor. HSV har vidare ansvar för den officiella stati- stiken enligt förordningen (2001:100). Inom HSV finns Rådet för högskoleutveckling som fördelar medel till pedagogiskt utveck- lingsarbete. 
 Verket för högskoleservice (VHS)  
 arbetar på uppdrag av hög- skolorna och ska biträda dem i antagningsfrågor, ge juridisk och administrativ rådgivning samt biträda vid upphandling av i första hand utrustning. 
  
 Slutsatser 
 Samarbetet mellan KB, VR och HSV är en strategiskt viktig fråga. Eftersom ansvaret för frågor som rör informationsförsörjning är uppdelat på flera sektorsmyndigheter och 38 högskolor som inte har något samordningsansvar (snarare tvärtom, eftersom de kon- kurrerar med varandra) är det angeläget att dessa myndigheter har ett närmare samarbete. 
  
 10.3.3 
  
 Samarbetet med andra kulturarvsmyndigheter m.fl. 
  
 Mellan Kulturrådet, Nationalmuseum, Riksantikvarieämbetet, Riksarkivet och KB har ett konstruktivt samarbete vuxit fram, som manifesterats i det  
 ABM-centrum 
  som dessa myndigheter beslutat 
 421 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 SOU 2003:129 
  
 att driva gemensamt (5.4.3). Förhållandet mellan KB och Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) behandlas i det följande. 
  
 10.3.4 
  
 Samarbete med medieföretag m.fl. 
  
 KB:s samlingar borde i större utsträckning kunna komma till nytta och glädje i massmediernas folkbildande verksamhet, exempelvis i Utbildningsradion. I KB:s samlingar ryms oändliga och fantasi- eggande skatter som kunde användas i programverksamheten. KB:s material borde göras mer allmänt känt och samlingarna komma till större nytta på samma sätt som genom digitaliseringsprojektet. Ett exempel kunde vara barnprogrammet Hjärnkontoret, som med KB:s hjälp kunde komplettera sin naturvetenskapliga profil med en  
 humanistisk-samhällsvetenskaplig. 
  På så sätt kunde KB spela en större roll i folkbildningen. Vidare kunde innehållet i Nationalen- cyklopedin i digital form (http://www.ne.se) utvecklas i samarbete med KB. 
  
 10.4 
  
 Förhållandet till Statens ljud- och bildarkiv 
  
 10.4.1 
  
 Inledning 
  
 KB och SLBA har i grunden samma uppdrag och verksamheterna regleras genom samma lag, lagen (1993:1392) om pliktleverans av dokument (se kap. 3). 
 SLBA har enligt förordningen (1996:503) med instruktion för Statens ljud- och bildarkiv till uppgift att ta emot och förvara plikt- exemplar av  
 ljud och rörlig bild 
 . Myndigheten bildades 1979 efter en utredning som tillsatts för att tillgodose forskarnas behov av att ta del av radio- och  
 TV-material 
  eftersom de inte gavs tillträde till TV:s egna arkiv. 
 En stor del av pliktleveranserna består av radio- och  
 TV-sänd- 
  ningar och omfattningen har ökat väsentligt under de senaste åren. I dag finns 6 miljoner timmar material i SLBA:s arkiv. Antalet an- ställda är cirka 70, och myndigheten har 40 miljoner i anslag. SLBA har sina lokaler på Karlavägen i Stockholms innerstad. 
 SLBA:s uppgifter beträffande pliktexemplaren överensstämmer i stort med det ansvar KB har för sitt material (idag huvudsakligen  
 tryckta skrifter 
 ) – att samla in och bevara dessa så att de kan göras tillgängliga för forskningen i framtiden. 
 422 
  
 SOU 2003:129 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 KB har även ansvar för de nationalbibliografiska produkterna och biblioteksdatasystemet Harris, samt för samordning och ut- veckling av informationsförsörjning till högre utbildning och forskning. KB och SLBA delar ansvaret för s.k. kombinerat material och dokument för elektronisk återgivning (se PL och av- snitt 3.5). 
  
 10.4.2 
  
 Utgångspunkter 
  
 10.4.2.1 Direktiven m.m. 
 Av direktiven framgår inte uttryckligen att  
 KB-utredningen 
  ska ta ställning i fråga om förhållandet mellan KB och SLBA. Däremot ingår i uppdraget att se över KB:s uppdrag och verksamhet och komma med förslag till förändringar som uppdraget kan föranleda. Vidare framgår att utredningen ska bedrivas förutsättningslöst. 
 Frågan om förhållandet mellan KB och SLBA har uppkommit vid olika tillfällen under utredningsarbetet, och synpunkter har framförts från olika håll om att KB och SLBA borde vara en myn- dighet (samma lag – samma uppdrag – samma målgrupp – samman- smältande material). I  
 KB-utredningens 
  uppdrag ingår att se över hur PL har fungerat och undersöka möjligheterna att reglera in- samlingen av det som publiceras  
 on-line 
  och vilka eventuella lag- ändringar som det kan föranleda. Denna del i uppdraget har givit upphov till ett behov av ställningstagande angående vem som ska ta emot det distansöverförda digitala materialet. Den frågan måste besvaras i lagförslaget. 
 Utbildningsministern har på en fråga i riksdagen den 10 december 2003 om Ny myndighet för arkivering av bild, ljud och skrivet material svarat att det inte är aktuellt att inrätta någon ny myndighet för dessa frågor. Detta är också en utgångspunkt för  
 KB-utredningens 
  överväganden. 
 10.4.2.2 Tidigare utredningar 
 Tidigare utredningar har behandlat frågan om KB:s och SLBA:s verksamheter bäst bedrivs inom en och samma organisation. Skäl har angivits för detta, och det har också framhållits att det senare sannolikt skulle komma att bli aktuellt att på nytt överväga frågan. 
 423 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 SOU 2003:129 
  
 Redan då ALB (numera SLBA) bildades (prop.1977/78:97 s. 102, KrU 27, rskr 375) framhölls betydelsen av en helhetssyn på olika typer av publikationer. De ansågs likvärdiga som bärare av infor- mation om det svenska kulturarvet. Man kan fråga sig varför KB inte då fick ansvaret för att bevara även ljud och bild. När ALB in- rättades diskuterades flera alternativ. Ett var en uppdelning mellan KB (fonogram), SR (radio- och  
 TV-sändningar) 
  och SFI (film). Ett andra alternativ uteslöt SR och innebar en uppdelning av etermedia på Nationalfonoteket (radio) och SFI (television). 
 Till att börja med hade ALB samma styrelse (Statens arkiv- styrelse) som Riksarkivet, Svenskt Biografiskt lexikon, Dialekt- och ortnamnsarkiven samt svenskt visarkiv. Denna ordning ansågs inte bra och ALB blev 1984 en fristående myndighet med egen styrelse. 
 Två argument framhölls mot en uppdelning mellan KB och ALB. Det första var att det skulle vara svårare att få en samlad bild av arkivmaterialet, och det andra att gränsdragningen mellan ljud- och bildupptagningar framstod som konstlad – film åtföljs t.ex. ofta av ljud. Grunden för resonemanget var enhetstanken, men man full- följde inte tanken genom att sammanföra ansvaret till en och samma organisation. 
 Vissa remissinstanser (s. 60) gick längre och ansåg att en an- knytning till det offentliga bibliotekssystemet var mest naturlig. KB deltog inte i någon större utsträckning i den diskussion som fördes, vilket kan tyckas märkligt eftersom KB 1958 hade inrättat nationalfonoteket inom sin organisation. Motivet för att inte välja KB var att KB betraktades som ett bibliotek med traditionella biblioteksuppgifter, och att det material som skulle behandlas var artfrämmande och inte låg inom KB:s kompetensområde. KB spelade inte heller samma roll på  
 1970-talet 
  som i slutet av 1980- talet då KB fått ställning som landets nationalbibliotek och även fått ansvar för samordning och utveckling av den vetenskapliga informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning. 
 Huvudskälen för två myndigheter var att materialen var så olika 
 – radio, ljudband etc. å ena sidan, och böcker och tidningar etc. å den andra. I övrigt gjordes bedömningen att förutsättningarna för personalutveckling och kompetenshöjning inte skulle bli bättre. Att utveckla specialistkunskaper framhölls som lika angeläget som den kompetensutveckling det skulle innebära att arbeta i en biblio- teksmiljö. Utredningen ansåg inte heller att det skulle innebära några större samordningsvinster inom områden som bevakning, 
 424 
  
 SOU 2003:129 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 inkrävning och mottagning. De besparingar som man skulle kunna uppnå ansågs försumbara. 
 Som motiveringar för sammanslagning angavs helhetssynen, att allt publicerat material är likvärdigt och att det skulle vara enklare att väga behovet av insatser mot varandra. När det gällde bevarande och beständighetsarbete var behoven delvis likartade. Beträffande nya medier ansåg utredningen att KB:s och SLBA:s resurser borde samordnas. Samordnad forskning och samordnad bevakning av bevarande och beständighetsfrågor ansågs självklart. Beträffande Nationaldiskografin, retrospektiva diskografier, registrering och katalogisering borde personalsamverkan och därmed personalut- veckling kunna äga rum. Inom informations- och referensarbete för forskning och studier framhölls det som en fördel med gemensamt referensbibliotek och gemensam läsesal med uppspelningsmöjlig- heter. Detta skulle vara svårt att genomföra eftersom båda myndig- heterna då nyss byggt om sina lokaler. 
 Frågan behandlades relativt ingående i betänkandet från 1992 års pliktleveransutredning  
 Pliktleverans (SOU 1992:92).  
 Utredningen framhöll att det fungerade bra med nuvarande organisation och att myndigheterna inte hade så mycket med varandra att göra. Vidare framhölls att konkurrensen skulle bli hårdare mellan verksam- heterna om de ingick i samma myndighet. Det framhölls också att institutionskulturerna var olika, att myndigheterna hade utvecklats olika samt att ALB gjort egna investeringar i datorstöd som inte hade någon anknytning till Harris. Utredaren menade att det obefintliga datorsamarbetet tydde på att man inte funnit anledning att pröva ett närmare mer aktivt samarbete. 
 Som det viktigaste skälet för en gemensam organisation fram- hölls helhetssynen och vissa samordningsvinster, och eftersom man förutsåg ett större samarbete i framtiden föreslogs att myndig- heterna skulle vara representerade i varandras styrelser. 
 Regeringen behandlade frågan om KB och ALB:s ställning i forskningspropositionen  
 Forskning för kunskap och framsteg (1992/93:170,  
 avsnitt 8) och kom fram till att de även fortsätt- ningsvis skulle vara fristående myndigheter. Samtidigt framhölls att uppgiften att bevara kulturarvet kommer att kräva en god sam- ordning. På sikt måste ett samgående tas upp till ny prövning för att öka möjligheterna att inom en och samma organisation kunna göra prioriteringar och resursavvägningar mellan närliggande verk- samhetsområden. 
 425 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 SOU 2003:129 
  
 10.4.3 
  
 En pliktmottagande myndighet av digitalt material – utredningens slutsatser 
  
 Bakgrund 
 Uppdelningen av material mellan KB och SLBA har tidigare varit relativt okomplicerad, eftersom både materialslagen och leverantö- rerna har varit relativt tydligt åtskilda. KB fick via leveransplikten in böcker, tidningar och annat tryck från tryckerierna, medan film, musik, etermediematerial och liknande levererades till SLBA av producenter eller distributörer av sådant material. 
 Emellertid finns redan sedan ett antal år tillbaka två materialslag där olika typer av innehåll blandas (se avsnitt 3.5). Kombinerat material består av olika materialslag som tillsammans bildar en helhet, exempelvis en lärobok med tillhörande ljudband (numera vanligtvis en cd). Dokument för elektronisk utgivning kan exempelvis vara en cd eller dvd där text, bild, ljud och film blandas fritt. Dessa två materialslag måste delas upp mellan KB och SLBA, vilket orsakar problem vid uppdelningen och sannolikt även för forskarna som vill ta del av materialet nu och i framtiden. 
 Idag är situationen än mer prekär i detta sammanhang, eftersom ägarkoncentrationen har lett till att samma företag kan producera allt från böcker till biofilmer och musik. Mediekonvergensen och kommersiella skäl leder till att material blandas i allt större utsträckning. Publicering av likartat material sker i tryckt form, på TV/i radio samt i digital form, där alla olika materialslag blandas. Dessa förändringar i mediesamhället har uppmärksammats i annan lagstiftning, i och med att publicering på Internet sedan 1 januari 2003 omfattas av yttrandefrihetsgrundlagens skydd. 
  
 KB-utredningen 
  föreslår i kap. 3 leveransplikt för distansöverfört digitalt material (med vilket avses material som publiceras på Internet och andra nätverk) och att leverans ska ske till en myndig- het. Det är inte möjligt att  
 lagstiftningsmässigt  
 göra den distink- tionen att materialet ska delas upp på två myndigheter. Det kommer vidare att medföra problem att tillämpa den lag som KB- utredningen föreslår om det ska finnas två mottagande myndig- heter. 
  
 KB-utredningens 
  lagförslag leder till en myndighet för mot- tagande av pliktlevererat distansöverfört material. Någon annat alternativ har varit svårt att finna. Det har inte heller med hänsyn till de begränsade resurser och den tid som stått till utredningens 
 426 
  
 SOU 2003:129 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 förfogande varit möjligt att göra den fördjupade analys som behövs för att komma med förslag i myndighetsfrågan. Det har inte heller ingått i uppdraget. Det bör också beaktas att SLBA f.n. är föremål för översyn. 
 Samma motiv som framförts i tidigare utredningar  
 för en samman- hållen organisation gäller fortfarande och i än högre grad, nämligen  
 helhetssynen 
 . Redan idag är gränserna på väg att suddas ut. Det distansöverförda material som redan nu samlas in (Kulturarw 
  
 3 
  
 , se kap. 3) från Internet kommer att öka i omfattning. Detta innehåller redan nu material av olika slag – text, bild, ljud och film – något som kommer att bli allt vanligare när teknikutvecklingen går framåt och fler och fler hushåll får bredbandsuppkoppling. Det är inte längre försvarbart att skilja på text, ljud och bild när det gäller insamling. 
  
 De argument som tidigare talade emot en sammanhållen myn- dighet gäller inte idag och nya argument har tillkommit för en sammanslagning. 
 Följande argument  
 för  
 en sammanhållen myndighet för in- samling, tillhandahållande och bevarande av skrift, ljud och bild. 
 PL reglerar båda verksamheterna  
 – dock med den skillnaden att tillgängligheten till SLBA:s material är mer restriktiv. 
  
 Brukarna behöver ofta material av olika slag från olika informa- tionsbärare 
 . Det underlättar för dem om materialet är samordnat så att det är lätt att nå, synligt och lättillgängligt så att studier och forskning kan bedrivas effektivt. Förutsättningarna för detta skulle öka om verksamheterna var bättre samordnade. Bedömningen är att detta sker bäst inom en och samma myndighet. 
  
 De olika kulturerna som tidigare framhållits som skäl för två organisationer skulle då  
 enklare smälta samman  
 vilket är en fördel för verksamheten och därmed för brukarna. Trots ambitionerna att bedriva ett närmare samarbete i olika sammanhang så har det inte utvecklats något djupare samarbete. Om representationen i varandras styrelser har haft någon effekt på samverkan mellan myndigheterna är svårt att bedöma. 
 Förutsättningarna ökar för större  
 enhetlighet inom det informa- tionssystematiska området  
 t.ex. när det gäller katalogisering (för- tecknande/bibliografering). Den bedömningen görs mot bakgrund av att samarbetet inte nämnvärt ökat sedan den förra utredningen. Detta är också något som framförts som önskvärt både av KB och SLBA. 
 427 
  
 Organisationsfrågor och KB:s samarbete med andra myndigheter 
  
 SOU 2003:129 
  
 Utvecklingspotentialen skulle bli större  
 med samlade resurser för verksamheter som nu närmar sig varandra allt mer med anledning av utvecklingen på medieområdet bl.a. i form av nya insamlings- metoder, material och metoder för långtidslagring. 
  
 Den insamling som redan bedrivs av KB inom projektet Kulturarw 
 3  
  
 skiljer idag inte på olika typer av innehåll (filtyper). 
  
 Ljud- och bildområdet skulle också få större möjligheter att  
 dra nytta av KB:s kompetens på informationsförsörjningsområdet 
 . Vidare skulle det  
 etablerade samarbetet med forskarsamhället  
 gynna SLBA. På så sätt skulle också  
 SLBA:s verksamhet bli mer synlig  
 och  
 gemensamma lösningar  
 kunna uppnås och det behövs för att synas nationellt och internationellt. 
 Sannolikt skulle det på sikt också innebära  
 ekonomiska fördelar. 
  
 Slutsatser 
 De skäl som framförts som talande mot en sammanhållen myndig- het är inte hållbara. Även om det skulle visa sig möjligt (praktiskt såväl som juridiskt) att dela upp materialet kvarstår det starkaste skälet: att det inte är önskvärt, varken ur brukarnas, leverantörernas eller statsmakternas (av resursskäl) synpunkt. De båda myndig- heterna bör under alla omständigheter inleda ett närmare sam- arbete, något myndighetscheferna redan har inlett samtal om. 
 Myndighetsfrågan får inte förhindra lagstiftning om insamling av det digitala kulturarvet, en fråga som varit olöst länge nog och som kommer att skapa en ännu större lucka till men för forskningen om den inte får en lösning nu. 
 En utredare bör skyndsamt tillkallas för att göra en analys av organisationsfrågan, så att den inte blir till hinder för insamlingen av det distansöverförda digitala materialet. 
 428 
 11 Kostnader och finansiering 
 Enligt direktiven ska de förslag som lämnas kostnadsberäknas och förslag till finansiering lämnas. I det föregående har en rad förslag lämnats som innebär kostnadskonsekvenser. Reformförslagen innebär följande. 
 Kostnader 
  
 År 
  
 2004 
  
 2005 
  
 2006 
  
 2007 
  
 2008 
  
 2009 
  
 2013 
  
 Totalt 
  
 Ändamål 
  
 –-2012 
  
 –2016 
  
 (mnkr) 
  
 1. 
  
 Pliktlagen 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000 
  
 3 000* 
  
 12 000* 
  
 12 000* 
  
 2. 
  
 Digital vetenskaplig informationsförsörjning 
  
 2.1 Sveriges nätbibl. 
  
 15 000 
  
 17 000 
  
 17 000 
  
 15 000 
  
 Egenins. 
  
 Egenins. 
  
 64 
  
 - Sekretariat 
  
 1 500 
  
 1 500 
  
 1 500 
  
 1 500 
  
 6 000 
  
 6 000 
  
 - Harris 
  
 2 000 
  
 2 000 
  
 2 000 
  
 2 000 
  
 8 000 
  
 8 000 
  
 2.2 Digit. kulturarv 
  
 1 500 
  
 15 000 
  
 20 000 
  
 20 000 
  
 20 000 
  
 80 000 
  
 70 500 
  
 227 
  
 3. 
  
 Harris 
  
 1 000 
  
 500 
  
 500 
  
 4. 
  
 Bevarande 
  
 - bev.sekr. m.m. 
  
 1 450 
  
 2 450 
  
 2 100 
  
 2 100 
  
 8 400 
  
 8 400 
  
 - migrering 
  
 600 
  
 600 
  
 600 
  
 600 
  
 600 
  
 2 400 
  
 2 400 
  
 5. 
  
 KB utökat nationellt ansvar 
  
 - pers, lokal, teknik 
  
 5 500 
  
 5 500 
  
 5 500 
  
 5 500 
  
 22 000 
  
 22 000 
  
 6. 
  
 Forskarutb. 
  
 (6 000) 
  
 (6 000) 
  
 (6 000) 
  
 (6 000) 
  
 24 
  
 Totalt tkr 
  
 2 100 
  
 45 050 
  
 52 550 
  
 52 200 
  
 49 700 
  
 138 800 
  
 129 300 
  
 1. Pliktlagen (kap. 3) 
 Lönekostnader m.m. för digital pliktleverans (fem heltidsanställ- ningar). (*Personalbehovet minskar på sikt innebär på sikt, då för- slaget innebär en rationalisering eftersom papperskopior för- svinner. Utvärdering efter tre år.) 
 429 
  
 Kostnader och finansiering 
  
 SOU 2003:129 
  
 För tryckt material en besparing p.g.a. vissa begränsningar i insamlingen samt färre dispensärenden. 
 Kostnader för långtidslagring och säkerhetskopia på annan ort ej beräknade. 
 2. Digital vetenskaplig informationsförsörjning (kap. 4 och 5 samt avsnitt 7.14) 
 2.1 Sveriges nätbibliotek (olika projekt på lärosätena samt ett sam- 
  
 ordningssekretariat) 
  
 – Harris 
  
 2 mnkr (permanent) 
  
 – sekretariat 
  
 1,5 mnkr (permanent) 
  
 2.2 Digitalisering av det svenska kultur- arvet (planering, samordning, bild- 
  
 fångst, 
  
 registrering etc.). 
  
 Projekttid 
  
 2004–2016, 
  förutsätter samfinansiering. 
  
 8 mnkr (permanent) 
  
 3. Libris (kap. 4) 
  
 Utredning 
  
 av 
  
 förutsättningar 
  
 för att införa ett fullständigt 
  
 nationellt biblioteksdatasystem 
  
 500 000 kr (engångsbelopp) 
  
 Utveckling 
  
 av 
  
 bibliotek.se 
  
 till 
  
 nationell biblioteksdatabas 
  
 500 000 kr (permanent) 
  
 4. Bevarandeinsatser (kap. 6) 
  
 4.1 Bevarandesekretariatet m.m. 
  
 – Lönekostnader för sekretariat och 
  
 inventering, resor, information m.m., 
  
 1,1 mnkr (permanent) 
  
 – Bidrag till nat. bevarandeinsatser 
  
 1 mnkr (permanent) 
  
 4.2 Migrering/digitalisering, lönekost- 
  
 nader, 
  
 datorutrustning och 
  
 program, 
  
 resor, konferenser och omkostnader 
  
 600 000 kr (permanent) 
  
 430 
  
 SOU 2003:129 
  
 Kostnader och finansiering 
  
 5. Utökat nationellt ansvar för KB (förslag i avsnitt 7.13) 
 Personalkostnader (jurist, info, stati- 
  
 stiker, utredare, 
  
 förhandlare) 
  
 lokaler, 
  
 teknik 
  
 5,5 mnkr (permanent) 
  
 Kompetensutveckling 
  
 500 000 kr 
  
 6. Forskarutbildning (kap. 8) 
  
 Doktorandanställningar 
  
 (14 st.) inkl. 
  
 kringkostnader 
  
 (nordisk 
  
 forskar- 
  
 skola), Högskoleverkets 
  
 utvärdering 
  
 våren 2004 bör avvaktas 
  
 2005–2008 
  totalt 24 mnkr 
  
 Finansiering 
 De finansieringsmetoder/källor som står närmast till buds är – utan rangordning – följande: 
 Departementsövergripande omprioriteringar 
 Eftersom de flesta av förslagen är departementsövergripande bör i första hand övergripande omprioriteringar bli aktuella. Utökade och samordnade insatser för digital informationsförsörjning berör alla delar av samhället och således flera departement. Eftersom KB enligt förslaget skulle överta visa uppgifter från Kulturrådet kan en överföring från utgiftsområde 17 övervägas. 
 Samordningsvinster 
 Kostnadsbesparingar kommer att bli möjliga genom samordnings- förslagen. Flera av förslagen om centrala insatser bör kunna leda till att lokala projekt/dubbelarbete kan undvikas. Att värdera detta idag är en omöjlig uppgift. 
 Flera av förslagen kommer emellertid att innebära besparingar – på kort och lång sikt – för såväl lärosäten som staten som helhet. Höga kostnader och mycket arbete är förknippade med drift och underhåll av de lokala biblioteksdatasystemen. Om lärosätena 
 431 
  
 Kostnader och finansiering 
  
 SOU 2003:129 
  
 skulle använda Harris som gemensamt biblioteksdatasystem skulle det innebära lägre inköpskostnader för program- och hårdvara vid högskolorna. Det skulle också innebära lägre driftskostnader efter- som Harris i så fall skulle ta över en stor del driftsansvaret. 
 Hur stora samordningsvinster lärosätena kan göra är inte möjligt att beräkna. Att beräkna detta ingår i det utredningsuppdrag som föreslagits. Det gäller också samordningsvinster vad gäller informa- tionsförsörjning till utbildning och forskning i kommunerna ge- nom KB:s odelade ansvar som central myndighet. Om samordning sker på det sätt som är planerat vad gäller Sveriges nätbibliotek kommer det på sikt att innebära vinster för hela samhället. Allt sker samordnat vilket besparar det enskilda lärosätet. 
 Om leveransplikt införs för distansöverfört digitalt material enligt  
 KB-utredningens 
  förslag kommer sannolikt samordnings- vinster med SLBA att bli följden. 
 Reformmedel 
 Eftersom flera av förslagen har att göra med forskningens infra- struktur (syftar till att stärka den vetenskapliga informationsför- sörjningen samt att öka informationskompetensen hos de stude- rande) bör de vara aktuella för den ram för reformer som förutsätts bli aktuell inför den forskningspolitiska propositionen. 
 När Teknikbrostiftelserna upphör frigörs medel. Flera av de förslag som lämnas underlättar kunskapsutbyte mellan näringslivet och forskare vid universitet och högskolor. Sveriges nätbibliotek kommer att bli en viktig del i det innovationssystemet och kommer att gynna både forskningen och nyttiggörandet av forskningen. Sverige blir synligt på Internet i större utsträckning. 
 Några av förslagen kommer på sikt att bidra till ökad tillväxt. Vad som gäller för andra infrastruktursatsningar (exempelvis järn- vägar etc.) gäller också här – det är svårt eller omöjligt att kost- nadsberäkna nyttan, och går därför inte att åsätta något bestämt värde vid en given tidpunkt. 
 432 
  
 SOU 2003:129 
  
 Kostnader och finansiering 
  
 Fonder och stiftelser m.m. 
 Som tänkbara finansiärer kan nämnas följande: 
  
 Stiftelsen Riksbankens jubileumsfond 
  
 Alexander och Krueger Stiftelse 
  
 Stiftelsen för Kunskaps- och Kompetensutveckling 
  
 Stiftelsen Framtidens kultur 
  
 Rådet för högre utbildning 
  
 Visst arbete kan eventuellt utföras vid Stiftelsen Föremålsvård i Kiruna eller Roggebiblioteket i Strängnäs (som ingår i KB). 
 Sponsring – exempel 
 Sponsorer – företag med anknytning till ändamålen – avsätter en procentsats på försäljning för speciellt syfte (enligt samma princip där byggföretag avsatte en procentsats av byggkostnaden till konst- närlig utsmyckning). 
 Adopt a book – enskilda, företag, litterära sällskap och andra föreningar erbjuds att adoptera en bok (efter engelsk förebild). 
 Arbetsmarknadspolitiskt/regionalpolitiskt inriktade projekt 
 För arbetsmarknadspolitiskt/regionalpolitiskt inriktade projekt kan ickepermanenta finansieringskällor övervägas 
 KB:s egeninsatser 
 Genom omfördelningar inom KB:s olika avdelningar kunde viss verksamhet påbörjas redan under 2003 (medel har avsatts också för 2004) – satsningar som är viktiga för de förslag som nu lämnas. Sålunda har 
  
 Bevarandesekretariatet har påbörjat en verksamhet i mindre skala med en tjänst som är ett embryo till det framtida större sekretariatet. 
  
 För insatsprogrammet för digital informationsförsörjning till utbildning och forskning (Sveriges nätbibliotek) har resurser avsatts för fortsatt utredning samt för att formera en projekt- 
  
 433 
  
 Kostnader och finansiering 
  
 SOU 2003:129 
  
 organisation. Vissa projekt har också kommit igång, t.ex. det s.k.  
 SvEP-projektet. 
  
 En investering med upphandling av en portalprogramvara kommer att genomföras under 2004 av Librisavdelningen. 
  
 Digitalisering har påbörjats i mindre skala med tillfälliga in- satser. Resurser finns avsatta för personal, uppbyggnad av orga- nisationen, mindre insatser och utveckling av  
  
 ABM-samarbetet 
  kring digitalisering. 
  
 En personalförstärkning planeras för att förbättra webbinsam- lingen (Kulturarw 
  
 3 
 ), i synnerhet arbetet med långsiktig data- lagring. 
  
 Myndigheternas övergång till digital publicering fortsätter och KB har avtal med olika producenter av digitalt material. Dessa avtal medför gratis och frivillig leverans av respektive produ- cents material inklusive samtidig leverans av tillhörande meta- data. I detta sammanhang arbetar redan KB:s personal för att utveckla metadatageneratorer. 
  
 Avslutande kommentarer 
 Utredningen har varken haft resurser eller kompetens att analysera och exakt avgöra var och hur mycket medel som kan komma att frigöras genom de samordningsåtgärder som föreslagits. Men det är uppenbart att förslagen kommer att leda till ett bättre resurs- utnyttjande som kommer att frigöra medel. Flera av förslagen är departementsövergripande och berör flera utgiftsområden. Flera av förslagen kan praktiskt taget alla ha nytta och glädje av – myndig- heter, företag etc. – på samma sätt som av hård infrastruktur, t.ex. järnvägar och broar. 
 434 
 12 Förkortningar och definitioner 
  
 12.1 
  
 Förkortningar 
  
 AA 
  
 Autenticering och accesskontroll 
  
 ABM 
  
 Arkiv, bibliotek och museer 
  
 ADB 
  
 Automatisk databehandling (äldre begrepp) 
  
 ADL 
  
 Arkiv for Dansk Litteratur 
  
 AK 
  
 Accessionskatalogen 
  
 ALB 
  
 Arkivet för ljud och bild (numera SLBA) 
  
 ALP 
  
 Advancement of Librianship Programme 
  
 ARAB 
  
 Arbetarrörelsens arkiv och bibliotek 
  
 Arkis II 
  
 Arkivdatabas hos Riksarkivet 
  
 ARL 
  
 Association of Research Libraries 
  
 AV-material 
  
 Audiovisuellt material (ljud och/eller rörlig bild) 
  
 BI 
  
 Biblioteks- och informationsvetenskap 
  
 Bet. 
  
 Betänkande 
  
 BHS 
  
 Institutionen Biblioteks- och informationsveten- 
  
 skap/Bibliotekshögskolan (vid Högskolan i Borås) 
  
 BIBNÄT 
  
 Arbetsgrupp för biblioteksstöd för nätbaserat 
  
 lärande 
  
 Bibsam 
  
 KB:s avdelning för nationell samordning och ut- 
  
 veckling 
  
 BIBSYS 
  
 Norskt centralt biblioteksdatasystem 
  
 BMN 
  
 KB:s enhet för bokhistoria, magasin och nybind- 
  
 ning 
  
 BP 
  
 Budgetproposition 
  
 BTH 
  
 Blekinge Tekniska Högskola 
  
 BTJ 
  
 Bibliotekstjänst AB 
  
 BULB 
  
 Barn- och ungdomsbibliografi på SBI 
  
 BURK 
  
 Folkbibliotekens katalog 
  
 CAMiLEON 
  
 Internationellt projekt gällande emulering av data- 
  
 filer (se definition av emulering i det följande) 
  
 CAN 
  
 Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupp- 
  
 435 
  
 Förkortningar och definitioner SOU 2003:129 
  
 lysning 
  
 CEDARS 
  
 Internationellt projekt gällande emulering av data- 
  
 filer (se definition av emulering i det följande) 
  
 CEN 
  
 Comité Européen de Normalisation (europeiska 
  
 standardiseringsorganisationen) 
  
 CENL 
  
 Conference of European National Librarians 
  
 CERL 
  
 Consortium of European Research Libraries 
  
 Hicks 
  
 Centrum för Samisk forskning 
  
 CFL 
  
 Nationellt centrum för flexibelt lärande 
  
 ChALS 
  
 Chalmers Annual Library Seminars 
  
 CNRS 
  
 Centre National de la Recherche Scientifique 
  
 d.ART 
  
 Föremålsdatabas på Nationalmuseum 
  
 DAF 
  
 Digital arkivöverföring för forskning vid universi- 
  
 tet och högskolor 
  
 DARE 
  
 Digital Academic Repositories 
  
 DDB 
  
 Demografiska databasen 
  
 DEF 
  
 Danmarks Elektroniske Forskningsbibliotek 
  
 DELOS 
  
 Network of Excellence inom området digitala bib- 
  
 liotek 
  
 DFI 
  
 Delegationen för informationsförsörjning (ned- 
  
 lagd 1988) 
  
 Digsam 
  
 Projektet Digitalisering och dess samordning 
  
 inom KB 
  
 DIK 
  
 SACO-förbundet 
  för anställda inom Dokumenta- 
  
 tion, Information och Kultur 
  
 Dir. 
  
 Direktiv 
  
 DiVA 
  
 Digitala Vetenskapliga Arkivet 
  
 DiVLE 
  
 Linking Digital Libraries with Virtual Learning 
  
 Environments 
  
 DNL 
  
 Dansk Nationallitteraeært Arkiv 
  
 DOAJ 
  
 Directory of Open Access Journals 
  
 Ds 
  
 Departementsserien 
  
 e.o. 
  
 Extra ordinarie 
  
 EBLIDA 
  
 European Association of Library, Information, 
  
 and Documentation Associations 
  
 ECPA 
  
 The European Commission on Preservation and 
  
 Access 
  
 ecu 
  
 European Currency Unit, föregångaren till valutan 
  
 euro 
  
 EEG 
  
 Europeiska ekonomiska gemenskapen 
  
 eEurope 
  
 Åtgärdsplaner (2002 och 2005) som ska göra 
  
 436 
  
 SOU 2003:129 Förkortningar och definitioner 
  
 Europa till den mest utvecklade dynamiska eko- 
  
 nomin i världen 
  
 EG 
  
 Europeiska gemenskaperna 
  
 EG-direktivet 
  
 Direktiv 2001/29/EG, Ds 2003:35 
  
 EIRA 
  
 Effective Information Retrieval and Acquisition 
  
 (konsortieupphandling inom landstinget) 
  
 ELAG 
  
 European Library Automation Group 
  
 eLib 
  
 Produktionsbolag för  
 e-böcker 
  
 ELSA 
  
 SBI:s Elektroniska Lagrings- och Söksystem för 
  
 Artiklar och böcker 
  
 EROMM 
  
 European Registration of Microfilm Masters 
  
 ESV 
  
 Ekonomistyrningsverket 
  
 EULER 
  
 Digitalt bibliotek inom matematik 
  
 Euro 
  
 Europas gemensamma valuta 
  
 FBR 
  
 Forskingsbiblioteksrådet, upphörde 1979 då det 
  
 uppgick i DFI (numera står FBR för Carrillo 
  
 ningsrådet) 
  
 FOI 
  
 Totalförsvarets forskningsinstitut 
  
 FoU 
  
 Forskning och utveckling 
  
 FTP 
  
 File Transfer Protocol (används för digital infor- 
  
 mationsöverföring) 
  
 Moyer/s 
  
 Gigabit (mått på digital överföringshastighet, 1 
  
 miljard bit per sekund) 
  
 Géant 
  
 Europeiskt datornätverk 
  
 GFF 
  
 Grafiska Företagens Förbund 
  
 GU 
  
 Göteborgs universitet 
  
 GUB 
  
 Göteborgs universitetsbibliotek 
  
 HB 
  
 Hagströmer Biblioteket på KI/Högskolan i Borås 
  
 HF 
  
 Högskoleförordningen (1993:100) 
  
 HGO 
  
 Högskolan på Gotland 
  
 HHS 
  
 Handelshögskolan i Stockholm 
  
 HL 
  
 Högskolelagen (1992:1434) 
  
 HO 
  
 Handikappombudsmannen 
  
 HSV 
  
 Högskoleverket 
  
 Ht 
  
 Hösttermin 
  
 IAML 
  
 International Association of Music Libraries 
  
 IB 
  
 Internationella biblioteket 
  
 ICA 
  
 International Council of Archives (arkivens 
  
 världsorganisation) 
  
 ICNBS 
  
 International Conference on National Biblio- 
  
 graphic Services 
  
 437 
  
 Förkortningar och definitioner SOU 2003:129 
  
 ICSU 
  
 International Council for Science 
  
 IDA 
  
 KB:s avdelning för insamling och dokumentation 
  
 IFLA 
  
 International Federation of Library Associations 
  
 and Institutions (bibliotekens världsorganisation) 
  
 Haynes 
  
 Idrottshögskolan i Stockholm 
  
 IIPC 
  
 International Internet Preservation Consortium 
  
 IKT 
  
 Informations- och kommunikationsteknik 
  
 ILC 
  
 Invandrarcentralen på Stockholms stadsbibliotek, 
  
 numera Internationella biblioteket 
  
 INSERM 
  
 Institut National del la Santé et de la Recherche 
  
 Médicale 
  
 IR 
  
 Information Retrieval 
  
 ISBN 
  
 International Standard Book Number (identifika- 
  
 tor för tryckta böcker) 
  
 ISI 
  
 Institute for Scientific Information 
  
 ISMN 
  
 International Standard Music Number (identifi- 
  
 kator för musiktryck, dvs. tryckta noter) 
  
 ISO 
  
 International Organization for Standardization 
  
 ISO 2789 
  
 Internationell standard för statistik 
  
 ISSI 
  
 International Society for Scientometrics and In- 
  
 formetrics 
  
 ISSN 
  
 International Standard Serial Number (identifi- 
  
 kator för tryckta och elektroniska periodiska pub- 
  
 likationer) 
  
 IST 
  
 Ett användarvänligt informationssamhälle (EU:s 
  
 femte ramprogram) 
  
 IT 
  
 Informationsteknik 
  
 ITPS 
  
 Institutet för tillväxtpolitiska studier 
  
 IVA 
  
 Kungl. Ingenjörsvetenskapsakademien 
  
 JISC 
  
 Joint Information Systems Committee 
  
 KAU 
  
 Karlstads universitet 
  
 KB 
  
 Kungl. biblioteket 
  
 KI 
  
 Karolinska Institutet 
  
 KIB 
  
 Karolinska Institutets Bibliotek 
  
 KK-stiftelsen 
  
 Stiftelsen för kunskaps- och kompetensutveckling 
  
 KLYS 
  
 Konstnärliga och Litterära Yrkesutövares Sam- 
  
 arbetsnämnd 
  
 KML 
  
 Lagen (1988:950) om kulturminnen m.m. 
  
 KTA 
  
 De Kungl. Teatrarnas Arkiv 
  
 KTH 
  
 Kungl. Tekniska högskolan 
  
 KTHB 
  
 Kungl. Tekniska högskolans bibliotek 
  
 438 
  
 SOU 2003:129 Förkortningar och definitioner 
  
 KULDA 
  
 Konsortieupphandling av licensdatabaser (läns- 
  
 bibl.initiativ) plus Skolverket och Kulturrådet 
  
 KVA 
  
 Kungl. Vetenskapsakademien 
  
 LDB 
  
 Långsiktigt digitalt bevarande (RA- och LUTH- 
  
 projekt) 
  
 LEAF 
  
 Linking and Exploring Authority Files (projekt 
  
 inom EU:s femte ramprogam) 
  
 LHS 
  
 Lärarhögskolan i Stockholm 
  
 LIBER 
  
 Ligue des Oconnor de 
  
 Recherche 
  
 Harris 
  
 Library Information System (KB:s, forsknings- 
  
 bibliotekens och Sveriges fritt tillgängliga biblio- 
  
 teksdatasystem) 
  
 LISENSE 
  
 Harris mass editing system 
  
 LISU 
  
 The Library and Information Statistics Unit (vid 
  
 Loughborough University) 
  
 LiU 
  
 Linköpings universitet 
  
 LiUB 
  
 Linköpings universitetsbibliotek 
  
 LKP 
  
 Lönekostnadspålägg 
  
 LOC 
  
 Library of Congress 
  
 Lpf 94 
  
 Läroplanen för de frivilliga skolformerna 
  
 LU 
  
 Lunds universitet 
  
 LUB 
  
 Lunds universitetsbibliotek 
  
 MARC21 
  
 Internationellt datalagringsformat 
  
 MdH 
  
 Mälardalens högskola 
  
 Minerva 
  
 Ministerial Network for Valorising Activities in 
  
 Digitisation  
 (EU-projekt 
  för samordning av digi- 
  
 talisering) 
  
 MTG 
  
 Modern Times Group 
  
 Nabis 
  
 Nationell bibliotekssamordning 
  
 NAD 
  
 Nationella arkivdatabasen 
  
 NAI 
  
 Nordiska Afrikainstitutet 
  
 NBN 
  
 National Bibliographic Number 
  
 NBS 
  
 Nationella bevarandesekretariatet 
  
 NDB 
  
 Norsk digital bibliotek 
  
 NDL 
  
 Library of Congress nationella digitala biblioteks- 
  
 program 
  
 Miller 
  
 Nordiska samarbetsorganet för vetenskaplig in- 
  
 formation 
  
 NORDUnet 
  
 Nätverk som länkar samman universitetsdatanäten 
  
 i Europa och Nordamerika 
  
 439 
  
 Förkortningar och definitioner SOU 2003:129 
  
 Wolf 
  
 Nordisk Forskerutdanningsakademi 
  
 Noron 
  
 Informellt nätverk för nordiska nationalbiblioteka- 
  
 rier 
  
 NORSLIS 
  
 Nordic Research School in Library and Informa- 
  
 tion Science 
  
 NPO 
  
 National Preservation Office (Storbritannien) 
  
 NSDL 
  
 National Science, Technology, Engineering, and 
  
 Mathematics Education Digital Library 
  
 NSF 
  
 National Science Foundation 
  
 OCR 
  
 Optical Character Recognition (optisk tecken- 
  
 inläsning, teknik för att digitalisera text) 
  
 OFT 
  
 Office for Fair Trading (brittiska konkurrens- 
  
 myndigheten) 
  
 Okat 
  
 Okatalogiserat tryck, även kallat småtryck eller 
  
 grått material (se definition i det följande) 
  
 ONE 
  
 Open Network Europe 
  
 OSI 
  
 Open Society Institute 
  
 PAS 
  
 Preservation Assessment Survey 
  
 PATCH 
  
 Permanent Access Toolbox for digital Cultural 
  
 Heritage 
  
 PF 
  
 Förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av 
  
 dokument 
  
 PHS 
  
 Polishögskolan 
  
 PL 
  
 Lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument 
  
 POD 
  
 Print-on-Demand 
  
 Primus 
  
 Föremålsdatabas på Nordiska museet 
  
 Prop. 
  
 Proposition 
  
 PRV 
  
 Patent- och registreringsverket 
  
 PuL 
  
 Personuppgiftslagen (1998:204) 
  
 PuLMAN 
  
 Public Libraries Mobilising Advanced Networks 
  
 (syftar till att stödja good practice i digitala 
  
 tjänster och digital verksamhet vid allmänna bib- 
  
 liotek) 
  
 RA 
  
 Riksarkivet 
  
 RAÄ 
  
 Riksantikvarieämbetet 
  
 RB 
  
 Riksbibliotekarien 
  
 REA 
  
 Register över Enskilda Arkiv 
  
 Wilson 
  
 EU-projekt 
  (digitalisering) 
  
 RENARDUS 
  
 Samsökningstjänst för s.k. ämnesportaler 
  
 RJ 
  
 Stiftelsen Riksbankens jubileumsfond 
  
 rskr 
  
 Riksdagsskrivelse 
  
 440 
  
 SOU 2003:129 Förkortningar och definitioner 
  
 RSLG 
  
 Research Support Libraries Group 
  
 RTVV 
  
 Radio- och  
 TV-verket 
  
 SAB 
  
 Klassifikationssystem för svenska bibliotek 
  
 SAOB 
  
 Svenska Akademiens ordbok 
  
 SB 
  
 Svensk Biblioteksförening 
  
 SBI 
  
 Svenska barnboksinstitutet 
  
 SCB 
  
 Statistiska centralbyrån 
  
 SCRAN 
  
 Scottish Cultural Resources Access Network 
  
 SEK 
  
 Svenska kronor 
  
 SEPIA 
  
 Safeguarding European Photographic Images for 
  
 Access 
  
 SFbB 
  
 Svensk Folkbildningsbibliografi 
  
 SFI 
  
 Svenska Filminstitutet 
  
 SFS 
  
 Svensk författningssamling/Sveriges Förenade 
  
 Studentkårer 
  
 SHM 
  
 Statens historiska museum 
  
 SHMBild 
  
 Databas med föremålsbilder från Statens historiska 
  
 museum 
  
 SLBA 
  
 Statens ljud- och bildarkiv 
  
 SLU 
  
 Sveriges lantbruksuniversitet 
  
 Brown 
  
 System för digitalisering 
  
 SOU 
  
 Statens offentliga utredningar 
  
 SPARC 
  
 Scholarly Publishing and Academic resources 
  
 Coalition 
  
 SPPB 
  
 Statens  
 psykologisk-pedagogiska 
  bibliotek 
  
 Blair 
  
 Hälso- och sjukvårdens utvecklingsinstitut, upp- 
  
 hörde 1999 
  
 SR 
  
 Sveriges Radio 
  
 SU 
  
 Stockholms universitet 
  
 SUB 
  
 Stockholms universitetsbibliotek 
  
 SUHF 
  
 Sveriges universitets- och högskoleförbund 
  
 SULF 
  
 Sveriges universitetslärarförbund 
  
 Griffin 
  
 Swedish University Computer Network 
  
 SVAR 
  
 Svensk arkivinformation 
  
 SWEBA 
  
 Sida-finansierat 
  projekt som ska bygga upp 
  
 Alexandriabiblioteket i Egypten 
  
 SvEP 
  
 Samordning av den svenska högskolans elektro- 
  
 niska publicering 
  
 SvF 
  
 Svenska Förläggarföreningen 
  
 SVRK 
  
 Svenskt resurscentrum för vetenskaplig kommuni- 
  
 kation 
  
 441 
  
 Förkortningar och definitioner SOU 2003:129 
  
 SVT 
  
 Sveriges Television 
  
 SVUC 
  
 Scandinavian Union Catalogue 
  
 Tbyte 
  
 Terabyte (mått på digital filstorlek, 1 miljard byte) 
  
 TEL 
  
 Samsökningsfunktion i  
 DELOS-biblioteken 
  
 TF 
  
 Tryckfrihetsförordningen (1949:105) 
  
 DigiCULT 
  
 Rapport: Technological landscapes for to- 
  
 morrows cultural economy. Unlocking the value 
  
 of cultural heritage. 
  
 TIFF 
  
 Tagged Image File Format (filformat för digitala 
  
 bilder) 
  
 TLS 
  
 Svensk förening för informationsspecialister 
  
 TU 
  
 Tidningsutgivarna 
  
 UHÄ 
  
 Universitets- och högskoleämbetet 
  
 UmU 
  
 Umeå universitet 
  
 UmUB 
  
 Umeå universitetsbibliotek 
  
 Unesco 
  
 United Nations Educational, Scientific and 
  
 Cultural Organisation – FN:s organ för samarbete 
  
 inom utbildning, vetenskap, kultur och kommuni- 
  
 kation/medier 
  
 UR 
  
 Utbildningsradion 
  
 URL 
  
 Lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och 
  
 konstnärliga verk/Uniform Resource Locator 
  
 (adress på Internet) 
  
 URN 
  
 Uniform Resource Name 
  
 URN:NBN 
  
 Identifikator som ges till elektroniska resurser 
  
 eller digitalt material (motsvarande ISBN/ISSN 
  
 för tryckt material) 
  
 Utg. omr. 
  
 Utgiftsområde 
  
 UU 
  
 Uppsala universitet 
  
 UUB 
  
 Uppsala universitetsbibliotek 
  
 VHS 
  
 Verket för högskoleservice 
  
 VIB 
  
 Virtuella Internationella biblioteket 
  
 VLE 
  
 Virtual Learning Environment 
  
 VR 
  
 Vetenskapsrådet 
  
 Vt 
  
 Vårtermin 
  
 VTI 
  
 Väg- och transportinstitutet 
  
 www 
  
 World Wide Web 
  
 YGL 
  
 Yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469) 
  
 442 
  
 SOU 2003:129 
  
 Förkortningar och definitioner 
  
 12.2 
  
 Definitioner och förklaringar 
  
 Accession 
  
 Nyförvärv till en samling, exempelvis till ett 
  
 bibliotek, arkiv eller museum 
  
 Accidens 
  
 Trycksaker av kortlivad karaktär (småtryck), 
  
 t.ex. visitkort, inbjudningskort och reklam- 
  
 blad, till skillnad från böcker 
  
 Affisch 
  
 En skrift som är avsedd att anslås för infor- 
  
 mations- eller reklamändamål 
  
 Antikva 
  
 Latinsk upprättstående tryckstil 
  
 Bibliofili 
  
 Boksamlande 
  
 Bibliometri 
  
 En uppsättning metoder för statistisk analys 
  
 och visualisering av information i dokument 
  
 av olika slag, texter, webbsidor m.m. 
  
 bibliotek.se 
  
 Tjänst som möjliggör sökning i både Harris 
  
 och folkbibliotekskatalogen Burk 
  
 Databas 
  
 En samling av information lagrad för automa- 
  
 tiserad behandling (analogt med YGL) 
  
 Digital 
  
 I detta betänkande används begreppen elek- 
  
 tronisk och digital mer eller mindre synonymt. 
  
 Utvecklingen går dock mot att använda digi- 
  
 talt istället för elektroniskt. 
  
 Diskografi 
  
 Bibliografiskt hjälpmedel för sökning av fono- 
  
 gram av bestämda personer eller grupper eller i 
  
 bestämda genrer 
  
 Distansöverfört 
  
 Information som har tillgängliggjorts för all- 
  
 digitalt material 
  
 mänheten genom överföring på distans via 
  
 Internet eller andra nätverk 
  
 Dokument 
  
 Enligt PL ett föremål som lagrar information 
  
 för avlyssning, läsning eller visning 
  
 Dublin Core 
  
 Internationell standard för metadata 
  
 e-böcker 
  
 Böcker i digital form 
  
 e-learning 
  
 Utbildning med hjälp av Internet 
  
 Elektronisk 
  
 I detta betänkande används begreppen elek- 
  
 tronisk och digital mer eller mindre synonymt. 
  
 Utvecklingen går dock mot att använda digi- 
  
 talt istället för elektroniskt. 
  
 Emulering 
  
 Metod för att kunna läsa gamla datafiler i nya 
  
 program. Vid emulering behåller man den ur- 
  
 sprungliga filen, och när man i framtiden vill 
  
 läsa den skriver man ett nytt program som 
  
 443 
  
 Förkortningar och definitioner SOU 2003:129 
  
 härmar, emulerar, det ursprungliga program- 
  
 met i den nya miljön. 
  
 Faksimil 
  
 Exakt avbildning i tryckt eller digital form av 
  
 ett brev, en teckning, en bok etc. 
  
 Fraktur 
  
 (Tysk) äldre tryckstil med kantiga former 
  
 Framställare 
  
 För tryckt material tryckeriet, för digitalt 
  
 material den som gjort materialet tillgängligt 
  
 för allmänheten 
  
 Grått material 
  
 Material som inte distribueras via bokhandeln, 
  
 ofta utgivet av myndigheter eller organisa- 
  
 tioner. 
  
 Högskola 
  
 Universitet och högskolor (hänvisning!) 
  
 Inkunabler 
  
 Böcker från boktryckarkonstens begynnelse- 
  
 skede fram t.o.m. cirka år 
  
 1500. Under 
  
 inkunabelperioden infördes successivt element 
  
 som kännetecknar den moderna boken, såsom 
  
 Kulturarw 
 3 
  
 titelblad, paginering m.m. 
  
 Projekt inom KB som sedan 1997 har samlat 
  
 in över 200 miljoner webbsidor från de 
  
 svenska delarna av Internet 
  
 Internet 
  
 Med Internet förstås i detta betänkande det 
  
 internationella datornät som har den största 
  
 utbredningen och som bygger på TCP/IP, en 
  
 standard för datakommunikation i enlighet 
  
 med Svenska datatermgruppens definition 
  
 Material 
  
 Material används i detta betänkande som ett 
  
 övergripande begrepp för alla typer av alster 
  
 som tillgängliggörs för allmänheten 
  
 Metadata 
  
 Data om data, dvs. en beskrivning eller en ut- 
  
 saga om något slags data. I den meningen 
  
 innehåller t.ex. en katalog eller en bibliografi 
  
 metadata om de böcker eller handskrifter den 
  
 förtecknar. Idag används termen ofta inom 
  
 IT-området 
  och betyder då en beskrivning av 
  
 en webbsida. 
  
 Migrering 
  
 Teknik för att föra över digital information till 
  
 ny hård- och mjukvara genom konvertering 
  
 till den nya miljön. Viss information, t.ex. lay- 
  
 out, kan gå förlorad, även om textinnehållet är 
  
 oförändrat. Vid upprepade 
  
 konverteringar 
  
 ökar risken för informationsförlust. 
  
 444 
  
 SOU 2003:129 Förkortningar och definitioner 
  
 Monografi 
  
 Separat utgiven skrift, till skillnad från peri- 
  
 odisk litteratur 
  
 Numerus currens 
  
 System för att ställa upp böcker, infört 1955 
  
 på KB 
  
 Resurs 
  
 Beteckning för informationsmaterial obero- 
  
 ende av format (digitalt eller analogt), men 
  
 oftast använt för digitalt material. 
  
 Okat 
  
 Affärstryck, reklam, skolkataloger, manualer, 
  
 olika slags publikationer från myndigheter och 
  
 organisationer som inte katalogiseras men 
  
 systematiseras i KB. 
  
 Ontologi 
  
 Läran om de begrepp eller kategorier som man 
  
 behöver anta för att ge en sammanhängande, 
  
 motsägelsefri och uttömmande beskrivning 
  
 och förklaring av (någon del av) verkligheten 
  
 Smith 
  
 KB:s katalog där bara KB:s egna samlingar in- 
  
 går (till skillnad från Harris) 
  
 Skrift 
  
 PL hänvisar till 1 kap 5 § TF där skrift definie- 
  
 ras 
  
 Småtryck 
  
 Äldre beteckning för okat 
  
 Student 
  
 Med student avses enligt Högskoleförord- 
  
 ningen (1993:100) 4 § den som är antagen till 
  
 och bedriver högskoleutbildning (även dokto- 
  
 rander är studenter) 
  
 Studerande 
  
 Person som studerar, i betänkandet använt för 
  
 att i första hand beteckna personer som 
  
 bedriver eftergymnasiala studier 
  
 Suecana 
  
 Material med svensk anknytning framställt 
  
 utomlands (av utländsk utgivare) 
  
 Suecana extranea 
  
 Bibliografi som förtecknar litteratur på främ- 
  
 mande språk om Sverige, svenskar, svenska 
  
 förhållanden samt svensk skönlitteratur och 
  
 svenska barnböcker i utländsk översättning 
  
 Tesaurus/tesaurer 
  
 Ämnesordssystem som bygger på hierarkisk 
  
 princip med över- och underordnade termer, 
  
 smalare och vidare termer. 
  
 MartinezUse 
  
 Tillgång till ett biblioteks resurser för den som 
  
 besöker biblioteket 
  
 445 
 13 Författningskommentarer 
 Förslag till lag om skydd för värdefulla boksamlingar i offentlig miljö 
 1 § 
 Denna lag gäller från nationell synpunkt kulturhistoriskt värdefulla boksamlingar och enskilda verk som ägs eller förvaltas av staten, av en kommun eller av Svenska kyrkan eller som är avsedda att vara till- gängliga för allmänheten. 
 Formuleringen av bestämmelsen är avsedd att täcka alla från en nationell synpunkt kulturhistoriskt värdefulla boksamlingar som antingen förvaltas av statliga eller kommunala organ eller av organ inom Svenska kyrkan eller som ägs av privata subjekt i syfte att hållas tillgängliga för allmänheten. De sistnämnda kan vara exem- pelvis förenings- och stiftelseägda bibliotek. 
 2 § 
 Den myndighet som regeringen bestämmer skall föra en förteckning över de samlingar som avses i 1 §. 
 Den som äger eller förvaltar en sådan samling är skyldig att på be- gäran lämna de uppgifter som behövs för att förteckningen skall kunna upprättas och hållas aktuell. 
 Motiven för bestämmelsen framgår av avsnitt 6.6.2.1. Formule- ringen är vald så att det skall framgå att skyldighet att lämna upp- gifter bara skall föreligga på direkt förfrågan i ett enskilt fall. Skyldighet att anmäla vissa förändringar framgår av 3 §. 
 447 
  
 Författningskommentarer 
  
 SOU 2003:129 
  
 3 § 
 De samlingar som tagits upp på den förteckning som avses i 2 § får inte skingras, gallras eller överlåtas utan föregående anmälan till den myndighet regeringen bestämmer. 
 Motiven för bestämmelsen framgår av avsnitt 6.6.2.6. 
 4 § 
 Beslut att ta upp en samling på den förteckning som avses i 2 § får överklagas inom tre veckor från det ägaren eller förvaltaren tagit emot en underrättelse om beslutet. 
 Motiven för bestämmelsen framgår av avsnitt 6.6.2.1. Förvalt- ningslagens bestämmelser om förfarandet är tillämpliga på beslut att föra upp en boksamling på den förteckning som avses i 3 §. Syftet med denna paragraf är att klarlägga att tiden för över- klagande skall räknas från det beslutet kom antingen ägaren eller förvaltaren till handa. Det förutsätts att överklaganderätten enbart gäller kommunala och privata subjekt. 
 5 § 
 Den som åsidosätter skyldigheten att lämna uppgifter enligt 2 § andra stycket kan av den myndighet regeringen bestämmer vid vite före- läggas att fullgöra sin skyldighet. 
 Anmälningsskyldigheten bör vara sanktionerad. 
 6 § 
 Den som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet bryter mot 3 § dömes till böter. 
 Brott mot lagen bör vara sanktionerade. 
 7 § 
 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela de närmare föreskrifter som behövs för tillämpningen av  
 1–3 
  §§ 
 448 
  
 SOU 2003:129 
  
 Författningskommentarer 
  
 Motiven för bestämmelsen om tillämpningsföreskrifter till 1 § framgår av avsnitt 6.6.2.4. Också då det gäller formen för anmäl- ningar finns ett behov av tillämpningsföreskrifter. 
 8 § 
 Beslut som annan myndighet än regeringen har meddelat enligt denna lag får överklagas hos länsrätten. 
 Möjlighet till överklagande bör finnas. 
 449 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
  
 Översyn av Kungl. biblioteket, dess 
  
 Dir. 
  
 verksamhet och arbetsformer 
  
 2002:156 
  
 Beslut vid regeringssammanträde den 19 december 2002. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 En utredare tillkallas för att utreda och utvärdera Kungl. bibliote- kets (KB) verksamhet och arbetsformer. Utredaren skall utgå från dagens situation vad gäller uppgifter, organisation och arbets- former. Översynen skall avse både de uppgifter som är av national- bibliotekskaraktär dvs. att samla in, bevara och tillhandahålla svenskt tryck, men också de uppdrag biblioteket har som sam- ordnande nationell resurs avseende forskningsbibliotek, forsk- ningsinfrastruktur och aktör inom bibliotekspolitiken. 
 Utredaren skall utvärdera nuvarande verksamhet samt analysera de faktorer och förändringar i Sverige och omvärlden som påverkar verksamheten. I uppdraget ingår att belysa och analysera framför allt följande: 
 KB:s förutsättningar för att samla in tryck, konsekvenser av förändringar i trycket och digitala publikationer samt hur tillämpningen av pliktexemplarslagen fungerat, 
 KB:s roll som samordnande för forskningsbiblioteken, dess an- svar för ansvarsbiblioteken och dessa biblioteks uppdrag, 
 KB:s förhållande till och samarbete med andra bibliotek, t.ex. folkbibliotek och landstingsbibliotek, samlingarnas tillgänglig- het i samhället bl.a. genom digitalisering, samt 
 KB:s uppgift och förutsättningar att bevara och vårda samling- arna samt samarbete med andra kulturarvsinstitutioner. 
 I uppdraget ingår att lämna förslag till de förändringar av KB:suppdrag och verksamhetsinriktning som utvärderingen kan föranleda och, vid behov, lämna förslag till författningsändringar. 
 451 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bakgrund 
 Kungl. bibliotekets uppdrag som nationalbibliotek är att främja svensk forskning, vetenskap och svenskt kulturliv. Allt svenskt tryck skall finnas på KB oavsett kategori: böcker, tidningar, tid- skrifter, affischer, kartor, vykort, noter, reklam m.m. KB ansvarar även för samordning av de svenska forskningsbiblioteken och för gemensam upphandling av t.ex. fulltextdatabaser för bl.a. universi- tetsbiblioteken och för bibliotekskatalogsystemet LIBRIS. 
 Kungl. biblioteket har en lång historia som institution. Bibliote- kets ursprung går tillbaka till de boksamlingar som främst kunga- huset Vasa byggde upp under 1500- och  
 1600-talen. 
  KB:s uppgift som kulturarvsinstitution har sedan tillkomsten varit att samla, be- skriva, bevara, vårda samt tillhandahålla det tryckta ordet. Redan i kansliordningen från 1661 beordrades alla boktryckare i Sverige att skicka ett exemplar av varje skrift de tryckt till Kungl. biblioteket. 1707 utsträcktes föreskrifterna till leveransskyldighet av sex fri- exemplar som skulle distribueras till KB, Riksarkivet och de svenska universiteten i Uppsala, Lund, Åbo, Dorpat och sedermera Atkinson. Lagen om pliktexemplar har moderniserats under  
 1990-talet. 
  Från och med 1994 omfattar pliktexemplarslagen även publikationer i elektronisk form. 
 KB flyttade från slottet Tre Kronor till en egen byggnad i Humlegården 1878. Biblioteket blev snabbt trångbott och en första etapp av KB:s ombyggnad startade 1956 och fortsatte fram till 1971 i olika etapper. 
 KB återinvigdes 1997 efter om- och tillbyggnad till moderna, ändamålsenliga lokaler med nya underjordiska bokmagasin. Enligt nuvarande beräkningar kommer dessa att vara fyllda år 2050, om samlingarna ökar i samma takt som hittills. 
 Stora förändringar har skett i omvärlden under de senaste decen- nierna och olika uppgifter har tillkommit. KB:s uppdrag och verk- samhetsinriktning har dock i stort sett varit detsamma. Regeringen har senast i budgetpropositionen 2002/03:1, utgiftsområde 16, aviserat en utvärdering av KB:s verksamhet. 
 Informationsförsörjning och bevarandefrågor har under de senaste decennierna varit föremål för flera utredningar som lett till statsmakternas beslut om förändringar i KB:s uppdrag. Plikt- leveransverksamheten utreddes i Pliktleverans (SOU 1992:92) och regleras i enlighet med lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument och förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av 
 452 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 1 
  
 dokument. Syftet med pliktleveransverksamheten är att tillgodose enskilda och myndigheters behov av insyn och bevara kulturarvet. Pliktleveransfrågan har senast behandlats i utredningen  
 E-plikt 
  - att säkra det elektroniska kulturarvet (SOU 1998:111). 
 Uppdraget 
 Stora förändringar har skett i omvärlden under de senaste decenni- erna och en rad uppgifter har lagts på KB under denna tid. Infor- mationsteknologin har gått snabbt framåt och revolutionerat bl.a. bevarandeteknik och arbets- och sökmetoder inom biblioteks- sektorn. Forskningsinformationen har funnit nya vägar via tekni- Hernandez och bibliotekens databaser. Mediesamhället har ändrat karaktär och utnyttjar den nya tekniken och webben. Högskolan har byggts ut under hela  
 1990-talet 
  och pedagogiken har förändrats i skolorna, vilket har ökat bibliotekens roll som lärande resurs. Mot denna bakgrund är det nu angeläget att det görs en översyn av KB:s upp- drag och verksamhetsinriktning. 
 Samla in och bevara 
 Pliktexemplar har samlats in och bevarats sedan KB:s tillkomst. Den nuvarande pliktexemplarslagen trädde i kraft 1994. Under de år som gått sedan dess har stora förändringar skett beträffande ut- bud, struktur, teknik och distributionsformer vad gäller såväl tryckta dokument som ljud- och bildmedier. De kriterier som då fastställdes gällande leveransplikt börjar bli föråldrade och bör an- passas till dagens mediesituation. Inom ramen för projektet Kulturarw3 samlar KB in, bevarar och tillhandahåller det digitala kulturarv som består av svenskt material som publicerats på Internet. Insamlingen sker med hjälp av automatiserad robot- teknik. Rättsliga möjligheter att bevara det elektroniska kulturarvet har skapats genom regeringens beslut i maj 2002 om en förordning (2002:287) som rör behandling av personuppgifter. KB uppdrogs då att samla in, beskriva, bevara och tillhandahålla information som finns tillgänglig på den svenska delen av Internet. 
 KB saknar möjlighet att via den nuvarande pliktlagen samla in den information som kräver lösenord och som publiceras vid sidan av nätet. Utredaren skall redogöra för utvecklingen för tiden efter 
 453 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:129 
  
 det att pliktleveransfrågan behandlades i  
 E-pliktutredningen 
  (SOU 1998:111) och föreslå tänkbara lösningar som kan medge KB att samla in publikationer med s.k.  
 on-line 
  förbindelse eller elektro- niska dokument som utgör underlag för tryckt material. 
 Vidare bör en utvärdering göras av hanteringen av det nationella reservexemplaret som Lunds universitet ansvarar för. Utredaren bör också granska ändamålsenligheten i att dokument skall lämnas till vissa universitet i Sverige enligt vad som följer av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av dokument. 
 Nationell samordning av forskningsbibliotek 
 BIBSAM 
 År 1988 övertog KB det ansvar för samordning och utveckling av forskningsbiblioteksväsendet som den s.k. Delegationen för veten- skaplig och teknisk informationsförsörjning haft. KB inrättade sekretariatet BIBSAM (Kungl. bibliotekets avdelning för nationell samordning och utveckling). BIBSAM har utvecklat ansvarsbiblio- tekssystemet, understött projekt, fördelat medel mellan bibliote- Hernandez, lämnat treårsrapporter om forskningsbibliotekens ställning till styrelsen och har under senare år stött biblioteken i deras om- struktureringsarbete i syfte att hantera elektronisk information. BIBSAM har också genomfört utredningar på Utbildnings- departementets uppdrag. 
 Samordnings- och utvecklingsansvaret för forsknings- respektive folkbibliotek är i dag uppdelat mellan KB och Statens Kulturråd. I syfte att nå en effektiv användning av de nationella biblioteksresur- serna och främja biblioteksväsendets utveckling bör utredaren se över BIBSAM:s uppdrag och verksamhet samt föreslå framtida organisation och verksamhetsinriktning för BIBSAM. 
 Tillgänglighet 
 Utredaren bör analysera vem som huvudsakligen använder sig av KB:s tjänster samt på vilket sätt och i vilka former det sker. De för- ändringar i användningen som skett under senare år mot bakgrund av ny teknik bör även beaktas. Vidare bör KB:s tillgänglighet analy- seras. 
 454 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 1 
  
 En viktig fråga för framtiden gäller möjligheterna att dels bevara äldre tryck som av olika anledningar håller på att förstöras, dels öka tillgängligheten till nationens historiska samlingar. Digitaliserings- problematiken har varit föremål för diskussioner under en lång följd av år. Ett antal projekt har genomförts på landets olika kultur- arvsinstitutioner som syftat till att pröva och ge förslag till hur ett sådant långsiktigt arbete skall utformas. KB har av regeringen tilldelats särskilda medel för att genomföra olika pilotprojekt. Riksarkivet, Nationalmuseum, Riksantikvarieämbetet och KB har tillsammans lämnat rekommendationer till tekniska standarder m.m. Det finns således en grund att stå på för fortsatta initiativ. Utredaren skall lämna förslag till en nationell plan för digitalisering av vårt tryckta och handskrivna kulturarv. I denna bör ingå förslag till vilka objekt som bör prioriteras samt hur samarbetet mellan olika institutioner kan organiseras. Utredaren skall lämna förslag till hur verksamheten skall finansieras. 
 LIBRIS 
 En nationell bibliotekskatalog har stor betydelse för tillgänglighe- ten till det tryckta kulturarvet och det samlade litteraturbeståndet. År 1988 lades ansvaret för den nationella bibliotekskatalogen (Irwin) på KB. Utvecklingen av Irwin har varit tillfreds- ställande. Sedan 1997 finns den kostnadsfritt tillgänglig via nätet och antalet besökare uppgår vissa dagar till över 140 000. Databasen har nyligen också varit föremål för rekonstruktion till egen drift. Den tekniska utvecklingen går snabbt framåt och frågan på sikt måste vara om den starka kopplingen till KB är en optimal lösning. Samtidigt utvecklas det internationella samarbetet mellan national- biblioteken starkt på just systemsidan och det bibliografiska om- rådet, de mest grundläggande uppgifterna för de nationella katalo- gerna. Det kan vara svårt att göra avvägningar vad gäller fördel- ningen av resurser mellan KB:s lokala och centrala behov. Utredaren bör i samverkan med berörda parter analysera biblio- tekssystemet och överväga under vilka former det kan utvecklas bäst i framtiden. 
 455 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2003:129 
  
 Vård av samlingar 
 Under senare år har det framkommit att många värdefulla boksam- lingar i såväl offentlig som privat ägo far illa. En inte oväsentlig värdestegring har medfört att gamla boksamlingar blivit mer attraktiva för stölder och avyttring. Utredaren bör analysera behovet av en myndighet som har ansvar för nationella bevarande- frågor. I ett sådant ansvar bör också ingå uppgiften att utöva tillsyn över samlingar i offentlig miljö och att vara remissinstans i bevarandefrågor. Ett sådant ansvar låg till 1977 på KB gällande de dåvarande Stifts- och landsbiblioteken. Utredaren bör pröva hur ett sådant tillsynsansvar skall utformas för att säkra bevarandet av dessa i många fall ovärderliga boksamlingar. 
 Redovisning av uppdraget 
 Översynen av Kungl. bibliotekets verksamhet skall bedrivas förut- sättningslöst. Utredaren bör även följa pågående aktuella utred- ningar och projekt i Sverige och göra relevanta internationella jämförelser. 
 Utredaren skall redovisa sitt uppdrag till Regeringskansliet (Ut- bildningsdepartementet) senast den 1 oktober 2003. 
 Mot bakgrund av de resultat och bedömningar som utredaren gör, kan redovisningen även innehålla förslag till ändrad instruktion för Kungl. biblioteket och andra av förslagen motiverade författ- ningsändringar. 
 Utredaren skall redovisa ekonomiska konsekvenser av de förslag som lämnas. Utgångspunkten skall vara att sådana förslag till för- ändringar skall rymmas inom nu gällande ekonomiska ramar för verksamheten. Utredaren skall vidare redovisa eventuella konse- kvenser som förslagen får för bibliotekets personal och 
 framtida kompetensförsörjning. 
 Utredaren skall följa kommittéförordningen (1998:1474). 
 (Utbildningsdepartementet) 
 Förlängd tid för uppdraget 
 Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen skall redo- visa sitt uppdrag senast 31 december 2003. 
 456 
 Bilaga 2 
 Utredningens arbetsgrupper och kontakter 
 1. Arbetsgrupper 
 Arbetsgruppen för bevarandefrågor 
 Walker, KB 
 Russo, KB 
 Deleon, KB 
 Curtis, Skara kommun 
 Spencer, UU 
 Khan, VXU 
 Hans Ling, RAÄ 
 Fisher, RA 
 Arbetsgruppen för digitaliseringsfrågor 
 Velasquez, KB 
 Everett, KB 
 Luna, KB 
 Deleon, KB 
 Yoder, Nationalmuseum 
 Chavez, Skolverket 
 Sanders, Nordiska museet 
 Mathis, Göteborgs universitet 
 Anderson, RA 
  
 Davis 
  Evans, Lunds universitet 
 Baker, RAÄ 
 Willmar Sauter, Stockholms universitet 
 457 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:129 
  
 Arbetsgruppen för pliktfrågor 
 Coleman, KB 
 Clark, KB 
 Deleon, KB 
 Tran, RA 
 Lee, GU 
 Oconnor, SU 
 (Contreras, SLBA) 
 2. Konferenser och seminarier (anordnade av KB- utredningen) 
 Kulturarv till mångas glädje och nytta 
 Seminarium tisdagen den 27 maj 2003 
 Bowen, professor Lunds universitet Nicholson, stabschef Historiska museet 
 Watson, 
  chefsbibliotekarie RAÄ Snow, chefredaktör Dagens Forskning 
 Vasquez, forsknings- och utvecklingsansvarig UR Khan, avd. dir. Statens ljud- och bildarkiv 
 Suarez, doktorand Högskolan i Borås White, 1:e bibliotekarie Lunds universitet 
 Young, Stiftelsen föremålsvård i  
 Kiruna/Kulturarvs-IT 
  Diaz, prorektor Karlstads univ. (och SUHF) Jimenez, systemutvecklare Stockholms stadsarkiv 
 Valencia, överbibliotekarie Uppsala universitet Hernandez, professor Lunds universitet 
 Klein, vice ordf. Sveriges Förenade Studentkårer Lewis, forskarass. Uppsala universitet 
 Pugh, prorektor Linköpings universitet Fowler, Riksbibliotekarie Kungl. biblioteket Moyer, Eskilstuna kommun 
 Armstrong, förvaltningschef Lärarhögskolan i Stockholm, författare 
 Waters, bibliotekskonsulent Kulturrådet Rivera, 1:e bibliotekarie Göteborgs universitet Gray, kampanjledare Läsrörelsen 
 Beate Sydhoff, ständ.sekr. Kungl. akademien för de fria konsterna 
 458 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 2 
  
 Sullivan, gen.dir. Skolverket 
 Wilson, Svenska Kommunförbundet 
 Från utredningens arbetsgrupp för digitaliseringsfrågor 
 Anderson, Riksarkivet 
 Sanders, Nordiska museet 
 Yoder, Nationalmuseum 
 Baker, Riksantikvarieämbetet 
 Willmar Sauter, professor Stockholms universitet 
 Chavez, Skolverket 
  
 Davis 
  Evans, professor Lunds universitet 
 Velasquez, Kungl. biblioteket 
 Everett, Kungl. biblioteket 
 Deleon, Kungl. biblioteket 
 Från Riksbankens Jubileumsfond 
 Jackson, forskningsdirektör 
 Shea 
 Folk- och forskningsbibliotek – hur kan samarbetet stärkas? 
 Seminarium onsdagen den 14 maj 2003 
 Robinson, gen.dir. Statens kulturråd Johnson, avd.chef Statens kulturråd 
 Waters, bibliotekskonsulent Statens kulturråd Mcdonald, ordf. Svensk Biblioteksförening Reeves, ordf.  
 DIK-förbundet 
  
 Black Brown, länsbibliotekarie Länsbibliotek Skåne Jacobs, länsbibliotekarie Västernorrland 
 Reid, stadsbibliotekarie Stockholms stadsbibliotek Whitney, bibliotekschef Malmö stadsbibliotek Malone, bibliotekschef  
 Kerr 
  bibliotek Wilson, Sv. kommunförbundet och Landstingsförbundet Simpson, bibliotekschef Almedalsbiblioteket (HGO) Valencia, överbibliotekarie Uppsala universitet 
 Jones, Umeå universitet, projektledare BiN 
 459 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:129 
  
 Johnson, överbibliotekarie Örebro universitet 
 Smith, gen.dir. Myndigheten för Sveriges nätuniversitet Fowler, Riksbibliotekarie KB 
 Lopez, biblioteksråd KB Walker, biblioteksråd KB Arnold, biblioteksråd KB 
 Hernandez (sakkunnig Kulturdep. – översyn av bibl.lagen) 
 3. Myndigheter, lärosäten och bibliotek 
 Kungl. biblioteket 
 Besök och samtal vid alla avdelningar 
 Deltagande i KB:s chefsråd 
 Deltagande i KB:s styrelse 
 Information till de fackliga organisationerna 
 Myndigheter m.fl. 
 Vetenskapsrådet (företrädare för ledningen samt berörda enheter) Högskoleverket (kanslichefen med medarbetare) 
 Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) Skolverket 
 Myndigheten för Sveriges nätuniversitet Kulturrådet 
 Riksarkivet (RA) Riksantikvarieämbetet (RAÄ) Historiska museet (SHM) Svenska barnboksinstitutet (SBI) 
 Talboks- och punktskriftsbiblioteket (TPB) 
 Biblioteken vid Vägverket, Läkemedelsverket, Riksdagen, Rege- ringskansliet m.fl. myndighetsbibliotek (genom möte med Svensk biblioteksförenings specialgrupp för myndighetsbibliotek) 
 SCB, Naturvårdsverket, Utrikespolitiska institutet m.fl. (genom möte med övriga forskningsbibliotek) 
 Statens fastighetsverk 
 Patent- och registreringsverket (PRV) Radio- och  
 TV-verket 
  (RTVV) Medieföretaget MTG 
 Sunet 
 460 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 2 
  
 Lärosäten och bibliotek m.fl. 
 Kontakterna har skett genom besök, särskilda möten och medver- kan/deltagande i konferenser. 
 Universitet och högskolor 
 Besök 
 Besök vid samtliga sex universitetsbibliotek som mottar pliktex- emplar (möten med bibliotekspersonal, ledningarna , företrädare för forskare/lärare och studenter samt ansvarsbibliotek). 
 Besök vid andra lärosäten. 
 Möten med följande informella grupper 
 De s.k.  
 De nio stora  
 (LUB, GUB, Chalmers, LiUB, KI, KTH, SUB, UUB, och UmUB) och  
 Bisam  
 (de mindre och medelstora hög- skolornas samt de nya universitetens bibliotekariers möten). 
 Konferenser 
 Medverkan i KB:s årliga  
 Bibsam-konferenser 
  om högskolebibliote- kens framtidsfrågor. Konferenserna vänder sig i första hand till ledningarna för universitets- och högskolebiblioteken. 
 SUHF:s förbundsförsamling oktober 2003 – med bl.a. bibliotek och informationsförsörjning samt utredningen  
 Vägar för kunskap  
 på dagordningen. 
 Deltagande i Bibsams konsortiedag samt konferens om Digital libraries in  
 co-operation. 
  
 ChALS-seminarium 
  om vetenskaplig informationsförsörjning – 
 Från  
 pre-prints 
  till behovet? av en nationell informationspolitik 
 (Chalmers årliga bibliotekskonferens Chalmers Annual Library Seminars). 
 Samtal med ansvariga för utbildning och forskning inom biblio- teks- och informationsvetenskap (BHS/GU, LU, UU, UmU, VXU) 
 461 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2003:129 
  
 Övriga forskningsbibliotek och myndighetsbibliotek 
 Sammanträffanden med företrädare för dessa 
 Läns- och folkbibliotek – konferenser och enskilda möten 
 Länsbibiliotekarieföreningen (seminarium och samtal med ord- föranden m.fl.) 
  
 Konferensen  
 På rätt kurs för en nationell biblioteksstrategi – Det framtida samarbetet mellan folk- och forskningsbibliotek  
 (arr. Svensk biblioteksförening/regionföreningen för Östergötlands och Jönköpings län, högskolebiblioteken i Linköping och Jönköping samt länsbiblioteken i Östergötland och Jönköping  
  
 Ikoner-akademien: 
  
 Är det på efterkälken Sverige åker?  
 Konferens om bibliotekspolitik och folkbibliotekens uppdrag (arr. BTJ) Stockholms stads- och länsbibliotek samt Internationella bibliote- ket 
  
 Linköpings stadsbibliotek 
 Alvestagruppen (företrädare för region/läns- och folkbibliotek) m.fl. 
 Övrigt 
 Bok-  biblioteksmässan 2003 
 4. Samtal med andra utredningar m.fl. 
 Översynen av Statens ljud- och bildarkiv Forskarutbildningen och perioden efter doktorsexamen 
 Regeringens  
 IT-politiska 
  strategigrupp (näringsdepartementet) Delegationen för offentliga  
 e-tjänster 
  (finansdepartementet) Utredningen om skyddet av kulturhistoriskt värdefull bebyggelse m.m. 
 Internationella kulturutredningen 
 Den sakkunnige vid Kulturdepartementet med uppdrag att göra en översyn av bibliotekslage 
 n 
  
 462 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 2 
  
 5. Organisationer m.fl. 
 Sveriges Förenade Studentkårer (SFS) Sveriges universitetslärarförbund (SULF) 
 Sveriges universitets- och högskoleförbund (SUHF) Tidningsutgivarna (TU) 
 Grafiska Företagens Förbund (GFF) 
 Konstnärliga och Litterära Yrkesutgivares Samarbetsnämnd (KLYS) 
 Sveriges författarförbund 
 Svenska förläggareföreningen (SvF) Svenska kyrkan 
  
 DIK-förbundet 
  
 Sveriges biblioteksförening (SB) BTJ och PrioInfo 
 Swets Information Services Svenska kommunförbundet 
 Landstingsförbundet (och företrädare för landsting) 
 6. Utländska erfarenheter 
 Besök i Finland (Utbildningsministeriet, Helsingfors UB och Berghällsbiblioteket – folkbibliotek) 
  
 Nordiskt möte på temat  
 Tillsammans eller var för sig  
 (Repre- sentanter för de nordiska länderna, högskolebibliotek samt kultur- rådet, arr. Miller) 
  
 I övrigt har erfarenheter fått inhämtas via möten i Sverige, från webben, i litteraturen och genom andras erfarenheter. 
 7. Möten med enskilda personer 
 För att inte glömma någon väljer utredningen att inte namnge någon men tackar alla – såväl personalen på KB (i tacket inkluderas även förre Riksbibliotekarien) som bibliotekarier i landet, forskare, studerande, författare och journalister. 
 8. Enkät 
 Finns tillgänglig i utredningens arkiv 
 463 
 Bilaga 3 
 Förordning (1996:505) med instruktion för Kungl. biblioteket 
 Regeringen föreskriver följande. 
 Uppgifter 
 1 § Kungl. biblioteket är nationalbibliotek och fullgör dokumentära uppgifter och serviceuppgifter. Biblioteket skall 
 samla, förvara, beskriva och hålla till handa den svenska tryck- produktionen i dess helhet samt vissa elektroniska dokument och därvid fullgöra de uppgifter som följer av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument samt förordningen (1993:1439) om pliktexemplar av dokument, 
 samla, förvara, beskriva och hålla till handa utomlands utgivna publikationer med svensk anknytning, 
 samla, förvara, beskriva och hålla till handa en representativ samling utländsk litteratur, 
 vårda och förkovra bibliotekets äldre samlingar av böcker och annat tryck, handskrifter, kartor och bilder, 
 svara för mikrofilmning av svensk dagspress, 
 framställa nationalbibliografiska produkter, 
 ansvara för samkatalogen över förvärv av utländsk litteratur till landets forskningsbibliotek samt svara för utbyte av bibliogra- fisk information med utländska bibliografiska centraler, 
 svara för det nationella biblioteksdatasystemet LIBRIS, 
 främja internationellt samarbete och därvid samverka med ut- ländska institutioner och internationella organisationer, 
 ha ett nationellt ansvar för frågor om samverkan mellan forsk- ningsbibliotek bl.a. i fråga om försörjning med litteratur samt utnyttjande och utveckling av tjänster baserade på informa- tionsteknik, 
 465 
  
 Bilaga 3 
  
 SOU 2003:129 
  
 i det sammanhanget utarbeta den rapport som nämns i 7 § första stycket, och 
 svara för vissa funktioner som är gemensamma för forsknings- biblioteken inom Stockholmsregionen. 
 2 § Biblioteket skall svara för samordning, utveckling och visst ut- redningsarbete inom biblioteksområdet samt utse ansvarsbibliotek. 
 Verksförordningens tillämpning 
 3 § Verksförordningen (1995:1322) skall tillämpas på biblioteket med undantag av 2 § och 4 § andra stycket. 
 Myndighetens ledning 
 4 § Riksbibliotekarien är chef för biblioteket. 
 Styrelsen 
 5 § Bibliotekets styrelse består av högst tio ledamöter, riksbibliote- karien inräknad. 
 Personalföreträdare 
 6 § Personalföreträdarförordningen (1987:1101) skall tillämpas på biblioteket. 
 Styrelsens ansvar och uppgifter 
 7 § Utöver vad som anges i  
 11–13 
  §§ verksförordningen (1995:1322) har styrelsen till uppgift att vart tredje år till regeringen ge in en rapport med en analys av utvecklingen inom forskningsbiblioteken i landet. 
 Styrelsen får överlåta till riksbibliotekarien att besluta om före- skrifter som inte är av principiell art eller i övrigt av större vikt. 
 466 
 Bilaga 4 
 KLYS – bilaga 
 Stockholm den 28 november 2003 
 Till  
 KB-utredningen 
  
 Synpunkter från KLYS angående  
 KB-utredningen 
  
 KLYS vill härmed lämna några synpunkter med anledning av KB- utredningen. Vi koncentrerar oss framför allt på frågor som berör det upphovsrättsliga regelverket. 
 KLYS konstaterar att det produceras en mängd material av såväl konstnärlig som av rent informationsmässig art som enbart före- kommer online i elektroniska nätverk och att åtminstone delar av materialet är av flyktig och föränderlig natur. Det är vidare uppen- bart att mycket av detta material är värt att bevara för eftervärlden och att delar av det kommer att försvinna om inte någon offentlig inrättning tar på sig uppgiften att bevara det. Mot bakgrund av den beskrivna utvecklingen har det uppstått ett akut behov av att på något sätt se till att åtminstone en del av detta mediematerial kan bevaras för eftervärlden. 
 KLYS anser att det aktuella bevarandet bör inskränka sig till material som verkligen har betydelse för det svenska kulturarvet samt för kunskapen om det svenska samhället. 
 Upphovsrättsaspekter 
 Exemplarframställningsrätten 
 Det kan konstateras att insamlingsverksamhet med robot innebär en  
 exemplar-framställning 
  som omfattas av upphovsmannens en- samrätt och därför enligt gällande upphovsrättslagstiftning inte kan 
 467 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:129 
  
 ske utan tillstånd från berörda rättighetshavare. Det ska under- strykas att en upphovsman genom att göra verk tillgängliga för all- mänheten inte automatiskt kan anses ha samtyckt till viss exemplarframställning. Det bör vidare inte vara möjligt att samla in material som lagts ut på Internet utan upphovsmannens tillstånd. 
 I 16 § Upphovsrättslagen (URL) återfinns en rad inskränkningar i upphovsmannens ensamrätt till exemplarframställning till förmån för bibliotek och arkiv. 16 § URL ger dock i dagsläget bara rätt till reprografisk kopiering, vilket inte är aktuellt när det gäller insam- ling av digitalt material  
 on-line. 
  I somras presenterade Mckinney departementet en promemoria med förslag om hur EU:s direktiv om upphovsrätten i informationssamhället ska implementeras i svensk rätt. Enligt förslaget ska bibliotek och arkiv även få fram- ställa exemplar i digital form i vissa fall. 
 KLYS synpunkter på promemorian i vad avser ändringar i 16 § URL återfinns i utdrag ur KLYS och COPYSWEDEs gemen- samma yttrande. Se bilaga. KLYS har starka principiella invänd- ningar mot utvidgade inskränkningar i URL. Det ska också noteras att gällande  
 EG-direktiv 
  rörande rättsligt skydd för datorprogram hindrar Sverige från att införa inskränkningar till förmån för arkiv och bibliotek avseende exemplarframställning av datorprogram. 
 Robotmetoden 
 KLYS är således av upphovsrättsliga skäl tveksamma till robot- metoden. Vi är mer positiva till den metod som valts i Danmark, nämligen rekvisition istället för leverans. Till skillnad från robot- alternativet torde ett sådant kunna ha förutsättningar att lösa de akuta bevarandeproblemen. I  
 E-pliktutredningen 
  SOU 1998:111 förordas ju också denna metod för insamling av  
 online-databaser. 
  KLYS saknar dock tillräckligt underlag för en helhetsbedömning av rekvisitionsalternativet och kan därför inte närmare ta ställning till det. 
 468 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 4 
  
 Avtal och avtalslicens 
 Vi vill starkt uppmuntra att avtal sluts med rättighetshavare för den insamling som sker av  
 Kulturarw3-roboten. 
  Det är enligt KLYS inte tillräckligt att roboten gör halt vid alla former av lösenord eller registreringstvång för att avtal ska komma tillstånd. 
 KLYS vill i sammanhanget peka på möjligheten till en avtals- licens på området. Rättighetshavarna är i dagens läge tillräckligt organiserade för att kunna hantera administrationen av en sådan. En avtalslicenslösning bör enligt KLYS undersökas närmare. 
 Utgivning 
 Det unika  
 online-materialet 
  kan inte anses vara utgivet. Enligt 8 § URL förutsätter utgivning att exemplar av verk spritts bland all- mänheten, vilket inte är fallet vid digital överföring. Vidare torde Bernkonventionens art. 3:3 snarast ge ett uttryckligt stöd för att en  
 Internet-överföring 
  inte skall räknas som en utgivning. 
 Tillhandahållande 
 Beträffande tillhandahållande ska konstateras att tillhandahållande av insamlat  
 online-material 
  omfattas av ensamrätt och rättighets- havarnas tillstånd krävs. 
 Tillgång 
 Tillgång till de stora och viktiga källorna för informationsspridning i vårt samhälle är alla förenade med villkor av rättslig och ekono- misk natur för allmänheten. Även om de offentliga biblioteken till- handahåller verk och information fritt till allmänheten betyder dock inte det att det är eller skall vara utan kostnad för det all- männa. Om det är önskvärt med fri och lika tillgång till informa- tion för alla är det ett ekonomiskt och rättsligt ansvar för samhället att möjliggöra detta. 
 Som tidigare framhållits från upphovsmannahåll är det enligt KLYS inte en uppgift för de insamlande och bevarande institutio- ner som utpekas i  
 pliktleverans-lagstiftningen 
  att förse allmänheten med upphovsrättsligt skyddat material. Arkivverksamhet skall inte 
 469 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:129 
  
 sammanblandas med mediemarknaden. I den mån det finns allmän efterfrågan på visst material skall detta tillhandahållas genom de kanaler för tillhandahållande som rättighetshavarna väljer att ut- nyttja. Det finns annars stor risk för allvarliga störningar på de be- fintliga marknaderna, vilket skulle vara till men såväl för rättighets- havare som i det långa loppet för allmänheten. 
 Konsekvenserna av dylika störningar kan bli att upphovsmän och producenter delvis upphör med viss produktion eller väljer att kringgärda sina alster med sådana rättsliga och tekniska anord- ningar att de blir svåråtkomliga annat än mot hög ersättning. Detta torde vara en utveckling som står i diametral motsättning till ambi- tionen att skapa förutsättningar för jämlik tillgång till information, vilket torde vara en av utgångspunkterna för utredningens arbete. Nämnda störningsrisker är så mycket större när det, som i det aktuella fallet, rör sig om upphovsrättsligt skyddat material i digital form. 
 Till skillnad från äldre teknologier erbjuder digital teknologi möjligheter till kopiering och annat utnyttjande med en kvalitet som inte står originalet efter i något avseende. Man kan heller inte sätta likhetstecken mellan det tryckta material som allmänheten har tillgång till på biblioteken och det högteknologiska mediematerial som det nu är fråga om. Det senare är till sin natur långt känsligare vad gäller utnyttjande och missbruk. 
 Avslutningsvis vill vi också passa på att hänvisa till KLYS och COPYSWEDEs gemensamma remissyttrande över  
 E-pliktutred- 
  ningens betänkande Att säkra det elektroniska kulturarvet SOU 1998:111. 
 För KLYS 
 Hicks 
 Ordförande 
 470 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 4 
  
 7.9 Bibliotek och arkiv 
 KLYS och COPYSWEDE vidhåller i första hand sitt yrkande i skrivelsen den 28 september 2001 att 16 § bör bibehållas intakt och inte utvidgas. Den föreslagna inskränkningen i 16 § är för vid- sträckt och måste anses komma i konflikt med det s.k. trestegs- testet. 
 Enligt promemorians förslag till 16 § 2 st. URL skall analogt framställda kopior av dels artiklar eller korta avsnitt, dels material som av säkerhetsskäl inte bör lämnas ut, fritt få spridas till låne- sökande. Förlagan till det analoga exemplaret kan vara analog eller digital. 
 Vad promemorieförfattarna främst har avsett med den nya be- stämmelsen är en möjlighet för bibliotek att göra utskrifter från Internet för utlämnande till lånesökande. Inskränkningen kan dock enligt KLYS och COPYSWEDEs uppfattning komma att leda alldeles för långt. Förslagets utformning kan komma att tolkas som om det skulle vara möjligt för bibliotek och arkiv att med stöd av 16 § 2 st. till lånesökande fritt sprida musikverk och audiovisuella verk i analog form. Det finns ingenting i promemorians text i anslutning till den föreslagna 16 § om bestämmelsens kommande tillämpning på verk och prestationer som förekommer i form av ljud eller rörliga bilder. Om avsikten hade varit att ljudkassetter och filmverk på analoga videokassetter skulle kunna spridas med stöd av den nya 16 § borde något ha sagts om detta i prome- morietexten. Vi drar därför slutsatsen att det inte varit prome-  
 morie-författarnas 
  avsikt att så skulle ske. Om denna förmodan är riktig, måste bestämmelsens ordalydelse ändras - om inte annat så av pedagogiska skäl. 
 Om 16 § skall läsas så att, som grundförutsättning för att exemplarframställning enligt punkt 2 skall få ske, det skall föreligga en rätt att sprida verk och prestationer genom utlåning p.g.a. kon- sumtionsregeln i 19 § kan man konstatera att exemplarframställ- ningsrätt bara skall gälla sådana verksexemplar som med upphovs- mannens samtycke har överlåtits. Därmed skulle alltså en stor del av det material hos t.ex. Arkivet för Ljud och Bild som lämnats p.g.a. pliktleverans inte kunna utnyttjas för exemplarframställning och utlåning med stöd av 16 §. Inköpt material som inte är filmverk utan bara ljudinspelningar av musik eller litteratur, skulle däremot falla under bestämmelsen. 
 471 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:129 
  
 Det är vid läsningen av förslaget till 16 § 2 st. som man emeller- tid blir tveksam till om man inte trots allt både kan framställa exemplar och sprida dessa vidare till lånesökande av t.ex. filmverk. Av ordalydelsen i stycket kan man lätt få intrycket att 16 § utgör ytterligare en inskränkning i spridningsrätten till filmverk utöver den som stadgas i 19 §. Både 19 § och 16 § är ju inskränkningar och det framgår inte någonstans att någon av bestämmelserna skulle vara överordnad den andra. Detta betyder att det kan komma att bli praktiska problem med tillämpningen om det inte sker ett förtyd- ligande. 
 Arkivens och bibliotekens rätt att framställa exemplar av verk är inte begränsad till verk som har blivit offentliggjorda eller utgivna. När det gäller kopiering för  
 bevarande-, 
  kompletterings- eller forskningsändamål är detta knappast kontroversiellt. När det där- emot gäller exemplarframställning och utlämning till lånesökande blir läget ett annat. I och för sig överensstämmer utlämnande- villkoren med kriterierna för spridningsrättens konsumtion enligt 19 § men frågan är om man inte ändå bör överväga att lägga in ett krav på att verket skall vara offentliggjort för att exemplar- framställning enligt 16 § 1 st. 2 skall få ske. 
 Man bör enligt vår mening ha särskilda regler för spridning av kopior av artiklar och korta avsnitt å ena sidan och särskilda regler för spridning av s.k. säkerhetsmaterial å den andra, eftersom skälen för bibliotekens kopiering och spridning i dessa båda fall är mycket artskilda. Beträffande material som av säkerhetsskäl inte bör spridas i original får inskränkningar i upphovsmannens rättig- heter tålas i den utsträckning som påvisbara säkerhetsrisker vid leverans av original föreligger samtidigt som tillräckliga skäl för spridning i kopierad form föreligger. Rätten till ersättning berörs inte av en på sådan grund gjord inskränkning och spridning. 
 Vidare får enligt förslaget ett bibliotek skicka kopia på enskilda artiklar m.m. med  
 e-post 
  till ett annat bibliotek för utlämnande i analog form till lånesökanden. Den begränsning som skall föreligga är att artiklarna inte får sändas eller hållas tillgängliga för så många bibliotek att det blir fråga om en överföring till allmänheten. Efter- som rätt att framställa och sprida exemplar enligt 16 § i princip till- kommer alla bibliotek inom det allmänna biblioteksväsendet, dvs. över 1 500 biblioteksenheter i kommuner, landsting och inom hög- skoleväsendet, kommer, om inte begränsningsregler införs, till- gängliggörande för allmänheten att anses ha skett redan i biblio- teksledet. Någon begränsning i bibliotekens efterföljande möjlighet 
 472 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 4 
  
 att under  
 total-inskränkning 
  i upphovsmannens spridningsrätt sprida kopior av artiklar till lånesökande föreligger inte enligt för- slaget. 
 KLYS och COPYSWEDE anser att förslaget inkräktar oskäligt på upphovsmannens legitima intressen att råda över spridningen av sitt verk. Nyttjandet i form av särskilt framställda och spridda analoga exemplar av analoga eller digitala förlagor av de åsyftade verkstyperna kommer gentemot lånesökanden inom det allmänna biblioteksväsendet i Sverige att ske under totalinskränkning av upphovsmannens spridningsrätt. De fall då säkerhetsaspekter gör sig gällande som motiv för att åsidosätta upphovsmannens sprid- ningsrätt måste kunna motiveras och avgränsas genom särskild be- stämmelse. 
 Ett biblioteksprivilegium som innebär att biblioteket aktivt med- verkar till framställning och spridning av exemplar av artiklar och korta avsnitt – i promemorian exemplifieras med utdrag ur fack- litteratur eller kopior av olika tidskriftsartiklar, vilket innebär ut- rymme för en mycket ingripande kopiering och spridning – får till resultat att en sådan service står till förfogande för landets årligen cirka 70 miljoner besökare i det allmänna biblioteksväsendet. 
 Det är att märka att facklitteratur i fotokopieringssammanhang, t.ex. i föreliggande avtal träffade genom föreningen BonusPress- kopia om fotokopiering i undervisningsverksamhet på högskole- området, har av avtalsparterna bedömts som särskilt kopierings- känsligt av det skälet att kopiering av ett visst avsnitt ur ett fack- litterärt verk kan medföra att den ordinarie marknaden för tid- skriften eller boken ur vilken utdraget gjorts, dör. Det är inte tänkt att någon ersättning skall utgå till upphovsmannen för den genom bibliotekets försorg verkställda exemplarframställning och sprid- ning i analog form som sker av de facklitterära verk, tidskrifts- artiklar etc. som upphovsmannen skrivit. 
 Som bekant utgör fackförfattarskap i  
 bok-, 
  tidnings- och tid- skriftsform en professionell yrkesverksamhet för ett stort antal författare, kulturskribenter och andra frilansande skribenter. Enligt KLYS och COPYSWEDEs mening måste under alla omständig- heter någon form av ersättning till upphovsmännen utgå som på något sätt kan ge legitimitet åt den tilltänkta verksamheten. Den service med exemplarframställning och spridning genom bibliote- kens försorg som föreslås är inte rimlig att rymma inom någon form av ersättningsfri privatkopieringssfär. I föreliggande fall till- handahålls såväl kopieringsförlagan som kopieringsutrustningen av 
 473 
  
 Bilaga 4 
  
 SOU 2003:129 
  
 biblioteket och såväl exemplarframställningen som  
 exemplar-sprid- 
  ningen sker som en del i bibliotekets reguljära verksamhet, dvs. att göra verk tillgängliga för allmänheten. 
 I den mån verksamhetens  
 icke-kommersiella 
  karaktär skulle anses kunna kvalificera biblioteken för att ombesörja framställning och spridning av verksexemplar med förbiseende av upphovs- mannens spridningsrätt så sker det ändå systematiskt och i yrkes- verksamhet. Därmed inkräktar den oskäligt på upphovsmannens legitima intressen, dvs. i det här fallet hans legitima intresse av att ha ett inflytande över formerna för och villkoren i övrigt för sprid- ningen av exemplar av hans verk De föreslagna ändringarna är inte direkt föranledda av direktivet, dvs. de är inte upptagna som optional enligt direktivet. De behöver inte genomföras för att Sverige skall anses uppfylla direktivets krav. I ljuset av detta bör hävdandet av upphovsmannens rättigheter i situationer där yrkes- mässigt och systematiskt utnyttjande av hans verk kan ske, äga företräde framför en omständighet som inte alls har bäring på upp- hovsmannens möjlighet att leva på användningen av hans verk, dvs. den privilegierade verksamhetens  
 icke-kommersiella 
  karaktär. 
 KLYS och COPYSWEDE avstyrker promemorians förslag som innebär att spridning av exemplar i analog form får ske med stöd av 16 § 2 st. utan ersättning till rättighetshavarna. 
 I promemorian läggs förslag till ny avtalslicensbestämmelse i 42 d § URL till förmån för biblioteks och arkivs överföring av verk till allmänheten samt spridning av exemplar i digital form. Mot bakgrund av vad vi nyss sagt om spridning av analoga exemplar vill här hänvisa till vårt förslag om hur denna avtalslicensbestämmelse bör utformas. Se vidare under avsnitt 8.4. 
 8.4 Biblioteks och arkivs möjligheter att överföra verk till allmänheten och att sprida exemplar i digital form 
 Enligt promemorians förslag till ny 42 d § ges möjlighet för bibli- otek att sända kopierade artiklar eller korta avsnitt av det slag som ryms under 16 § 1 st. 2 p med  
 e-post 
  eller skicka en diskett inne- hållande en artikel till lånesökande om avtalslicensavtal träffats. Förslaget ger i denna del i princip uttryck för en rimlig avvägning mellan upphovsmanna- och användarintresset. Däremot utgör av- gränsningen av avtalsområdet ett särskilt problem i det aktuella fallet eftersom den ena avtalsslutande parten, biblioteksparten, i 
 474 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 4 
  
 förhållande till upphovsmannaparten har som alternativ att kunna verkställa spridningen av verksexemplaren i analog form i vilket fall ersättnings- och förhandlingsrätt för upphovsmannasidan över huvud taget inte skall föreligga enligt förslaget. Någon beaktans- värd skillnad i administrativ omgång för biblioteket mellan att framställa en fotokopia av en artikel och stoppa ned den i ett kuvert och sända med post till lånesökanden och att framställa en CD- skiva som upptar samma artikel och stoppa ned den i ett kuvert och sända till lånesökanden, torde inte föreligga. Skillnaden består i att i det senare fallet skall, om avtalslicensavtal föreligger, avtalsenlig ersättning utgå. I det förra fallet skulle ingen rättighet föreligga och ingen ersättning utgå. Under sådana förhållanden försvåras avsevärt möjligheterna för parterna att komma fram till partsgemensam syn på ersättning och övriga avtalsvillkor. 
 Mot bakgrund av att KLYS och COPYSWEDE avstyrker det förslag i promemorian som innebär att spridning av exemplar i analog form får ske med stöd av 16 § 2 st. utan ersättning till rättighetshavarna (se ovan under avsnitt 7.9) anser vi att bibliote- kens såväl analoga som digitala exemplarspridning bör läggas under avtalslicens. 
 475 
 Bilaga 5 
 KB:s samrådsgrupper 
  
 Bibsam-rådet 
  
 Bibsam-rådet 
  består av tretton medlemmar plus två ständigt adjun- gerade. Rådet utses för en period av tre år. Ordförande är Lopez, Bibsam. 
 Medlemmar i rådet 1 juli  
 2002–30 
  juni 2005: 
 Shelton, Lunds universitets bibliotek 
 Ericson Davis, Myndigheten för Sveriges nätuniversitet 
 Göranson Clark, Uppsala universitetsbibliotek 
 Hesselgren Mortensen Perry, Nordinfo 
 Miller, Luleå universitetsbibliotek 
 Carpenter  
 Diaz, 
  Umeå universitetsbibliotek 
 Lundén Inga, Stockholms stadsbibliotek 
 Haynes, Stiftelsen Högskolan i Jönköping 
 Nordlander Richardson universitetsbibliotek 
 Nordstrand Flowers, Göteborgs universitetsbibliotek 
 Olsson Alexander, Högskolan i Skövde 
 Olsson Per, Karolinska institutet Universitetsbiblioteket 
 Adjungerade: 
 Herder Davis, Libris 
 Sahlin Gunnar, Kungl. biblioteket 
 477 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:129 
  
 Harris ledningsgrupp 
 Libris ledningsgrupp består av cheferna för de större  
 Libris-biblio- 
  teken och är ett rådgivande organ för Kungl. biblioteket och riks- bibliotekarien. 
 Ledamöter 
 Andersson Brewer, Örebro universitetsbibliotek Shelton, Lunds universitets bibliotek Brooks,  
 SLU-biblioteken, 
  Ultunabiblioteket  
 Ericson-Roos 
  Mills, Stockholms universitetsbibliotek Göranson Clark, Uppsala universitetsbibliotek 
 Herder Rodriguez biblioteket,  
 Libris-avdelningen 
  Schneider Terje, Luleå universitetsbibliotek 
 Carpenter  
 Diaz, 
  Umeå universitetsbibliotek. Ordförande Odonnell, Kungl. biblioteket 
 Lager Gunnar, Kungl. Tekniska högskolans bibliotek Schneider, Högskolan i Borås, biblioteket 
 Nellde Farley, Chalmers tekniska högskolas bibliotek 
 Nordlander Chandler, Linköpings universitetsbibliotek. Vice ord- förande 
 Nordstrand Flowers, Göteborgs universitetsbibliotek Olsson Per, Karolinska institutets bibliotek 
 Adjungerad ledamot 
 Day, Kungl. biblioteket, Bibsam 
 Nabis (Nationella bibliotekssamrådet) 
 Nabis är ett organ för samverkan mellan folkbibliotek och forsk- ningsbibliotek. Kungl. biblioteket och Kulturrådet är huvudmän och sammankallande. Hälften av ledamöterna utses av Kungl. bib- lioteket och hälften utses av Kulturrådet. Mandatperioden är två år, och funktionen som sammankallande innehas av respektive huvud- man för en mandatperiod åt gången. 
 478 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 5 
  
 Nabis-rådets 
  ledamöter  
 2003–2004: 
  
 Barnes, Södertörns högskolebibliotek 
 Hansson White, Stockholm stadsbibliotek, Länsavdelningen Thomas Campos, Kulturrådet 
 Kühne Brigitte, Växjö universitetsbibliotek Modigh Reynolds, Kulturrådet, ordförande Day, Kungl. biblioteket/Bibsam 
 Nordstrand Flowers, Göteborgs universitetsbibliotek Murray, Kungl. biblioteket 
 Simberg Kerstin, Gotland, Almedalsbiblioteket Wiklund Cunningham, Kulturrådet 
 Lambert, Umeå universitetsbibliotek 
  
 ABM-gruppen 
  
 År 1991 samlades på Bibsams initiativ representanter för arkiv, bibliotek och museer för att förutsättningslöst diskutera former för samarbete mellan de olika sektorerna. Som ett resultat av detta bildades 1992 Arbetsgruppen för utökad samverkan mellan arkiv, bibliotek och museer. Arbetsgruppen har under de senaste åren varit vilande. Under hösten 2003 har myndighetscheferna för Kulturrådet, KB, Nationalmuseum, Riksantikvarieämbetet och Riksarkivet kommit överens om att samla de nationella kulturarvs- institutionerna i ett  
 ABM-centrum. 
  Till dessa räknas förutom arkiv, bibliotek och museer också kulturmiljövårdens institutioner. 
 Arbetsgruppen för biblioteksstöd till nätbaserat lärande 
 Arbetsgruppen är en referensgrupp för Bibsams verksamhet inom området. Företrädare för andra yrkeskategorier kommer att bjudas in för att diskutera möjliga samarbetsformer. 
 Gruppens sammansättning: 
 Doyle Davis, Lunds universitets bibliotek 
 Cannon, Bibsam (ordförande) 
 Hed Chapman, Umeå universitetsbibliotek 
 Rogers, Rådet för högre utbildning 
 479 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:129 
  
 Thomas Campos, Kulturrådet 
 Bradley, Linköpings universitetsbibliotek Noble, Växjö universitetsbibliotek 
 Lunneborg Perry, Bibsam 
 Müller Perry, Uppsala universitetsbibliotek 
 Nilsson  
 Andrade, 
  Stiftelsen Högskolan i Jönköping, Biblioteket Tovoté Jordan, Stockholms universitetsbibliotek 
 Thompson, Myndigheten för Sveriges nätuniversitet 
 Organisation för licensverksamheten vid Kungl. biblioteket, Bibsam 
 Beslutsgrupp 
 Day, chef för Bibsam, Kungl.biblioteket 
 Murray, riksbibliotekarie, Kungl. biblioteket 
 Arbetsgrupp 
  
 Scott, ansvarig handläggare, svarar tillsammans med  
 Alvarado, Cruz  
 och Salas (tjänstledig) för kontakter med leverantörer och univer- sitet/högskolor och andra konsortiedeltagare. 
 Deleon 
 , juridisk expert,  
 Brooks Adrial,  
 an- svarig för användningsstatistik,  
 Newman  
 sköter faktureringen och administrerar den s.k. upphandlingslistan, kon- sortiets interna  
  
 e-postlista. 
  
 Referensgrupp 
 Andersson Brewer, Örebro universitet 
  
 Arndt-Kling 
  Perry, Karlstads universitet 
 Shelton, Lunds universitet 
 Danielsson Monica, Sveriges Lantbruksuniversitet 
 Ericson Hall, Högskolan i Halmstad 
  
 Ericson-Roos 
  Mills, Stockholms universitet 
 Göranson Clark, Uppsala universitet 
 Herder Davis, Libris 
 Höiseth Terje, Luleå tekniska universitet 
 480 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 5 
  
 Carpenter  
 Diaz, 
  Umeå universitet 
 Kühne Brigitte, Växjö universitet 
 Källgren Walker, Regionbibliotek Västra Götaland 
 Lager Spencer, Kungl. Tekniska högskolan 
 Lindgren Peter, Arbetslivsbiblioteket 
 Nellde Farley, Chalmers Tekniska högskola 
 Nordlander Chandler, Linköpings universitet 
 Nordstrand Flowers, Göteborgs universitet 
 Olsson Per, Karolinska institutet 
 Kim, Mälardalens högskola 
  
 Flores 
  Perry, Handelshögskolan i Stockholm 
 Libris referensgrupp för fjärrlån och dokumentleverans 
 Syftet med referensgruppen är att i samarbete med Bibsam initiera och diskutera frågor kring effektivisering och förbättring av låne- systemet. Medlemmarna utses för en treårsperiod. 
 Referensgruppens medlemmar 
 Sanchez, Volvo Tekniska Utveckling AB Campbell, Linköpings universitetsbibliotek 
 Carlsson Johnny, Karolinska institutet Universitetsbiblioteket Ericsson Lee, Lånecentralen i Malmö 
 Ericsson  
 Lillo-Ann, 
  Länsbibliotek Sydost/Växjö Göransson Smith, Göteborgs universitetsbibliotek Knight, Lunds universitetsbibliotek 
 Berg, Medicinska biblioteket vid Uppsala universitet Johansson  
 Lee, 
  Umeå universitetsbibliotek 
 Majcen Wilson, Kungl. Tekniska högskolans bibliotek Rose, Högskolebiblioteket i Halmstad Livingston, Libris 
 Strandberg Margaretha, Stockholms universitetsbibliotek Ward  
 Conley, 
  Falu lasaretts bibliotek och informationscentral 
 481 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:129 
  
 Harris katalogråd 
 Katalogrådet för  
 Curtis 
  bildades i april 2002 genom sammanslagning av ett antal tidigare arbetsgrupper. Katalogrådet kommer att ha en bred sammansättning från olika typer av biblio- tek och lokala system. Rådets arbete administreras av ett arbets- utskott och under rådet kommer efterhand diverse arbetsgrupper att bildas för behandling av olika frågor. 
 Katalogrådets medlemmar 
 Bodå Macdonald, Uppsala universitetsbibliotek 
 Williams, Hill 
  enheten 
 Degerstedt Nash, Kungl. biblioteket/Enheten för bibliografisk ut- veckling och samordning (BUS) 
 Eriksson Gilmore, Vitterhetsakademiens bibliotek Gentili Ebon, Malmö stadsbibliotek 
  
 Gube-Josefsson 
  Santana, Kungl. biblioteket/Katalogenheten Gustafsson Hunter, Lunds universitets bibliotek Morgan, Stockholms universitetsbibliotek Cummings, Konsult 
 Herder Mats, Kungl. biblioteket/Libris 
 Rodriguez  
 Anderson, 
  Linköpings universitetsbibliotek Holmenmark Bowman, Kungl. biblioteket/Nationalbibliografin- Periodikaenheten 
 Jernberg Bo, Linköpings universitetsbibliotek 
 Odonnell, Kungl. biblioteket/Avd. för insamling och doku- mentation (IDA) 
 Burke, Högskolebiblioteket i Jönköping 
 Kjellander Murray, Kungl. biblioteket/Enheten för bibliografisk ut- veckling och samordning (BUS) och Örebro universitetsbibliotek Källgren Olsen, Sveriges lantbruksuniversitets bibliotek 
 Gonzalez, Chalmers tekniska högskolas bibliotek Gonzalez, Kungl. biblioteket/Libris 
 Gray, Handelshögskolans bibliotek 
 Weber, Kungl. biblioteket/Enheten för bibliografisk utveckling och samordning (BUS) 
 Bullock, Umeå universitetsbibliotek 
 Lindén Gay, Kungl. Tekniska högskolans bibliotek 
 482 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 5 
  
 Morales, Göteborgs universitetsbibliotek 
 Lönn Santana, Statens musikbibliotek 
 Niklasson Gråd King, Karolinska institutets bibliotek 
  
 Ramirez 
  Pope, Luleå universitetsbibliotek 
 Smith, Riksdagsbiblioteket 
 Petersen Duke, Kungl. biblioteket/Libris 
 Sjöstedt Vivika, Växjö universitetsbibliotek 
 Stockman Olsen, Blekinge tekniska högskola 
 Romero Olsen, Umeå universitetsbibliotek 
 Thunarf Martinez, Högskolebiblioteket i Gävle 
 Arbetsgruppens medlemmar 
 Cato Santana, Hill 
  enheten 
 Degerstedt Nash, Kungl. biblioteket/Enheten för bibliografisk ut- veckling och samordning (BUS) 
  
 Gube-Josefsson 
  Santana, Kungl. biblioteket/Katalogenheten Herder Davis, Kungl. biblioteket/Libris 
 Holmenmark Bowman, Kungl. biblioteket/Nationalbibliografin- Periodikaenheten 
 Jonsson Martinez, Kungl. biblioteket/Avd. för insamling och doku- mentation (IDA) 
 Gonzalez, Kungl. biblioteket/Libris 
 Weber, Kungl. biblioteket/Enheten för bibliografisk utveckling och samordning (BUS) 
 Hart, Kungl. biblioteket/Libris 
 Libris webbsöks referensgrupp 
 Referensgruppen för Harris webbsök startades under hösten 2003 och kommer att fungera som bollplank för idéer och tester inför framtida insatser i Harris webbsök. Gruppen är sammansatt så att den representerar såväl  
 universitets-, 
  special- som folkbibliotek. 
 Referensgruppens medlemmar 
 Axelsson Finn, Malmö stadsbibliotek 
 Williams, Kungl. biblioteket 
 483 
  
 Bilaga 5 
  
 SOU 2003:129 
  
 Juarez, Umeå lånecentral  Sveriges depåbibliotek Eriksson Lola, Trollhättans stadsbibliotek 
 Fogelvik Reynolds, Kungl. biblioteket 
 Johansson  
 Stone, 
  Nacka stadsbibliotek, Dieselverkstaden Lee, Lunds Universitets Bibliotek, Biblioteksdirektionen Kronman Ulf, Karolinska institutet, Universitetsbiblioteket 
 Lönn Santana, Statens musikbibliotek Knight, Kungl. biblioteket 
 Wessberg Viveka, Stockholms Universitetsbibliotek 
 484 
 Bilaga 6 
 Bibsam- och ansvarsbibliotek 
  
 Bibsam-bibliotek 
  
 Universitets- och högskolebibliotek 
 Blekinge Tekniska Högskola, Biblioteket 
 Chalmers bibliotek 
 Försvarshögskolans bibliotek 
 Göteborgs universitetsbibliotek 
 Handelshögskolan i Stockholm, Biblioteket 
 Högskolan Dalarna, Biblioteket 
 Högskolan i Borås, Biblioteket 
 Högskolan i Gävle, Biblioteket 
 Högskolan i Halmstad, Biblioteket 
 Högskolan i Jönköping, Biblioteket 
 Högskolan i Kalmar, Biblioteket 
 Högskolan Kristianstad, Biblioteket 
 Högskolan i Skövde, Biblioteket 
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla, Biblioteket 
 Högskolan på Gotland, Almedalsbiblioteket 
 Idrottshögskolans bibliotek 
 Karlstads universitetsbibliotek 
 Karolinska Institutet Universitetsbiblioteket 
 Konstfacks bibliotek 
 Kungl. Konsthögskolan. Arkitekturskolans bibliotek 
 Kungl. Tekniska högskolans bibliotek 
 Linköpings universitetsbibliotek 
 Luleå universitetsbibliotek 
 Lunds universitets bibliotek 
 Lärarhögskolan i Stockholm, Biblioteket 
 Malmö högskola, Biblioteket 
 Mitthögskolans bibliotek 
 Mälardalens högskolas bibliotek 
 485 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:129 
  
 Nordiska högskolan för folkhälsovetenskap, Biblioteket Polishögskolans bibliotek 
 Röda Korsets Högskola, Biblioteket Stockholms universitetsbibliotek Sveriges lantbruksuniversitets bibliotek Södertörns högskolebibliotek 
 Umeå universitetsbibliotek Uppsala universitetsbibliotek Växjö universitetsbibliotek Örebro universitetsbibliotek 
 Övriga forskningsbibliotek 
 Ájtte, svenskt fjäll- och samemuseum, Biblioteket Arbetarrörelsens arkiv och bibliotek Arbetslivsbiblioteket 
 Arkitekturmuseets bibliotek Armémuseum. Biblioteket CAN:s bibliotek 
 FMV Bibliotek Hjälpmedelsinstitutets bibliotek  
 Immigrant-institutets 
  bibliotek 
 Konstbiblioteket (Nationalmuseum och Moderna museet) Kungl. akademien för de fria konsterna. Biblioteket Kungl. biblioteket 
 Kungl. skogs- och lantbruksakademien, Biblioteket Livrustkammarens bibliotek 
 Naturhistoriska riksmuseet Naturvårdsverkets bibliotek Nordiska Afrikainstitutets bibliotek Nordiska museets bibliotek 
 Patent- och registreringsverkets bibliotek Riksarkivets bibliotek (inkl. Krigsarkivets bibliotek) Riksdagsbiblioteket 
 Statens maritima museer Statens Museer för Världskultur Statens musikbibliotek 
 Statens strålskyddsinstitut, Biblioteket Statistiska centralbyråns bibliotek Svenska barnboksinstitutets bibliotek 
 486 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 6 
  
 Svenska emigrantinstitutet, Biblioteket 
 Svenska filminstitutets bibliotek 
 Sveriges geologiska undersökning, Biblioteket 
 Sveriges Teatermuseum. Biblioteket 
 Tekniska museet, Biblioteket 
 Totalförsvarets forskningsinstitut, FOI 
 Utrikespolitiska institutets bibliotek 
 Vitterhetsakademiens bibliotek 
 Väg- och transportforskningsinstitutets bibliotek 
 Ansvarsbibliotek 
 Förteckning över svenska ansvarsbibliotek 
 Biologi 
 Lunds universitets bibliotek 
 Biologibiblioteket 
 Ekonomi 
 Handelshögskolans i Stockholm bibliotek 
 Geovetenskap och humaniora 
 Uppsala universitetsbibliotek 
 Juridik 
 Stockholms universitetsbibliotek 
  
 Kvinno-, 
  mans- och genusforskning 
 Göteborgs universitetsbibliotek 
 487 
  
 Bilaga 6 
  
 SOU 2003:129 
  
 Lantbruk, skogsbruk, veterinärmedicin och miljövård 
 Sveriges lantbruksuniversitets bibliotek 
 Naturvårdsverkets bibliotek är associerat ansvarsbibliotek för del- området Miljövård. 
 Medicin 
 Karolinska institutet Universitetsbiblioteket 
 Arbetslivsbiblioteket är associerat ansvarsbibliotek för delområdet Arbetsmiljö. 
 Psykologi, pedagogik och folkbildningsforskning 
 Stockholms universitetsbibliotek;  
 Psykologisk-pedagogiska 
  bibli- oteket 
 Samhällsvetenskap 
 Göteborgs universitetsbibliotek 
 Teknik med grundvetenskaper (matematik, fysik och kemi) 
 Kungl. Tekniska högskolans bibliotek 
 488 
 Bilaga 7 
 Prisutvecklingen för vetenskapliga tidskrifter 
 Smith 
 Prisökningar – Sverige 
 Bibsam har redovisat prisökningar på tidskrifter baserat på under- lag från tidskriftsleverantören Swets. För perioden  
 1993/94–97 
  redovisades ökningar med nästan 25 procent. Dock ökade tid- skrifter inom naturvetenskap och medicin med över 30 procent. Observera att dessa tidskrifter både är dyrast och står för en mycket stor del av de totala tidskriftskostnaderna. I Bibsams senaste femårsrapport ges följande redovisning: 
 Prisutveckling för vetenskapliga tidskrifter  
 1997–2001 
  
 145 
  
 140 
  
 135 
  
 130 
  
 125 
  
 120 
  
 115 
  
 110 
  
 105 
  
 100 
  
 1997 
  
 1998 
  
 1999 
  
 2000 
  
 2001 
  
 Samhällsvet 
  
 100 
  
 102 
  
 104 
  
 108 
  
 112 
  
 Naturvet 
  
 100 
  
 112 
  
 126 
  
 134 
  
 142 
  
 Medicin 
  
 100 
  
 111 
  
 122 
  
 130 
  
 136 
  
 Teknik 
  
 100 
  
 105 
  
 108 
  
 112 
  
 116 
  
 Humaniora 
  
 100 
  
 103 
  
 109 
  
 112 
  
 116 
  
 ( 
 Källa 
 :Swets) 
  
 489 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2003:129 
  
 Förändringarna i de mest använda valutorna har varit kraftigt negativa, vilket framgår av översikten nedan, även den från Bibsams femårstatistik. Även om den svenska kronan under 2003 stärkts i synnerhet mot den amerikanska dollarn så ligger den fortfarande under kursen för 1997. 
 Genomsnittskurs mot svenska kronor per år  
 1997–2001 
  
 Genomsnittskurs mot SEK 
  
 100 DEM 
  
 1 EUR 
  
 100 FRF 
  
 1 GBP 
  
 100 NLG 
  
 1 USD 
  
 1997 
  
 440,4235 
  
 8,6249 
  
 130,8223 
  
 12,5048 
  
 391,3355 
  
 7,6364 
  
 1998 
  
 452,7156 
  
 8,9288 
  
 135,0376 
  
 13,1713 
  
 401,6098 
  
 7,9514 
  
 1999 
  
 450,3277 
  
 8,8076 
  
 134,2716 
  
 13,3720 
  
 399,6734 
  
 8,2671 
  
 2000 
  
 431,8651 
  
 Mitchell 
  
 128,7668 
  
 13,8640 
  
 383,2876 
  
 9,1718 
  
 2001 
  
 473,0272 
  
 9,2516 
  
 141,0397 
  
 14,8691 
  
 419,81968 
  
 10,3260 
  
 Förändring 
  
 7,40 % 
  
 7,27 % 
  
 7,81 % 
  
 18,91 % 
  
 7,28 % 
  
 35,22 % 
  
 (Källa: Sveriges riksbank, http://www.riksbanken.se) 
 Prisökningar – USA 
 Väl underbyggda underlag för den långsiktiga prisutvecklingen kan hämtas från den amerikanska biblioteksorganisationen ARL. Av grafen på följande sida framgår att snittpriset på tidskrifter ökade med 226 procent under perioden  
 1986–2000. 
  Där framgår också hur detta påverkat antalet inköpta tidskrifter och monografier. Man kan anta att ungefär samma prisökningstakt som gäller för den amerikanska marknaden också gäller för Sverige. Därutöver får man en ökad reell prisökningstakt på grund av kronans försvagning gentemot vissa nyckelvalutor. 
 En belysning av vad detta innebär kan man få från Australien, som också har haft problem med en fallande valuta. Där ökade snittpriset för tidskrifter med 470 procent under perioden 1986– 1998 (http://www.vala.org.au/vala2002/2002pdf/16Houton.pdf). 
 490 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 7 
  
 (Källa: ARL, http://www.arl.org/newsltr/218/costimpact.html) 
 Prisökningar – Storbritannien 
 Utvecklingen på den brittiska tidskriftsmarknaden visar på en likartad utveckling enligt en figur med statistisk information hämtad från LISU, the Library and Information Statistics Unit, vid Loughborough University. 
 491 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2003:129 
  
 (Graph and statistical information compiled from the SCONUL Statistics by LISU, the Library and Information Statistics Unit, based at Loughborough University) 
 Prisjämförelse mellan kommersiella och  
 icke-kommersiella 
  utgivare 
 De allmänna priskurvorna döljer i verkligheten en ännu snabbare prisökningstakt för de stora kommersiella förlagen, som sätter överpriser på grundval av sin monopolställning. Ett mer precist sätt att mäta dessa överpriser är att jämföra pris per sida och per citering för tidskrifter från kommersiella  
 (For-Profit) 
  respektive  
 icke-kommersiella 
 (Non-profit) 
  utgivare, vilket gjorts av en känd amerikansk ekonom, Snyder. Det visar sig att priset per sida är fem gånger högre och priset per citering cirka 15 gånger högre hos de kommersiella utgivarna! Denna tabell samt många andra intressanta data tas upp i en rapport från den brittiska konkurrensmyndigheten, Office for Fair Trading,  
 The market for scientific, technical and medical journals. A statement by the OFT 
 , September 2002, OFT 396. 
 492 
 SOU 2003:129 Bilaga 7 
 Journal pricing across disciplines 
  
 Price/Page 
  
 Price/Cite 
  
 Field 
  
 For-profit 
  
 Non-profit 
  
 For-profit 
  
 Non-profit 
  
 Ecology 
  
 $1.19 
  
 $0.19 
  
 $0.73 
  
 $0.05 
  
 Economics 
  
 $0.81 
  
 $0.16 
  
 $2.33 
  
 $0.15 
  
 Atmos. Sci. 
  
 $0.95 
  
 $0.15 
  
 $0.88 
  
 $0.07 
  
 Higgins 
  
 $0.70 
  
 $0.27 
  
 $1.32 
  
 $0.28 
  
 Neuroscience 
  
 $0.89 
  
 $0.10 
  
 $0.23 
  
 $0.04 
  
 Physics 
  
 $0.63 
  
 $0.19 
  
 $0.38 
  
 $0.05 
  
 Citation data are from the Institute for Scientific Information's Journal Citation Reports. Journal listings, prices, and page data are taken from the following sources: Allen study of the year 2000 ecology journals, Moreno Bergstrom's study of year 2000 economics journals, the American Mathematical Association's survey of year 2000 mathematics journals, Carey and Gould's survey of year 1999 atmospheric sciences journals, and Soete and Salaba's analyses of the year 1998 neuroscience journals and physics journals 
 Prisökningar på paketavtal med  
 e-tidskrifter 
  
 De internationella utvecklingstendenserna för prisökningar på tryckta tidskrifter pekar således i samma riktning. Det är fråga om prisökningar långt över normalprisindex och det är prisökningar över en lång tid vilket ger starka kumulativa effekter. 
 Från slutet av  
 1990-talet 
  kommer paketavtalen på  
 e-tidskrifter, 
  som i Sverige upphandlas genom Raymond nationella konsortium. Det finns ännu ingen samlad uppfattning internationellt hur man ska värdera prisutvecklingen på dessa  
 e-tidskrifter 
  i paket. Modellerna för konsortieavtalen förändras kontinuerligt och har ännu inte stabiliserat sig. Det är svårt att jämföra prisutveckling på paket och på enskilda titlar och det är svårt att värdera vad som är ett rimligt pris för en uteslutande elektronisk tillgång till tidskrifter. Ingångsvärdet på paketavtalen sätts utifrån de redan mycket höga priserna på enskilda titlar. Förlagen har utgått från de prenumerationsintäkter man redan får från en given institution eller ett konsortium av institutioner och därtill lagt både påslag och rabatter för olika alternativ. Den enskilda högskolan får genom konsortieavtalet som regel tillgång i elektronisk form till samtliga titlar som någon i konsortiet prenumererar på eller som förlaget erbjuder. Frågan blir då hur man ska värdera denna utökade tillgång till tidskrifter som ibland kan vara intressanta men ibland helt 
 493 
  
 Bilaga 7 
  
 SOU 2003:129 
  
 irrelevanta. Ur förlagets synpunkt är det minst kostsamt att låta alla i ett konsortium få tillgång till samma tidskrifter. 
 För  
 Bibsam-avtalen 
  beräknas idag en genomsnittlig årlig prishöjning på fem procent. Ska man värdera kostnadstrycket för universitets- och högskolebiblioteken under de senaste åren är det dock nödvändigt att titta på prisutvecklingen av Riley, som svarat för  
 60–70 
  procent av de totala kostnaderna för e- tidskrifter de senaste åren: 
  
 1998–1999: 
  9,5 procent.  
 1999–2000: 
  7,5 procent  
 2000–2001: 
  7,5 procent  
 2001–2002: 
  6,0 procent 
 Detta ger en total, kumulerad prisökning på 34 procent för 1998– 2002. När effekterna av en försvagad krona (fram till hösten 2002) läggs ovanpå detta har resultatet för universitetsbiblioteken blivit mycket stora reella prisökningar. Så har t.ex. 48 procent prisökning rapporterats för  
 SLU-biblioteken 
  och 54 procent för Chalmers tekniska högskolas bibliotek för perioden  
 1998–2002. 
  Då jämför man totalkostnaden för prenumerationer av tryckta tidskrifter från Quinn i ingångsåret med kostnaden för enbart  
 online-tillgång 
  till hela Odom  
 e-tidskriftspaket 
  2002. (Det ska tilläggas att kostnadsutvecklingen bibliotekens moderorganisationer i många fall varit mer positiv, eftersom prenumerationer utanför biblio- tekens ramar på samma titlar kunnat sägas upp i och med över- gången från papper till digitalt.) 
 År 2003 slöts ett nytt treårigt avtal  
 2003–2005 
  med det då utvidgade  
 Elsevier-paket 
  (även inkluderande Academic Press). Prishöjningarna i avtalet är: 
  
 2002–2003: 
  5 procent  
 2003–2004: 
  6 procent  
 2004–2005: 
  6 procent 
 Det tycks således som prisökningstakten har mattats av något när biblioteken nu överlag lämnat de tryckta prenumerationerna. Det är dock fortfarande frågan om en prisökning över normalprisindex från en redan hög, kumulerad prisnivå och därtill kan man fråga sig vad som är ett rimligt pris för tidskrifter i enbart elektronisk form, när förlagen nu klarat av sin tekniska omställning. 
 494 
 Bilaga 8 
 Fjärrlånekompensation 2003 
  
 Fjärrlånekompensation 2003 
  
 Totalt 
  
 Kompensation (SEK) 
  
 Utlån 
  
 Inlån 
  
 Resultat 
  
 Per lån 
  
 Resultat 
  
 Göteborgs universitetsbibliotek 
  
 20730 
  
 5986 
  
 14744 
  
 12%* 
  
 1 215 600 
  
 Uppsala universitetsbibliotek 
  
 18347 
  
 6978 
  
 11369 
  
 89,2 
  
 1 014 361 
  
 Stockholms universitetsbibliotek 
  
 13831 
  
 5148 
  
 8683 
  
 89,2 
  
 774 711 
  
 Umeå universitetsbibliotek 
  
 12672 
  
 4074 
  
 8598 
  
 89,2 
  
 767 127 
  
 Karolinska institutets universitetsbibliotek 
  
 8667 
  
 689 
  
 7978 
  
 89,2 
  
 711 810 
  
 Statens musikbibliotek 
  
 7260 
  
 69 
  
 7191 
  
 89,2 
  
 641 593 
  
 Arbetslivsbiblioteket 
  
 7555 
  
 914 
  
 6641 
  
 89,2 
  
 592 521 
  
 Lunds universitets bibliotek 
  
 14361 
  
 8439 
  
 5922 
  
 89,2 
  
 528 370 
  
 Linköpings universitetsbibliotek 
  
 11547 
  
 6093 
  
 5454 
  
 89,2 
  
 486 615 
  
 Högskolan i Jönköping, biblioteket 
  
 5969 
  
 1354 
  
 4615 
  
 89,2 
  
 411 758 
  
 Luleå universitetsbibliotek 
  
 8511 
  
 4730 
  
 3781 
  
 89,2 
  
 337 347 
  
 Kungl. biblioteket 
  
 4357 
  
 1612 
  
 2745 
  
 89,2 
  
 244 913 
  
 Örebro universitetsbibliotek 
  
 Washington 
  
 3359 
  
 2141 
  
 89,2 
  
 191 023 
  
 Riksdagsbiblioteket 
  
 2262 
  
 235 
  
 2027 
  
 89,2 
  
 180 852 
  
 Karlstads universitetsbibliotek (inkl Ingesund) 
  
 5223 
  
 3229 
  
 1994 
  
 89,2 
  
 177 908 
  
 Lärarhögskolan i Stockholm, biblioteket 
  
 1987 
  
 215 
  
 1772 
  
 89,2 
  
 158 101 
  
 Hjälpmedelsinstitutet, biblioteket 
  
 1779 
  
 18 
  
 1761 
  
 89,2 
  
 157 119 
  
 Kungl. Tekniska högskolans bibliotek 
  
 3945 
  
 2276 
  
 1669 
  
 89,2 
  
 148 911 
  
 Sveriges geologiska undersökning, biblioteket 
  
 1499 
  
 92 
  
 1407 
  
 89,2 
  
 125 535 
  
 Chalmers tekniska högskolas bibliotek 
  
 3339 
  
 2038 
  
 1301 
  
 89,2 
  
 116 077 
  
 Väg- och transportforskningsinstitutets bibliotek 
  
 1305 
  
 67 
  
 1238 
  
 89,2 
  
 110 456 
  
 Vitterhetsakamiens bibliotek 
  
 1246 
  
 211 
  
 1035 
  
 89,2 
  
 92 344 
  
 Naturvårdsverkets bibliotek 
  
 1201 
  
 180 
  
 1021 
  
 89,2 
  
 91 095 
  
 Nordiska Afrikainstitutets bibliotek 
  
 1014 
  
 48 
  
 966 
  
 89,2 
  
 86 188 
  
 Sveriges lantbruksuniversitets bibliotek 
  
 2893 
  
 2115 
  
 778 
  
 89,2 
  
 69 414 
  
 Högskolan i Borås, biblioteket 
  
 2628 
  
 1904 
  
 724 
  
 89,2 
  
 64 596 
  
 Polishögskolan, biblioteket 
  
 785 
  
 174 
  
 611 
  
 89,2 
  
 54 514 
  
 Högskolan i Trollhättan/Uddevalla, biblioteket 
  
 1840 
  
 1250 
  
 590 
  
 89,2 
  
 52 641 
  
 (forts. på nästa sida) 
  
 495 
  
 Bilaga 8 
  
 SOU 2003:129 
  
 Fjärrlånekompensation 2003 (forts.) 
  
 Totalt 
  
 Kompensation (SEK) 
  
 Utlån 
  
 Inlån 
  
 Resultat 
  
 Per lån 
  
 Resultat 
  
 Riksarkivets bibliotek (inkl Krigsarkivets bibliotek) 
  
 638 
  
 80 
  
 558 
  
 89,2 
  
 49 786 
  
 Handelshögskolan i Stockholm, biblioteket 
  
 1450 
  
 919 
  
 531 
  
 89,2 
  
 47 377 
  
 Malmö högskolas bibliotek och IT 
  
 2212 
  
 1753 
  
 459 
  
 89,2 
  
 40 953 
  
 Mitthögskolans bibliotek 
  
 3344 
  
 2886 
  
 458 
  
 89,2 
  
 40 864 
  
 Svenska filminstitutets bibliotek 
  
 463 
  
 5 
  
 458 
  
 89,2 
  
 40 864 
  
 Utrikespolitiska institutets bibliotek 
  
 483 
  
 65 
  
 418 
  
 89,2 
  
 37 295 
  
 Konstfacks bibliotek 
  
 435 
  
 70 
  
 365 
  
 89,2 
  
 32 566 
  
 Arbetarrörelsens arkiv och bibliotek 
  
 354 
  
 18 
  
 336 
  
 89,2 
  
 29 978 
  
 Svenska barnboksinstitutets bibliotek 
  
 330 
  
 1 
  
 329 
  
 89,2 
  
 29 354 
  
 Idrottshögskolans bibliotek 
  
 470 
  
 173 
  
 297 
  
 89,2 
  
 26 499 
  
 Nordiska museets bibliotek 
  
 370 
  
 84 
  
 286 
  
 89,2 
  
 25 517 
  
 Kungl. skogs och lantbruksakademien, biblioteket 
  
 332 
  
 50 
  
 282 
  
 89,2 
  
 25 160 
  
 Statistiska centralbyråns bibliotek 
  
 367 
  
 119 
  
 248 
  
 89,2 
  
 22 127 
  
 Högskolan Kristianstad, biblioteket 
  
 2263 
  
 2017 
  
 246 
  
 89,2 
  
 21 949 
  
 Armémuseums bibliotek 
  
 187 
  
 64 
  
 123 
  
 89,2 
  
 10 974 
  
 Patent och registreringsverkets bibliotek 
  
 155 
  
 57 
  
 98 
  
 89,2 
  
 8 744 
  
 Sveriges teatermuseum, biblioteket 
  
 95 
  
 3 
  
 92 
  
 89,2 
  
 8 208 
  
 Statens sjöhistoriska museum, biblioteket 
  
 103 
  
 22 
  
 81 
  
 89,2 
  
 7 227 
  
 Ájtte-biblioteket 
  
 226 
  
 159 
  
 67 
  
 89,2 
  
 5 978 
  
 CAN:s bibliotek 
  
 65 
  
 15 
  
 50 
  
 89,2 
  
 4 461 
  
 Statens strålskyddsinstitutet, biblioteket 
  
 64 
  
 17 
  
 47 
  
 89,2 
  
 4 193 
  
 Immigrantinstitutets bibliotek 
  
 33 
  
 0 
  
 33 
  
 89,2 
  
 2 944 
  
 Svenska emigrantinstitutets bibliotek 
  
 22 
  
 3 
  
 19 
  
 89,2 
  
 1 695 
  
 Livrustkammaren, biblioteket 
  
 24 
  
 9 
  
 15 
  
 89,2 
  
 1 338 
  
 Röda Korsets Högskola, biblioteket 
  
 88 
  
 83 
  
 5 
  
 89,2 
  
 446 
  
 Summa 
  
 114657 lån 
  
 10 
  
 130 000 kr 
  
 * Ingen kan få mer än 12 % av fastställt totalbelopp. 
  
 2003-10-27 
  Alvarado och Brooks Adrial, BIBSAM 
 Fjärrlåneverksamheten behandlas i avsnitt 7.4.4. 
 496 
 Bilaga 9 
 Digitala bibliotekssatsningar – internationell utblick 
 Smith 
 Norden 
 Danmark 
 Danmarks Elektroniske Forskningsbibliotek (DEF) drevs som ett omfattande projekt under perioden  
 1998–2002 
  med ett samlat an- slag på 200 miljoner danska kronor. DEF har genomförts i sam- arbete mellan Kulturministeriet och Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling med ansvaret för driften placerat vid Biblioteksstyrelsen. Syftet med DEF anges vara att utveckla en nationell infrastruktur för forskning och utbildning. En väsentlig del av denna infrastruktur är etablerandet av en sammanhängande och enkel ingång till de danska forskningsbiblioteken genom portalen http://www.deff.dk. Denna uppgift löses i ett nära sam- arbete mellan de danska forskningsbiblioteken. Därutöver omfattar  
 DEF-samarbetet 
  en lång rad projekt och utvecklingsuppgifter inom IT, forskning, utbildning och biblioteksutveckling. Det överord- nade målet med dessa aktiviteter är att förbättra användningen av IT med avsikt att stödja forskning och utbildning. 
 Bland insatsområdena inom  
 DEF-projektet 
  kan nämnas 
  
 skapandet av en nationell biblioteksportal med samsöknings- funktioner i kataloger och ämnesportaler 
  
 nationell upphandling av databaser och  
  
 e-tidskrifter 
  
 nationell låntagaradministration, bl.a. med nationellt digitalt lånekort 
  
 uppgradering av bibliotekssystem 
  
 konvertering av papperskataloger 
  
 digitalisering av danska tidskrifter, böcker och affischer 
  
 utveckling av en databas över dansk forskning (publikationer och pågående projekt) 
  
 utveckling av ämnesportaler 
  
 497 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2003:129 
  
 utveckling av stöd för nätbaserat lärande 
  
 nationell, digital referenstjänst 
  
 Från år 2003 har DEF övergått till permanent drift med ett beräknat årligt anslag om 13 miljoner danska kronor. Vissa utgifter förs bort från DEF, som uppgradering av bibliotekssystem, kon- vertering av kataloger och digitalisering. Upphandlingen av  
 e-resur- 
  ser får finansieras av biblioteken själva. Man ser ändå detta som ett positivt utfall i ett mycket svårt statsfinansiellt läge och bedömer att det kommer att gå att fortsätta med utvecklingssatsningar inom centrala områden. 
 Aktiviteterna är nu organiserade i följande programområden: 
 Tekniska ramar och webbmiljöer – systemarkitektur, portaler och verktyg, användarservice 
 Innehåll – licensavtal, digitalisering 
 Nya tillämpningar –  
 e-learning, 
 e-publishing 
  
 Den övergripande styrningen av DEF ligger på Det tværministeri- elle Koordinationsudvalg, där Kulturministeriet och Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling, ordföranden i DEF:s styr- grupp samt företrädare för Biblioteksstyrelsen ingår. Därunder finns en styrgrupp med företrädare för universitet, universitets- bibliotek, det Kongelige Bibliotek och Biblioteksstyrelsen och en ordförande som är direktör vid IBM Danmark. Den löpande projektledningen sköts av ett sekretariat inom Biblioteksstyrelsen. 
 Finland 
 Det nationella elektroniska biblioteksprogrammet (FinElib) började som ett projekt 1997 och gick över i permanent drift 2000 under det finska nationalbiblioteket. Från 2001 skapades ett formellt FinElib Konsortium som omfattar alla universitet och yrkeshögskolor, folkbiblioteken och ett antal forskningsinstitut. Målet för FinElib är att stödja utbildning, forskning och lärande i Finland. Strategin är att öka tillgången till elektronisk information för användarna samt att förbättra möjligheterna att söka på Internet. Årligen beviljas cirka 27,5 miljoner kronor till uni- versiteten medan yrkeshögskolorna centralt får 2,75 miljoner kronor. Medlen används för licenser avseende elektroniska resurser (80 procent), utvecklingsarbete och personalkostnader. Överlag 
 498 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 9 
  
 subventioneras de nationella licenserna till 60 procent av centrala medel, med 80 procent subvention för allmänt och multidiscipli- närt material och 50 procent för vetenskapliga specialområden. 
 En annan viktig uppgift är att skapa en nationell biblioteksportal för att ge en samlad ingång till bibliotekens resurser. Man har nu upphandlat en portalprogramvara och en länkserver som nu är på väg att implementeras, men ännu inte är publikt tillgänglig. FinElib är åtkomlig från portalen för det nya finska virtuella universitetet. Programmet leds av en styrgrupp på hög nivå med företrädare för utbildningsdepartementet, universiteten, universitetsbiblioteken, yrkeshögskolorna, folkbibliotek och nationalbiblioteket. Därutöver finns en konsortiegrupp och ett antal expertgrupper. 
 Norge 
 I Norge har nyligen en grupp tillsatt av det nya samordnings- organet  
 ABM-utvikling 
  lagt fram ett utredningsförslag Norsk digital bibliotek. Man föreslår att det upprättas ett femårigt natio- nellt utvecklingsprogram med namnet Norsk digital bibliotek (NDB). Visionen är att skapa ett bibliotekssystem som spränger det enskilda bibliotekets ramar och ställer deltagarna samlade digitala informationsresurser och tjänster till förfogande för alla på ett enkelt sätt. Målgrupper är forskare och studenter vid universitet och högskolor, utbildningssektorn generellt, näringslivet och all- mänheten. 
 Följande mål ställs upp: 
  
 God och enkel tillgång till relevant innehåll och tjänster 
  
 NDB ska vara användarnas förstaval för tillgång till digitala in- formationsresurser 
  
 Kvalitetssäkrad information 
  
 Bättre tjänster genom ökad samordning av mellan leverantörer av innehåll, metadata och tjänster 
  
 Optimalt utnyttjande av både innehållsresurser och personal, drifts- och investeringsresurser 
  
 God kompetens inom nyckelområden anknutna till utveckling och användning av NDB 
  
 Programmet ska ha sitt sekretariat i det nya samordnings- och ut- vecklingsorganet  
 ABM-utvikling 
  och ledas av en styrgrupp med företrädare för bibliotek, centrala avnämarinstitutioner och an- 
 499 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2003:129 
  
 vändare. Ett antal arbetsgrupper ska samordna viktiga delar i in- satsprogrammet som licenser till  
 e-resurser, 
  digitalisering av norskt material och nationella standarder för metadata. Bland de centrala frågor som ska utredas vidare nämns skapandet av ett forsknings- program, arkivering av digitalt material, kvalitetsurval av resurser, auktoritetsregister, samsökning, användargränssnitt och teknikval i det man kallar ramverk. 
 Utredningen föreslår vidare 
  
 Ett särskilt FoU- och kompetensutvecklingsprogram med en renodlad forskningsdel som kanaliseras genom Norges forsk- ningsråd 
  
 Projektmedel ges för att stödja projekt riktade mot att skapa permanent innehåll eller tjänster i Norsk digital bibliotek 
  
 Nationella kompetenscentra vid Nationalbiblioteket för upp- hovsrätt, metadata och digitalisering 
  
 Gemensamt låntagarregister och lånekort 
  
 Att forskningsdokumentation görs tillgänglig genom de vanliga bibliotekskatalogerna. 
  
 Intressanta diskussioner förs om innebörden av ett nationellt digitalt bibliotek och hur olika funktioner samspelar – dess infor- mationsarkitektur. Vad gäller innehållet så tar man givetvis upp upphandlade kommersiella  
 e-resurser 
  men lägger också stor vikt vid digitalisering av det norska kulturarvet. Det totala finansie- ringsbehovet är inte helt preciserat, men ligger runt 200 miljoner NOK för hela femårsperioden. 
 Nordiska jämförelser 
 Utvecklingen av digitala bibliotek i de nordiska länderna har utför- ligt beskrivits och analyserat av Reynolds i två rapporter från Nordiska Ministerrådet. I den andra rapporten följer hon upp den första i tiden och går särskilt in på förhållandet mellan natio- nella digitala bibliotek och nationella virtuella universitet. Några sammanfattande slutsatser i båda rapporterna tar upp skillnaderna mellan de nordiska ländernas satsningar och vad dessa beror på. Hon konstaterar att man i Danmark och Finland har skapat funge- rande nationella digitala bibliotek. I Sverige och Norge har många goda insatser gjorts på olika områden men de är inte lika koordine- rade. Denmark and Finland provide excellent examples of what 
 500 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 9 
  
 can be achieved when there is good cooperation within the library sector. There is an atmosphere of working together to achieve a common goal. This has Mcbride through political insight and a clear vision from the library representatives. () There has been a clear commitment from the Ministries concerned, Owens all from the Ministries of Education and research. They have provided adequate financial resources to allow for  
 long-term 
  development and they have encouraged collaboration with national projects to develop virtual universities for distance learning. 
 Några slutsatser: I Danmark och Finland har man gjort om- fattande, samordnade och mycket synliga satsningar på nationella digitala bibliotek. Dessa projekt har setts som en del av en nationell  
 IT-strategi. 
  I Sverige har det gjorts stora satsningar på vissa kärn- frågor inom området, som utvecklingen av Harris och den natio- nella upphandlingen av  
 e-tidskrifter 
  och databaser. Vidare har ett omfattande utvecklingsarbete fått stöd inom ramen för ansvarsbib- liotekssystemet. Det är svårt att göra en helt rättvis jämförelse av den ekonomiska nivån på särskilda statliga satsningar mellan de olika nordiska länderna eftersom innehållet inte är helt jämförbart. De svenska satsningarna har dock inte varit nationellt synliga utanför bibliotekssektorn på samma sätt. Det är t.ex. intressant att notera att biblioteksutvecklingen är helt frånvarande i  
 IT-kommis- 
  sionens strategidokument. 
 Innehållet i nationella digitala bibliotekssatsningar varierar mellan länderna men det verkar finnas en kärna som är gemensam. Dit hör en sammanhållen upphandling av  
 e-resurser, 
  ämnesportaler i någon form samt portalbyggande för att skapa en samlad ingång till olika informationsresurser. Däremot ingår satsningar på natio- nell forskningsdokumentation och digitalisering både i DEF och i det norska förslaget, men däremot inte i det finländska nationella biblioteket. 
 Några utomnordiska exempel 
 Storbritannien 
 De nordiska länderna är intressanta eftersom deras förutsättningar mest liknar våra. Utvecklingen i Storbritannien är dock viktig för oss samtidigt som man får ha i minne att skalan på biblioteks- väsende och utbildnings- och forskningssystem tenderar att göra 
 501 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2003:129 
  
 alla organisatoriska lösningar mycket mer komplexa. De brittiska högskolemyndigheterna stöder och samordnar en rad insatser för att utveckla informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning genom sin Joint Information Systems Committee (JISC). Dess uppdrag är att hjälpa further and higher education institutions and the research community realise their ambitions in exploiting the opportunities of information and communications technology by exercising vision and leadership, encouraging collaboration and  
 co-operation 
  and by funding and managing national development programmes and services of the highest quality. Man driver en rad olika utvecklingsprogram som syftar till att skapa en samordnad Information Environment. Målgruppen för insatserna omfattar sedan några år även all vidareutbildning  
 (post-16 
  education sector). Det är intressant att se att man samlar den rena nätverksuppbyggnaden, digitala bibliotekssatsningar och stöd till användning av IT inom utbildningen inom samma ram. Totalt avsätts år 2002/03 cirka 80 miljoner kronor till utvecklings- insatser inom Information Environment och cirka 147 miljoner kronor till Content, vilket är ett samlingsnamn för utbyggnad av elektroniska samlingar och tjänster för att göra dem tillgängliga, således ett betydligt bredare koncept än upphandling av elektro- niska resurser. 
 Ett antal delprogram driver olika aspekter av utveckling av digi- tala bibliotek, såsom tillgängliggörande av information som skapas inom högskolan, stöd för nätbaserat lärande, utveckling av portaler, samordning av tjänster och stödtjänster, presentation m.m. (se http://www.jisc.ac.uk, där det finns en rad olika strategi och plane- ringsdokument) I internationell jämförelse är de brittiska insat- serna på många av dessa områden i framkanten av utvecklingen till- sammans med amerikanska digitala biblioteksinitiativ. 
 En aktuell utredning beställd av brittiska högskolemyndighe- terna har särskilt koncentrerat sig på forskningens informationsbe- hov. Utredningsgruppen – Research Support Libraries Group – lade fram sin slutrapport 2003 (http://www.rslg.ac.uk). Gruppen leddes av samme Sir Brian Follett som höll i den berömda s.k.  
 Follett-rapporten 
  om informationsförsörjningen till högskolan i början av  
 1990-talet. 
  En huvudtanke i rapporten är att skapa en mer strategisk samordning och styrning av informationsförsörjningen till forskningen och i synnerhet stärka samordningen mellan British Library och de akademiska biblioteken. 
 502 
  
 SOU 2003:129 
  
 Bilaga 9 
  
 Nederländerna 
 Ett annat intressant initiativ är det nederländska utvecklingspro- grammet DARE – Digital Academic Repositories (se information på http://www.surf.nl/en/themas/). Den nederländska regeringen har anslagit cirka 18 miljoner kronor under perioden  
 2003–2006 
  för ett samlat program där alla de nederländska universiteten, national- biblioteket, vetenskapsakademin och det nationella vetenskapsrådet deltar. Med de deltagande institutionernas bidrag kommer pro- grammet få en budget på cirka 49 miljoner kronor. Syftet är väsentligt öka tillgängligheten till den nederländska akademiska produktionen av forsknings- och undervisningsmaterial. Man vill åstadkomma en ökad samordning med stöd av öppna internatio- nella standarder. 
 Europeiska Unionen 
 Inom EU har utveckling av digitala bibliotek getts ett omfattande  
 FoU-stöd 
  redan från det fjärde ramprogrammet, då det fanns ett särskilt biblioteksprogram inom det s.k. Telematikprogrammet. Inom det femte ramprogrammet har fortsatta stora satsningar gjorts på digital biblioteksutveckling inom området Digital Heritage and Cultural Content, som utgör en del av programmet Information Society Technologies. Några stora projekt som kan nämnas är EULER, ett digitalt bibliotek inom matematik, och RENARDUS, en samsökningstjänst för s.k. ämnesportaler. Ett s.k. Network of Excellence inom området digitala bibliotek, DELOS, har byggts upp. De europeiska nationalbiblioteken har fått stöd för ett projekt som möjliggöra samsökning i dessa biblioteks resurser, TEL. Satsningarna fortsätter inom det sjätte ramprogrammet, där det finns ett särskilt aktivitetsområde för digitala bibliotek. Se vidare http://www.cordis.lu/ist/directorate e/digicult/index.htm. 
 USA 
 Här har satsningarna på utvecklingen av digitala bibliotek varit än mer omfattande. National Science Foundation (NSF) drev redan  
 1994–98 
  ett Digital Libraries Initiative, som sedan följdes av en fas 2 åren  
 1998–2002 
  med stöd av ytterligare finansiärer utöver NSF (http://www.dli2.nsf.gov). Ett intressant delprogram av mycket 
 503 
  
 Bilaga 9 
  
 SOU 2003:129 
  
 stor skala som särskilt kan nämnas här är det som kallas National Science, Technology, Engineering, and Mathematics Education Di- gital Library (NSDL)(http://www.ehr.nsf.gov/due/programs/ nsdl). 
 Inom området digitala bibliotek har under senare år också ett omfattande internationellt  
 FoU-samarbete 
  utvecklats, där NSF, JISC och EU är huvudaktörerna. 
 504