Till statsrådet och chefen för Finansdepartementet 
 Genom beslut den 10 februari 2000 bemyndigade regeringen statsrådet och chefen för finansdepartementet Little att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att lämna förslag till hur den beslutade överföringen från  
 AP-fonden 
  till Riks- gäldskontoret om 155 miljarder kronor skall vara sammansatt. Utredaren skall också lämna förslag till hur de kvarvarande tillgångarna skall fördelas mellan de fyra nya  
 AP-fonderna. 
  
 Med stöd av bemyndigandet förordnades fr.o.m. den 15 mars 2000 f. verkställande direktören för  
 AP-fonden, 
 1–3 
  fond- styrelserna Moore som särskild utredare. Att som sakkunniga biträda utredaren förordnades fr.o.m den 16 mars 2000 överdirektör Martin, vice verkställande direktör Payne, numera verkställande direktör Knight, verkställande direktör Howard, vice verkställande direktör Griffin samt fr.o.m. den 26 maj 2000 f. Lands- hövdingen Taylor. 
 Att som experter biträda utredaren förordnades fr.o.m. den 16 mars 2000 departementsråden Banks och Lang. Kanslirådet Mitchell som tidigare biträtt utre- daren med hjälp i juridiska frågor förordnades den 12 september till expert. 
 Under perioden 17 april t.o.m. den 7 juli 2000 var civilekonom Dixon förordnad som sekreterare åt utredaren. Fr.o.m den 1 augusti förordnades filosofie kandidat Perez som ny sekreterare åt utredaren. Utredningen har antagit namnet Utredningen om fördelningen av AP- fondens tillgångar. 
 SOU 2000:94 
 Den 29 juni år 2000 lämnade utredaren ett delbetänkande, Williams för fördelningen av  
 AP-fondens 
  tillgångar (SOU 2000:71). En skrivelse (Fi 2000/3525) om sammansättningen av överföringen av 155 miljarder kronor till Riksgäldskontoret överlämnades till statsrådet Colon den 27 september i år. Härmed överlämnas betänkandet Fördelningen av  
 AP-fondens 
  tillgångar. 
 Stockholm den 31 oktober 2000 
 Moore 
 Johnson 
 Innehåll 
  
 Sammanfattning ............................................................... 
  
 7 
  
 1 
  
 Direktiv och tidigare beslut ..................................... 
  
 11 
  
 2 
  
 Tillgångar med särskild förvaltning ........................... 
  
 15 
  
 2.1 
  
 Första  
 AP-fondens 
  särskilda förvaltning .......................... 
  
 15 
  
 2.2 
  
 Fjärde  
 AP-fondens 
  särskilda förvaltning .......................... 
  
 17 
  
 3 
  
 Principförslaget till uppdelning av tillgångarna .......... 
  
 21 
  
 3.1 
  
 Tillgångarnas fördelning .................................................... 
  
 21 
  
 3.1.1 
  
 Aktier ....................................................................... 
  
 22 
  
 3.1.2 
  
 Räntebärande värdepapper ..................................... 
  
 24 
  
 3.1.3 
  
 Fastigheter ............................................................... 
  
 26 
  
 3.2 
  
 Sammanfattning av fördelningsförslaget .......................... 
  
 27 
  
 3.3 
  
 Värderingsfrågor vid uppdelningen .................................. 
  
 30 
  
 3.4 
  
 Övriga frågor angående uppdelningen ............................. 
  
 32 
  
 4 
  
 Marknadseffekter av ett genomförande av 
  
 fördelningen .......................................................... 
  
 33 
  
 5 
  
 Innehåll 
  
 SOU 2000:94 
  
 5 
  
 Det tekniska genomförandet av omfördelningen av 
  
 tillgångarna ........................................................... 
  
 35 
  
 5.1 
  
 Genomförandet av omfördelningen .................................. 
  
 35 
  
 5.2 
  
 Tillsynen av genomförandet .............................................. 
  
 38 
  
 5.3 
  
 Särskild bokslutshantering ................................................. 
  
 39 
  
 Bilagor 
  
 1 
  
 Kommittédirektiv................................................................ 
  
 41 
  
 2 
  
 Utskiftning av  
 AP-fondernas 
  tillgångar ............................ 
  
 51 
  
 6 
 Sammanfattning 
 I detta betänkande föreslår jag hur Första - Fjärde  
 AP-fondernas 
  tillgångar skall fördelas. Den 29 juni 2000 överlämnade jag ett delbetänkande Principer för fördelning av  
 AP-fondens 
  tillgångar (SOU 2000:71). Betänkandet behandlade övergripande principer för uppdelningen av tillgångarna och överföringen till Riksgäldskontoret av de 155 miljarder kronorna som beslutats av Riksdagen. Förslag på överföringens sammansättning lämnades sedan den 27 september 2000 till regeringen i en särskild skrivelse (Fi 2000:3525). 
 Särskild förvaltning 
 De tillgångar i Första och Andra  
 AP-fonderna 
  som inte får inne- has enligt de nya placeringsregler som börjar gälla vid årsskiftet 2000/01 skall enligt tidigare beslut föras över till en särskild för- valtning i Första AP- fonden där de skall ligga kvar till förfall eller avyttras på annat sätt. Det sammanlagda värdet av dessa till- gångar uppgår till ca 24 miljarder kronor, vilka skall avskiljas från den övriga förvaltningen vid årsskiftet. I mitt del- betänkande från i somras föreslog jag att Tredje och Fjärde AP- fondernas innehav av onoterade aktier, konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som inte är utgivna för allmän omsättning skulle på motsvarande sätt avskiljas och förvaltas särskilt av Fjärde  
 AP-fonden. 
  Enligt det ursprungliga riksdagsbeslutet skulle dessa tillgångar mot ersättning övertas av Sjätte  
 AP-fonden. 
  Regeringen har seder- 
 7 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:94 
  
 mera i propositionen Vissa frågor om  
 AP-fonderna 
  (prop. 2000/2001:14) föreslagit att lagen (2000:194) om införandet av ny lagstiftning för allmänna pensionsfonder huvudsakligen ändras i enlighet med mitt förslag. Det totala innehavet av dessa tillgångar uppgår till ett uppskattat marknadsvärde den 31 augusti år 2000 på sammanlagt 1,5 miljarder kronor, vilka också skall avskiljas för särskild förvaltning vid årsskiftet. De medel som utfaller från den särskilda förvaltningen kommer löpande – efter avdrag för kostnader – att delas lika mellan fonderna. 
 Fördelningen av tillgångarna 
 Utgångspunkten för fördelningen av de tillgångar som återstår efter överföringen till Riksgäldskontoret och överföring av till- gångar till särskild förvaltning, är att dessa skall fördelas propor- tionellt mellan  
 Första-Fjärde 
 AP-fonderna. 
  Tillgångarna som skall fördelas på detta sätt uppgår i marknadsvärde den 31 augusti 2000 till ca 560 miljarder kronor varav 370 miljarder kronor är räntebärande värdepapper, ca 184 miljarder kronor utgör aktier och resterande ca 6 miljarder kronor är fastighets- tillgångar. Inom varje tillgångsslag föreslår jag emellertid vissa avsteg från proportionalitetsprincipen. Dessa avsteg är resultatet av en gemensam överenskommelse mellan Första – Fjärde AP- fonderna i form av en skrivelse till utredningen (Bilaga 2). Jag har inte funnit någon anledning att ha någon annan mening än fonderna i denna fråga. I samband med avstegen från pro- portionalitetsprincipen måste fonderna kompensera varandra. I huvudsak sker sådan kompensation inom det tillgångsslag som skall fördelas. 
 Bland de räntebärande tillgångarna föreslås att Första  
 AP-fon- 
  den behåller sina och Andra  
 AP-fondens 
  utländska innehav vilka uppgår sammanlagt till ca 58 miljarder kronor. Innehaven är sammankopplade med s.k. valutasäkringskontrakt vilka inte kan överföras till annan part utan att detta kräver tid och medför 
 8 
  
 SOU 2000:94 
  
 Sammanfattning 
  
 stora kostnader. Vidare har Första  
 AP-fonden 
  god kännedom om dessa pappers egenskaper medan de andra fonderna ännu inte har erfarenhet av placeringar i utländska räntebärande värdepapper. Vidare föreslås att vissa relativt små innehav av svenska kreditobligationer med låg rating stannar i Första AP- fonden. I uppdelningen av realränteobligationer har fonderna sinsemellan kommit överens om belopp som något avviker från en strikt proportionell fördelning. För de utländska innehaven kommer Första  
 AP-fonden 
  att kompensera övriga fonder med innehav i svenska räntebärande statsobligationer och med korta värdepapper bestående av statsskuldväxlar och bostadspapper med förfall inom det första kvartalet år 2001. 
 För aktierna föreslås en proportionell uppdelning med undantag för en lägsta gräns på innehav som är för små att dela upp. För svenska aktier föreslås denna gräns vara 50 miljoner kronor och för utländska aktier 20 miljoner kronor. Kompensa- tion för de tillgångar som inte fördelas skall erläggas antingen genom kontanter (om beloppet understiger 300 miljoner kronor) eller genom extra tilldelning av de tre största aktie- innehaven. Tidpunkten för värderingen av tillgångarna föreslås bli den 29 december 2000. 
 Fastighetstillgångarna föreslås med undantag för Första AP- fondens kontorsfastighet att delas lika mellan fonderna. 
 Det tekniska genomförandet 
 Under hösten sker förberedelser för att utskiftningen skall kunna ske så smidigt som möjligt. Utskiftningen kommer att gå till så att de fördelningsbara tillgångarna samlas i en virtuell portföljförteckning för att därefter delas upp i enlighet med de kriterier som fastlagts. Huvudparten av tillgångarna beräknas således att kunna skiftas ut mellan fonderna redan den första arbetsdagen på det nya året. Samtidigt som utskiftningen av tillgångar sker kommer också inleveransen av de 155 miljarder kronorna till Riksgäldskontoret att ske. 
 9 
  
 Sammanfattning 
  
 SOU 2000:94 
  
 Ansvaret för att både utskiftningarna och omfördelningen sker komplikationsfritt och på en hög säkerhetsnivå ligger på de fyra fondernas kansli. Trots detta kan behov finnas av en särskild funktion som får till uppgift att tillse att genomförandet sker i enlighet med regeringens beslut och vid behov ta ställning till uppkommande problem. Regeringen har den 19 oktober 2000 beslutat att förlänga mitt mandat som utredare fram till den 31 mars 2001 med uppgift att medverka i verkställandet av regeringens beslut samt att vid behov fatta beslut som avser denna verkställighet. Frågor av principiell betydelse får hänvisas till regeringen. 
 10 
 1 Direktiv och tidigare beslut 
 Uppgiften för denna utredning har enligt de ursprungliga direktiven varit att lägga fram förslag till sammansättning av den av riksdagen beslutade överföringen av 155 miljarder kronor från de nybildade Första och Andra  
 AP-fonderna 
  till Riks- gäldskontoret samt att föreslå hur återstoden av Första – Fjärde  
 AP-fondernas 
  tillgångar skall fördelas mellan dessa fonder. 
 I det tidigare  
 AP-fondsystemet 
  hade de olika fondstyrelserna tilldelats olika roller: Första – tredje fondstyrelserna fick endast placera i räntebärande värdepapper av olika slag samt upp till 5 procent av de totala tillgångarnas värde i fastigheter. Fjärde och Femte fondstyrelserna fick endast placera i aktier och aktie- relaterade instrument samt i kortsiktiga räntebärande tillgångar. Den sjätte fondstyrelsen har särskilda placeringsregler som gör att de kan investera i små onoterade företag och har blivit en alltmer renodlad riskkapitalfond. De samlade tillgångarna i dessa olika fondstyrelser hade dock en gemensam grunduppgift – nämligen att fungera som en buffert mellan in- och utbetalning- arna i  
 ATP-systemet. 
  
 Fondernas uppgift i det nya pensionssystemet är enligt riksdagsbeslutet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19, rskr. 1999/2000:181) i grund densamma: De skall också i framtiden tjäna som en buffert mellan avgiftsintäkter och pensionsutgifter i ålderspensionens fördelningsdel – dvs. den del av det nya pensionssystemet som löpande skall finansieras genom den avgift på sexton procent som tas in för detta ändamål. De återstående 2,5 procenten kommer att tilldelas premiereservsystemet och där bli föremål för särskild 
 11 
  
 Direktiv och tidigare beslut 
  
 SOU 2000:94 
  
 förvaltning och så småningom – när ägaren uppnått pensionsåldern – ligga till grund för en särskild tilläggspension. 
 Beslutet om ett reformerat pensionssystem förändrar alltså inte grunduppgiften för dessa buffertfonder, men väl sättet för deras förvaltning. Med undantag för den Sjätte  
 AP-fonden, 
  som behåller sina tidigare placeringsregler, omvandlas de tidigare för- sta till femte fondstyrelserna till fyra nya fonder med identiskt lika placeringsregler som medger betydligt större frihet vid valet av placeringar än tidigare. 
 Direktiven för denna utredning återges i Bilaga 1. Huvudupp- giften har varit att med utgångspunkt i de tillgångar som finns i Första - Fjärde  
 AP-fonderna 
  vid årsskiftet 2000/01 fördela dessa i enlighet med de riktlinjer som lagts fast i riksdagsbeslutet om det nya pensionssystemet. De totala ramarna sätts alltså av tillgångarna vid årsskiftet efter det att den av riksdagen beslutade överföringen till Riksgäldskontoret på 155 miljarder kronor har skett. 
 Såväl riksdagsbeslutet som direktiven till denna utredning lämnar möjligheten öppen att initialt förse de fyra nya fonderna med olika fördelning av tillgångar. Det viktiga enligt riksdags- beslutet är inte att de skall ha en i alla avseenden likartad sam- mansättning av sina portföljer utan att de vid sin start skall ha beloppsmässigt sett lika stora placeringsresurser. Variationer i sammansättningen skulle kunna åstadkommas genom antingen olika överenskommelser mellan fonderna eller genom auktioner i utredningens regi. Genom sådana arrangemang skulle man kunna ta hänsyn till om de olika fondernas styrelser har olika uppfattningar om den initiala tillgångsstrukturen som de skall börja arbeta med fr.o.m. årsskiftet. 
 Denna fråga prövades på ett tidigt stadium under utrednings- arbetet och relativt snabbt uppnåddes enighet om att till- gångarna i princip bör fördelas proportionellt mellan fonderna. Detta var också den huvudprincip för fördelningen som förordades i delbetänkandet från i somras Principer för för- delning av  
 AP-fondens 
  tillgångar (SOU 2000:71). Detta 
 12 
  
 SOU 2000:94 
  
 Direktiv och tidigare beslut 
  
 betänkande har remissbehandlats och på ett undantag när har remissinstanserna inte haft något att invända mot förslaget. 
 I samma betänkande behandlades även en del värderingsfrågor och formerna för regeringens beslut samt behandlingen av onoterade aktier. Regeringen har sedermera i en proposition Vissa frågor om  
 AP-fonderna 
  (2000/2001:14) gått vidare till riksdagen med utredningens förslag att Fjärde  
 AP-fonden 
  skall få fortsätta att förvalta de onoterade aktier som ligger i Tredje och Fjärde  
 AP-fonderna 
  förutsett att dessa förvaltas avskiljt från övriga tillgångar och att resultatet av denna förvaltning delas lika mellan Första – Fjärde  
 AP-fonderna. 
  Enligt det tidigare riks- dagsbeslutet skulle dessa tillgångar ha överförts till Sjätte AP- fonden. 
 Utredningen har även i en särskild skrivelse (Fi 2000:3525) föreslagit en sammansättning av den överföring på 155 miljarder kronor som skall ske vid årsskiftet från Första och Andra AP- fonderna till Riksgäldskontoret. Anledningen till att denna fråga särbehandlats på detta sätt är att det är först sedan innehållet i denna överföring preciserats som de mellan fonderna för- delningsbara medlen kan anges. Förslaget i denna del grundas på delbetänkandet i somras. Trots att det då förelåg vissa menings- skiljaktigheter mellan mig och fonderna rörande inleveransens sammansättning har det under det fortsatta arbetets gång kunnat uppnås enighet kring de förslag som redovisas i skrivelsen. Riksgäldskontoret har underlättat en uppgörelse genom att med- ge vissa byten av realobligationer. 
 Regeringen har sedermera den 19 oktober 2000 beslutat (Fi 2000/3525) i enlighet med mitt förslag. 
 13 
  
 2 
  
 Tillgångar med särskild förvaltning 
  
 De nya  
 AP-fonderna 
  får inte investera i fordringsrätter som inte är utgivna för allmän omsättning utan Första – Fjärde  
 AP-fon- 
  dernas innehav av dessa skall avskiljas och överföras till en sär- skild förvaltning hos Första  
 AP-fonden. 
  I delbetänkandet från i somras föreslogs att vissa onoterade aktier och andra tillgångar som inte är utgivna för allmän omsättning på motsvarande sätt också skall avskiljas och förvaltas särskilt av Fjärde  
 AP-fonden. 
  Regeringen har sedermera i propositionen Vissa frågor om AP- fonderna (prop. 2000/2001:14) gått vidare till riksdagen med detta förslag. 
 Tillgångarna kommer efter årsskiftet att förvaltas fram till avveckling av Första respektive Fjärde  
 AP-fonden. 
  De övriga fonderna kommer att ges full insyn i verksamheten. Överskottet från denna skall efter avdrag för administrativa kostnader fördelas lika mellan Första – Fjärde  
 AP-fonderna. 
  
 2.1 
  
 Första  
  
 AP-fondens 
  särskilda förvaltning 
 Av propositionen  
 AP-fonden 
  i det reformerade pensionssy- stemet (prop. 1999/2000:46, bet. 1999/2000:FiU19, rskr. 1999/2000:181) framgår att buffertfonderna inte får investera i fordringsrätter som inte är utgivna för allmän omsättning t.ex. reverslån och s.k. partnerfinansieringslån. Första – Fjärde AP- fondernas innehav av sådana lån skall därför överföras till en särskild förvaltning administrerad för samtliga fonders räkning av Första  
 AP-fonden. 
  De aktuella tillgångarna framgår av 
 15 
  
 Tillgångar med särskild förvaltning 
  
 SOU 2000:94 
  
 nedanstående tabell och uppgår vid utgången av andra tertialet 2000 till ca 24 miljarder kronor. Värdet kan emellertid komma att ändras fram till årsskiftet bl.a. beroende på att en del relativt stora engagemang är på väg att avvecklas. 
  
 Tabell 1.  
 Första  
 AP-fondens 
  innehav som skall till särskild förvaltning. Uppskattade marknadsvärden per  
 2000-08-31, 
  miljoner kronor. 
  
 Direktlån (reverslån) 
  
 10 570 
  
 Partnerfinansieringar 
  
 8 412 
  
 FARAB (f.d Svenskt Fastighetskapital) 
  
 5 212 
  
 Summa 
  
 24 194 
  
 Direktlånen (reverslån) består nästan enbart av utlåning till kommuner, kommunägda bolag och kyrkliga samfälligheter. Dessa har en löptid som sträcker sig upp till år 2017 även om många lån kommer att omförhandlas innan dess. Till antalet är de ca 400 stycken men antalet låntagare är betydligt färre. 
 Partnerfinansieringarna består av lån till tre kraftbolag. Kon- struktionen är en sale  
 leaseback-transaktion 
  med både aktier och lån. I mitt delbetänkande föreslog jag också att dessa skulle överföras till Första  
 AP-fondens 
  särskilda förvaltning trots att de till en del innehöll aktier. Av motiven till propositionen framgår att regeringen delar denna bedömning (prop. 2000/2001:14 s. 8) 
 En annan del av Första  
 AP-fondens 
  verksamhet som även behandlas i denna proposition är Första  
 AP-fonden 
  Renting AB (FARAB, f.d Svenskt Fastighetskapital). Bailey är ett rörelse- drivande bolag som erbjuder finansieringslösningar till den offentliga sektorn där  
 AP-fonden 
  står för finansieringen av lånen och samtidigt numera äger alla aktier. Denna verksamhet föll inte inom ramen för de nya placeringsbestämmelserna. För att en avveckling inte skulle forceras fram har regeringen gjort bedömningen (prop. 2000/2001:14) att denna verksamhet skall avvecklas genom att hela verksamheten skall samförvaltas med 
 16 
  
 SOU 2000:94 
  
 Tillgångar med särskild förvaltning 
  
 de övriga tillgångar som Första  
 AP-fonden 
  särskilt förvaltar och där avvecklas i den takt som är förenlig med god affärsmässighet och gjorda åtaganden. 
 De övriga fonderna kommer att ges möjlighet att följa verk- samheten vid Första  
 AP-fondens 
  särskilda förvaltning 
  
 2.2 
  
 Fjärde  
  
 AP-fondens 
  särskilda förvaltning 
 I delbetänkandet (SOU 2000:71 s. 37 f.) föreslog jag en ändring i 10 § lagen om införande av ny lagstiftning om allmänna pen- sionsfonder. Paragrafens lydelse – innan mitt förslag till ändring 
 – är att Tredje och Fjärde  
 AP-fondernas 
  innehav av onoterade aktier, med undantag för aktier i fastighetsbolag och risk- kapitalföretag, tillsammans med konvertibla skuldebrev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning, som inte är utgivna för allmän omsättning, skall föras till Sjätte  
 AP-fonden. 
  Ändringsförslagets innebörd är att de nämnda tillgångarna i stället skall förvaltas av Fjärde  
 AP-fonden 
  på motsvarande sätt som Första  
 AP-fondens 
  förvaltning av fordringsrätter som inte är utgivna för allmän omsättning. Enligt förslaget skall även onoterade tillgångar som fonderna enligt de nya direktiven får behålla överföras till denna särskilda förvaltning. En anledning härtill är att man härigenom undviker svåra värderingsproblem. 
 Regeringen har sedermera i propositionen Vissa frågor om  
 AP-fonderna 
  (prop. 2000/2001:14) gått vidare till Riksdagen med detta förslag från delbetänkandet i somras. 
 Fjärde  
 AP-fonden 
  bedömer att värdet på de tillgångar som skall hanteras i särskild ordning per den 31 augusti uppgår till 1 422 miljoner kronor. Värdet på Tredje  
 AP-fondens 
  mot- svarande tillgångar som skall hanteras i Fjärde  
 AP-fondens 
  regi uppgår till 78 miljoner kronor. 
 17 
  
 Tillgångar med särskild förvaltning 
  
 SOU 2000:94 
  
 Tabell 2.  
 Tredje och Fjärde  
 AP-fondens 
  tillgångar som skall till särskild förvaltning. Uppskattade marknadsvärden per  
 2000-08-31, 
  miljoner kronor. 
  
 3:e 
  
 4:e 
  
 till avveckling 
  
 Indirekt ägande 
  
 70 
  
 930 
  
 1 000 
  
 Direkt ägande 
  
 8 
  
 379 
  
 387 
  
 Övrigt 
  
 114 
  
 Summa 
  
 78 
  
 1 422 
  
 1 500 
  
 Det indirekta ägandet är innehav i kommanditbolag bildade av ett antal institutionella investerare som genom bolagen samin- vesterar i onoterade bolag. I ett par fall är ägarformen av annat slag men principen är densamma. Antalet innehav är 11 stycken varav 10 finns i Fjärde  
 AP-fonden. 
  I det direkta ägandet ingår för Fjärde  
 AP-fonden 
  innehav där fonder visserligen har ett direkt ägande men där rösträtten har avtalats bort. Konstruk- tionen är utformad så att managementansvaret för investeringen ligger i bolag som är specialiserade på investeringar i onoterade bolag. Sammanlagt finns det 17 innehav av denna kategori. Tredje  
 AP-fondens 
  innehav är direktägande i ett företag som inte är noterat. I posten övrigt ingår några äldre innehav som sedan tidigare är under avveckling och ett par innehav som avses bli noterade inom kort. I mitt delbetänkande redogjordes för speciella kontraktsrättigheter som inte är knutna till invester- ingar i onoterade bolag. Fjärde  
 AP-fonden 
  innehar ett sådant kontrakt hänförligt till ett noterat företag som inte längre ingår i fondens aktieportfölj. Även detta kontrakt – som löper ut år 2002 – avses förvaltas inom ramen för den särskilda för- valtningen. Förutom att dessa innehav kommer att särskiljas i förvaltningen kommer fonderna också att allokera ca 50 mil- joner kronor i likvida medel till denna del av förvaltningen, vilket är nödvändigt för innehavens skötsel. 
 Innehaven kommer att förvaltas i Fjärde  
 AP-fonden 
  och resultatet kommer att fördelas mellan de fyra fonderna efter av- drag för kostnader. I syfte att bäst bevara den kunskap som 
 18 
  
 SOU 2000:94 
  
 Tillgångar med särskild förvaltning 
  
 byggts upp runt dessa innehav kommer Tredje  
 AP-fonden 
  att fortsatt vara aktiv i de investeringar som de har överfört till Fjärde  
 AP-fonden. 
  Detta förhållande kommer att regleras i avtal mellan de två parterna. De övriga fonderna kommer att på samma sätt som gäller Första  
 AP-fondens 
  motsvarande förvaltning att ges full insyn i denna verksamhet. 
 19 
  
 3 
  
 Principförslaget till uppdelning av tillgångarna 
  
 Enligt direktiven skall utredningen lämna förslag på fördel- ningen av de tillgångar som blir kvar efter överföringen till Riksgäldskontoret och efter det att tillgångar som skall förvaltas som avvecklingsportföljer har avskiljts. Efter dessa överföringar återstår tillgångar att fördela som vid utgången av andra tertialet 2000 uppgår till ca 560 miljarder kronor i marknadsvärde. Dessa består av ca 370 miljarder kronor i räntebärande värdepapper, ca 184 miljarder kronor i aktier och ca 6 miljarder kronor i fastig- hetstillgångar. Fördelningen av dessa tillgångar skall vara beloppsmässigt likvärdig mellan fonderna. Vidare skall varje fond få en väldiversifierad portfölj av värdepapper med avseende på såväl sammansättning som tillgångsslag, risk, löptid, emittent m.m. Fördelningen får inte göras på ett sätt som försvårar möjligheterna att efter årsskiftet bedriva en effektiv kapitalför- valtning. Ett annat övergripande mål är att själva fördelningen av tillgångarna sker på ett sätt som minimerar omstrukturerings- kostnaderna. Hänsyn skall härvidlag tas till såväl kostnaden för uppdelningen av tillgångarna som kostnader för transaktioner efter det att uppdelningen genomförts. 
  
 3.1 
  
 Tillgångarnas fördelning 
  
 Som framhölls i delbetänkandet från i somras Principer för för- delning av  
 AP-fondens 
  tillgångar (SOU 2000:71) bör huvud- principen vid fördelningen av tillgångarna vara att de skall för- delas proportionellt. Remissinstanserna har med något enda 
 21 
  
 Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 
  
 SOU 2000:94 
  
 undantag inte haft något att invända häremot. Fonderna har dock i en gemensam skrivelse (Bilaga 2) till utredningen fram- fört önskemål om avsteg från denna princip för vissa tillgångs- slag. Utgångspunkten i skrivelsen är att de existerande till- gångarna skall fördelas lika men att undantag kan göras om speciella skäl föreligger exempelvis: 
  
 för att underlätta administrationen vid överföringen 
  
 för att ta hänsyn till de olika  
  
 AP-fondernas 
  historik och specialistkompetens samt, om möjligt, till fondernas olika allokeringsönskemål och förvaltningsprofil 
  
 för att vissa poster ej lämpar sig för uppdelning (t.ex. små poster eller vissa optioner) 
  
 för att skapa lika förutsättningar för en överföring från svenska till utländska tillgångar 
  
 för att skapa lika förutsättningar för en omallokering från obligationer/likvida medel till aktier 
  
 för att ta hand om de avräkningsproblem som kan uppstå som en följd av dessa avsteg från en proportionell fördel- ning. 
  
 Huvudprincipen för att kompensera de fonder som får mindre eller inget alls av vissa tillgångsslag är att kompensation skall ske med andra tillgångsslag av samma karaktär. 
 I det följande redovisas för var och en av tillgångsslagen de olika undantagen. Jag har inte funnit anledning att ha någon annan mening än fonderna i denna fråga eftersom undantagen är ett uttryck för de enskilda fondernas egna önskemål till vilka jag enligt direktiven skall ta hänsyn vid fördelningen. 
  
 3.1.1 
  
 Aktier 
  
 För tillgångsslaget  
 svenska aktier  
 föreslås att poster under 50 miljoner kronor inte fördelas mellan fonderna utan får ligga kvar i den fond där innehavet finns före uppdelningen. Genom en sådan beloppsgräns undviker fonderna att få en mängd mindre poster som var för sig inte har någon större betydelse för 
 22 
  
 SOU 2000:94 
  
 Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 
  
 totalavkastningen men som kan ta nästan lika mycket tid som stora poster att bevaka. Om en mängd små innehav kan undvikas kan förvaltningen således bli effektivare. Vidare undviks de transaktionskostnader som skulle kunna uppstå efter det att portföljen har fördelats. Fonderna skulle kunna – om en lägsta gräns inte införs – komma att sälja ut innehav som de anser vara för små alternativt göra kompletteringsköp för att komma upp i större innehav. I praktiken skulle då en situation kunna uppstå där en fond kompletterar med aktier som en annan fond väljer att sälja av. Om transaktionen sker över marknaden innebär det dubbla transaktionskostnader för  
 AP-fonderna 
  som helhet. 
 För tillgångsslaget  
 utländska aktier  
 bör en motsvarande beloppgräns sättas något lägre. Skälet är att de utländska port- följerna – i förhållande till de totala tillgångarna – är mindre än de svenska. En hög beloppsgräns skulle innebära att relativt få innehav delas upp. 
 Andra  
 AP-fonden 
  har visserligen betonat vikten av att port- följerna sprids på de nya fonderna i största möjliga mån vilket skulle tala emot att över huvudtaget ha en beloppsgräns för utländska aktier. Praktiska skäl talar dock för att en belopps- gräns bör införas för att undvika att dela upp de allra minsta innehaven. En sådan gräns bör vara 20 miljoner kronor. 
 Som kompensation för de innehav som blir kvar i Tredje och Fjärde  
 AP-fonderna 
  till följd av dessa beloppsgränser föreslår fonderna att de upp till 300 miljoner kronor ersätter de andra fonderna med kontanter. Skulle kompensationen överstiga 300 miljoner kronor skall i stället ersättningen regleras med de tre största marknadsnoterade svenska respektive utländska inne- haven beroende på vilken portfölj som avses. 
 Ett aktieinnehav finns där optioner är utställda till personalen i det aktuella bolaget. En proportionell fördelning av detta inne- hav skulle medföra en hel del tidsödande praktiska problem. Fonderna anser därför att det är bättre att undanta från fördel- ning de aktier som motsvarar de optioner som är utställda i det aktuella aktieinnehavet. Övriga derivat – vilka är få och utgör 
 23 
  
 Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 
  
 SOU 2000:94 
  
 låga belopp – skall inte heller delas upp. Kompensation för dessa derivat skall dock ske inom tillgångsslaget aktier. 
 Aktieinnehav fördelade på olika aktieserier (t.ex. A och B- aktier) skall i möjligaste mån fördelas proportionellt vid upp- delningen. 
 Med hänvisning till ovanstående föreslår jag att tillgångsslagen svenska aktier och utländska aktier delas lika mellan de fyra fon- derna med undantag för innehav som är lägre än 50 miljoner kronor för svenska aktier och lägre än motvärdet till 20 miljoner kronor för utländska aktier. I dessa fall får de ligga kvar hos sina nuvarande innehavare som får kompensera de andra fonderna med kontanter, eller om dessa överstiger 300 miljoner kronor med en högre inleverans av de tre största marknadsinnehaven i respektive kategori. Innehav med derivat skall också undantas från en fördelning. 
  
 3.1.2 
  
 Räntebärande värdepapper 
  
 Samtliga fonder kommer efter årsskiftet sannolikt att vilja öka sina innehav i utländska tillgångar. En uppdelning av Första och Andra  
 AP-fondernas 
  hela innehav av räntebärande värdepapper hade därför varit närliggande. Ett problem uppstår emellertid eftersom huvudparten av de utländska innehaven är valutsäkrade gentemot den svenska kronan med hjälp av särskilda valuta- terminskontrakt. En uppdelning av dessa innehav skulle medföra att kontrakten måste skrivas om. Denna procedur är mycket omständlig och tidsödande och således inte kostnadseffektiv. Fonderna anser därför att det är bättre för Andra – Fjärde AP- fonderna att genomföra egna köp av utländska positioner och successivt bygga upp egna erfarenheter av detta tillgångsslag, och att Första  
 AP-fonden 
  får behålla de utländska obligationer och penningmarknadsinstrument som idag finns i Första och Andra  
 AP-fonden. 
  Innehavet motsvarar ca 45 miljarder kronor. Som kompensation till de andra fonderna kommer Första  
 AP-fonden 
  att till var och en av dessa överföra 12 miljarder kronor i räntebärande värdepapper med förfall under första kvartalet år 
 24 
  
 SOU 2000:94 
  
 Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 
  
 2001 och resterande belopp i form av svenska statsobligationer med kort löptid. Skulle emellertid det utländska innehavet av statspapper vid årsskiftet överstiga 50 miljarder kronor skall de övriga fonderna kompenseras med en fjärdedel var av över- skjutande belopp i likvida medel eller korta papper. 
 Utöver den utländska portföljen med stater som emittenter bör Första och Andra  
 AP-fondernas 
  utländska portfölj med kreditobligationer (företagsobligationer) samlas i Första AP- fonden. Denna portfölj uppgår till ca 12 miljarder kronor. Kreditobligationernas värde bestäms bl.a av emittentens kredit- värdighet. Den nya Andra  
 AP-fonden 
  samt Tredje och Fjärde  
 AP-fonderna 
  har hittills inte handlat i utländska kreditobliga- tioner och har därför inte erfarenhet av dessa placeringar. Av detta skäl anser de för sitt vidkommande att det är bättre att bygga upp kompetensen i organisationen innan de ansvarar för denna typ av innehav. Som kompensation till de andra fonderna kommer Första  
 AP-fondens 
  andel av svenska statsobligationer att reduceras. 
 I stort sett hela den utländska portföljen är som nämnts valutasäkrad. Dessa valutaterminer kommer att värderas vid årsskiftet varefter Andra – Fjärde  
 AP-fonderna 
  kommer att kompenseras för terminernas värde med tillgångar inom tillgångsslaget räntebärande värdepapper. 
 Den svenska kreditobligationsportföljen kommer till sin huvuddel att fördelas enligt proportionalitetsmetoden. Några mindre innehav med en rating som understiger A bör emeller- tid i sin helhet föras till Första  
 AP-fonden 
  som har god känne- dom om dessa innehav. De övriga fonderna har vid årsskiftet ännu inte hunnit bygga upp någon kunskap om förvaltningen av dessa papper. 
 Realränteobligationsportföljen kommer efter inleveransen till Riksgäldskontoret att uppgå till ca 41 miljarder kronor. Av dessa tillgångar har fonderna som framgår av Bilaga 2 kommit överens om en uppdelning som något avviker från en rent proportionell fördelning. 
 25 
  
 Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 
  
 SOU 2000:94 
  
 Bostadsobligationer skall fördelas i fyra lika stora delar beräk- nat på marknadsvärdet. Eftersom Riksgäldskontoret i överens- kommelsen med fonderna varit berett att i inleverensen ta emot relativt illikvida bostadsobligationer kommer fondernas innehav efter årsskiftet att få en tillfredställande likviditet 
 Sammanfattningsvis föreslår jag alltså att Första  
 AP-fonden 
  tillförs samtliga de utländska stats- och kreditobligationer som vid årsskiftet finns i fonderna samt dessutom ett antal innehav av svenska obligationer med låg rating. Övriga svenska obligationer 
 – förutom en mindre avvikelse i tillgångsslaget realobligationer – och skuldebrev utgivna för allmän omsättning fördelas i lika delar på samtliga fyra fonder. En konsekvens av dessa förslag är att Andra, Tredje och Fjärde fonderna initialt kommer att ha en obligationsportfölj med lägst A- rating. En annan konsekvens blir att samtliga fyra fonder kommer att starta sin verksamhet med betydligt mer än de 30 procent säkra obligationer som de nya placeringsreglerna föreskriver. 
  
 3.1.3 
  
 Fastigheter 
  
 Fastighetstillgångarna ligger för närvarande i huvudsak i Första och Andra  
 AP-fonderna, 
  men även Tredje  
 AP-fonden 
  har ett onoterat fastighetsbolag i sin portfölj. I Första och Andra AP- fonderna finns aktierna i  
 AP-fastigheter. 
  Dessa kommer att delas i fyra lika delar. De nya fonderna kommer således att äga detta bolag gemensamt. Första och Andra  
 AP-fonderna 
  äger den fastighet som de har sina lokaler i. Denna fastighet har värderats av en extern värderingsfirma under hösten. Avsikten är att Första  
 AP-fonden 
  i delningen erhåller de andra fondernas andelar i denna fastighet av de övriga fonderna. Dessa kompen- seras sedan med värdepapperstillgångar. 
 Första och Andra  
 AP-fonderna 
  har aktier i några fastighets- bolag utomlands. Åtgärder har initierats för att avveckla dessa tillgångar. Om dessa inte hinner avvecklas fram till årsskiftet får andelarna delas upp i fyra lika delar mellan fonderna. 
 26 
  
 SOU 2000:94 
  
 Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 
  
 3.2 
  
 Sammanfattning av fördelningsförslaget 
  
 Som framhölls redan i utredningens betänkande i somras (SOU 2000:71, sid. 31) kommer både mitt förslag till fördelning och regeringens beslut i frågan att fattas innan full kännedom föreligger om det exakta innehållet i fondernas tillgångar. 
 Det som är känt och tillgängligt nu är balanserna vid utgången av andra tertialet år 2000. Med utgångspunkt i dessa uppgifter och med tillämpning av de principer och undantag från dessa som redovisats ovan har en preliminär fördelning av de efter inleveransen till Riksgäldskontoret kvarvarande tillgångarna gjorts, vilken redovisas i nedanstående tabell: 
 27 
  
 Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 
  
 SOU 2000:94 
  
 Tabell 3 
 . Översikt av  
 AP-fondernas 
  tillgångar den 1 januari år 2000 efter inleverans till Riksgäldskontoret och efter avskiljning av tillgångar till avvecklingsportföljerna. I miljarder kronor och i värden per  
 2000-08-31. 
  
 Tillgångsslag 
  
 AP  
 1-4 
  
 AP 1 
  
 AP 2 
  
 AP 3 
  
 AP 4 
  
 Nominella obligationer i SEK 
 1 
  
 181,1 
  
 17,1 
  
 54,0 
  
 54,8 
  
 55,2 
  
 – därav mellanhandsinstitut 
  
 48,0 
  
 12,0 
  
 12,0 
  
 12,0 
  
 12,0 
  
 – därav företag och kommuner 
  
 18,4 
  
 4,6 
  
 4,6 
  
 4,6 
  
 4,6 
  
 Reala obligationer 
  
 40,6 
  
 12,7 
  
 10,1 
  
 9,1 
  
 8,7 
  
 Penningmarknadsinstrument 
 1 
  
 46,0 
  
 4,2 
  
 13,7 
  
 14,0 
  
 14,1 
  
 Förlagslån 
  
 1,8 
  
 0,5 
  
 0,5 
  
 0,5 
  
 0,5 
  
 Onoterade svenska kreditobligationer 
 2 
  
 3,5 
  
 1,2 
  
 0,8 
  
 0,8 
  
 0,8 
  
 Delkompensation för utländska 
  
 36,0 
  
 0,0 
  
 12,0 
  
 12,0 
  
 12,0 
  
 räntebärande värdepapper. 
  
 Kassa SEK 
  
 4,3 
  
 1,1 
  
 1,1 
  
 1,1 
  
 1,1 
  
 Summa räntebärande SEK 
  
 313,3 
  
 36,8 
  
 92,1 
  
 92,2 
  
 92,3 
  
 Utländska räntebärande värdepapper 
  
 57,6 
  
 57,6 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 Övrigt (varav derivat 2,3) 
  
 -1,5 
  
 -1,5 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 Summa ultändska räntebärande 
  
 56,1 
  
 56,1 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 värdepapper och kompensationer 
  
 Summa räntebärande värdepapper 
  
 369,5 
  
 92,9 
  
 92,1 
  
 92,2 
  
 92,3 
  
 Aktier SEK 
  
 164,3 
  
 41,1 
  
 41,1 
  
 41,1 
  
 41,1 
  
 Aktier utländska 
 3 
  
 19,0 
  
 4,8 
  
 4,8 
  
 4,8 
  
 4,8 
  
 Utjämning småposter 
  
 0,7 
  
 0,2 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,5 
  
 Summa aktier 
 4 
  
 184,0 
  
 46,0 
  
 45,8 
  
 45,8 
  
 46,3 
  
 Summa fördelning värdepapper 
  
 553,4 
  
 138,9 
  
 137,9 
  
 138,0 
  
 138,6 
  
 Aktier i AP – Fastigheter 
  
 6,1 
  
 1,5 
  
 1,5 
  
 1,5 
  
 1,5 
  
 Fastighet Skeppsbron 2 
 5 
  
 0,3 
  
 0,3 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 Aktier i Stenvalvet 
  
 0,1 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 0,0 
  
 Summa fastigheter 
  
 6,5 
  
 1,9 
  
 1,6 
  
 1,6 
  
 1,6 
  
 Summa portfölj 
  
 559,9 
  
 140,7 
  
 139,5 
  
 139,6 
  
 140,1 
  
 Kassautjämning 
  
 0,0 
  
 0,8 
  
 -0,5 
  
 -0,4 
  
 0,2 
  
 Avvecklingsportföljer 
 6 
  
 26 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 - 
  
 Totala marknadsvärdet för de nya 
  
 585,9 
  
 140,0 
  
 140,0 
  
 140,0 
  
 140,0 
  
 portföljerna 
  
 1 AP 1 får en mindre andel till följd av att den utländska portföljen inte fördelas 2 Avviker något från proportionell fördelning i enlighet med fondernas önskemål 
 3 Utländska aktier är här kvalificerade enligt nu gällande reglemente. Några innehav som idag är svenska kommer att klassificeras som utländska när nya reglementet träder ikraft vid årsskiftet. 
 4 Värdet på aktieportföljen kommer att avvika mellan fonderna till följd av lägsta gräns för fördelning 
 5 AP 1 behåller denna fastighet och kompenserar övriga med svenska obligationer 
 6 Tillgångarna förvaltas i Första respektive Fjärde  
 AP-fonden. 
  Avkastningen fördelas lika mellan fonderna efter avdrag för kostnader. 
 28 
  
 SOU 2000:94 
  
 Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 
  
 Med reservation för att uppgifterna hänför sig till en för tidig tidpunkt framträder ändå vissa grunddrag i de nya fondernas till- gångar som knappast kan förändras i väsentlig omfattning under tiden fram till årsskiftet. 
 Var och en av de fyra nya fonderna kommer att starta sin verksamhet med ca 140 miljarder kronor. Det helt dominerande tillgångsslaget kommer att bli räntebärande papper, vars andel kommer att uppgå till drygt 60 procent. Här kommer samman- sättningen mellan fonderna att variera något eftersom Första  
 AP-fonden 
  enligt överenskommelsen mellan fonderna kommer att behålla sin utlandsportfölj för vilket de andra kompenseras genom en motsvarande högre tilldelning av svenska räntepapper. 
 Eftersom den räntebärande delen av portföljen helt domineras av som lägst  
 A-ratade 
  emittenter kommer de nya placeringsreg- lernas krav på att varje fond skall ha minst 30 procent av till- gångarna i säkra placeringar att vara mer än väl uppfyllt. 
 Aktieandelen kommer att uppgå till i storleksordningen 30 procent och helt domineras av svenska aktier. Övriga till- gångar utgörs främst av fastighetstillgångar. 
 Den här redovisade tillgångsfördelningen är ett resultat av principerna i riksdagsbeslutet om de nya buffertfonderna och av Första – Fjärde  
 AP-fondernas 
  gemensamma uttolkning av detta. Man kan självfallet inte utesluta att fonderna efter själva utskiftningen kommer att vilja förändra denna fördelning och utnyttja de möjligheter som de nya placeringsreglerna ger dem. Men detta kommer att ske senare – efter det att de tilldelats denna initiala fördelning. Det för mig som utredningsman viktiga är att det föreligger en enighet mellan fonderna att dela upp de nu givna fondmedlen på det sätt som illustreras i tabellen ovan. 
 Jag vill därför föreslå att regeringen beslutar om de fördel- ningsprinciper som jag redogjort för ovan. Eftersom beslutet måste tas innan de värden som skall ligga till grund för uppdel- ningen är kända – dvs. de vid årsskiftet – kan inte beslutet gälla absoluta belopp utan måste gälla fördelningsprinciper som sedan appliceras på de faktiska innehaven vid denna tidpunkt. Denna 
 29 
  
 Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 
  
 SOU 2000:94 
  
 form för regeringsbeslut beskrev jag som tidigare framhållits redan i delbetänkandet i somras och remissinstanserna har med något enda undantag inte invänt mot detta. 
  
 3.3 
  
 Värderingsfrågor vid uppdelningen 
  
 För utredningens vidkommande har värdet på de tillgångar som delas i lika stora delar ingen avgörande betydelse eftersom varje fond får lika mycket av tillgången. Tillgångarna kommer att vär- deras i anslutning till det sedvanliga bokslutsarbetet vid en tid- punkt som sammanfaller med fördelningen till de nya fonderna. 
 Vissa tillgångar kommer emellertid inte att delas lika mellan de fyra fonderna. Värdet på tillgången blir då avgörande för den ersättning som skall betalas i kompensation. Ersättningen kan – som nämnts – ske i form av kontanter eller med andra tillgångar. För att undvika oklarheter om värdet på tillgångarna är det en fördel om fonderna har samma värderingsprinciper. 
 Ett arbete pågår i samråd med fondernas revisorer om att lik- ställa värderingsprinciperna. Under förutsättning att de nya principerna tillämpas över hela linjen i samband med arbetet med årsbokslutet för år 2000 så bör dessa också kunna användas vid värdering av de tillgångar som skall delas upp mellan fonderna. 
 En annan fråga är vid vilken tidpunkt eller under vilken tids- period tillgångarna skall värderas. Fonderna skall initialt ges ett lika stort kapital – dvs. värdet på deras ingående balans den 1 januari 2000 skall vara lika stort. Vid årsskiften kan ibland värderingar på finansiella tillgångar variera på grund av av olika s.k. årsskifteseffekter. En tanke som har diskuterats i utred- ningen är att värdera tillgångarna som ett genomsnitt av fem börsdagar under en period i slutet av december. Genom en sådan värderingsmetod skulle en del tillfälliga årsskifteseffekter kunna undvikas. Det finns emellertid en rad praktiska omständigheter som talar för att värderingstidpunkten bör vara just vid års- skiftet. Bokslutet för fonderna görs med värderingar per den sista bankdagen i december månad. Om utredningen skulle 
 30 
  
 SOU 2000:94 
  
 Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 
  
 använda en annan värderingstidpunkt medför det en ingående balans som avser själva uppdelningen och en annan som avser bokslutet. Med två olika värderingstidpunkter riskerar fördel- ningen av tillgångarna försvåras eftersom i princip två olika bokslut måste upprättas. Trots riskerna för att olika årsskifte- seffekter kan påverka marknadsvärdena under den sista bank- dagen år 2000 föreslår jag att värdena denna dag får ligga till grund för fördelningen av tillgångarna. Ett förfarande med fem värderingsdagar skulle dessutom ge upphov till en hel del administrativa problem eftersom det är många innehav som skall värderas och beräkningar av deras genomsnittsvärden måste genomföras i särskild ordning. 
 I vissa fall går det att avvika från marknadsvärdet på en tillgång vid årsskiftet. För finansiella företag har Finans- inspektionen utfördat olika redovisningsföreskrifter och all- männa råd. Enligt föreskrifterna och de allmänna råden (FFFS 1999:14) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappers- bolag gäller för noterade tillgångar och skulder att med för- säljningsvärde avses betalkursen på balansdagen (4 kap. 3 §). Om det däremot på grund av särskilda förhållanden bedöms att det försäljningsvärde som skulle kunna påräknas vid en försäljning under normala förhållanden för en tillgång underskrider eller för en skuld överstiger balansdagens betalkurs skall det bedömnda försäljningsvärdet ligga till grund för beräkningen av verkligt värde. Med särskilda förhållanden avses låg likviditet i markna- den och liknande omständigheter (4 kap. 4 § och allmänt råd). Motsvarande möjlighet för att öka tillgångens värde finns inte vilket det skulle kunna finnas behov för i detta sammanhang. Det går emellertid inte att nu förutse ett sådant behov varför jag föreslår att om värderingsproblem uppstår vid årsskiftet så får de behandlas inom ramen för de regler och förordningar som gäller, och inom ramen för revisorernas anvisningar. Det finns inte tillräckliga skäl att föreslå avsteg från de principer som kommer till uttryck i normala råd och anvisningar. 
 31 
  
 Principförslaget till uppdelningen av tillgångarna 
  
 SOU 2000:94 
  
 3.4 
  
 Övriga frågor angående uppdelningen 
  
 En av de övergripande principerna för fördelningen av tillgång- arna är att kostnaderna för såväl transaktionerna som kostnader för eventuella portföljomflyttningar efter årsskiftet skall mini- meras. Det kan hända att det i vissa innehav under hösten upp- står situationer som kräver särskilda insatser från den fond som äger innehavet, vilket kan medföra att tillgången inte går att dela vid årsskiftet eller att dess värde är svårbedömt. En sådan situa- tion skulle t.ex. kunna uppstå om något innehav hamnar på obe- stånd. Om detta skulle ske bör ett sådant innehav undantas från fördelningen till dess situationen är utredd. Annars riskerar det att försvåra rekonstruktionsarbetet och värden kan gå förlorade. Fonderna instämmer i detta och har uttryckt att om något lik- nande skulle inträffa bör fonderna kunna lösa sådana situationer i samma goda samförståndsanda som rått under utredningens gång. Det bör således inte finnas något hinder för fonderna att i speciella fall tillfälligt undanta vissa tillgångar från en fördelning vid årsskiftet. 
 En särskild fråga gäller de eventuella skulder som fonderna kan ha vid årsskiftet. Enligt min mening bör principen vara att skulder som hänför sig till placeringstillgångarna skall fördelas lika och avräknas inom respektive tillgångsslag. Övriga skulder – t.ex. pensionsskulder – får ligga kvar hos respektive fond. 
 32 
  
 4 
  
 Marknadseffekter av ett genomförande av fördelningen 
  
 Denna utredning har enligt sina direktiv haft två huvud- uppgifter: att dels föreslå innehållet i den överföring på 155 miljarder kronor som skall göras från  
 AP-fonderna 
  till Riks- gäldskontoret, dels föreslå hur återstående tillgångar skall för- delas mellan Första – Fjärde  
 AP-fonderna. 
  
 Med tanke på beloppens storlek finns det få liknande transaktioner i vår historia. De skall dessutom på några undantag när genomföras under några få dagar. Även om kapitalmarkna- derna nu i betydande utsträckning är internationaliserade så skulle sannolikt så stora volymer under så kort tid ändå kunnat sätta sina spår i räntor och priser – om de i sin helhet skett via marknaderna. Nu är de emellertid i allt väsentligt en stor intern- transaktion inom den statliga sektorn. 
 Inte desto mindre skulle man kunnat räkna med vissa mark- nadseffekter av överföringen till Riksgäldskontoret. Ett stort innehav av bostadsobligationer kommer att överföras till Riks- gäldskontoret där de kommer att ligga i förvar till förfall. En betydande post statsobligationer kommer också att överföras till Riksgäldskontoret och leder då till en omedelbar nedsättning av statsskulden. 
 Grunddragen i denna överföring har emellertid varit kända sedan i somras i samband med publiceringen av utredningens delbetänkande och har sedermera preciserats i utredningens skrivelse till regeringen den 27 september 2000. I ingetdera fallet har några nämnvärda marknadsreaktioner kunnat registreras. Det framstår inte som särskilt sannolikt att några sådana skulle 
 33 
  
 Marknadseffekter av ett genomförande av fördelningen 
  
 SOU 2000:94 
  
 komma när dessa redan kända transaktioner faktiskt genomförs vid årsskiftet. 
 Det framstår inte heller som sannolikt att det skulle kunna uppstå några nämnvärda marknadsreaktioner av själva fördel- ningen mellan fonderna vid årsskiftet. Grundprincipen för denna – en proportionellt lika fördelning mellan fonderna – har också varit känd sedan delbetänkandet i somras. 
 Några valutaeffekter av själva omläggningen har man inte heller anledning att räkna med. Större delen av fondernas utländska tillgångar är valutasäkrade och kommer att så vara fram till uppdelningen och själva uppdelningen kommer inte att påverka valutapositionerna 
 Därmed inte sagt att det inte kan komma marknadsreaktioner längre fram när de fyra fonderna skall anpassa sina innehav till de nya placeringsregler som skall gälla framöver. I princip ligger emellertid denna frågeställning utanför ramen för denna utred- nings arbete. I en speciell mening kan den dock ha en återverkan på detta arbete – nämligen om själva omfördelningen utformas med direkt sikte på att på olika sätt underlätta denna framtida anpassning. De praktiska möjligheterna att göra detta är emel- lertid mycket begränsade. De tillgångar som Första – Fjärde AP- fonderna kommer att få vid årsskiftet ges av de tillgångar som redan finns i de tidigare fonderna som dessutom förvaltas enligt de gamla placeringsreglerna ända fram till årsskiftet. En viss variation i tillgångsfördelningen skulle visserligen kunnat åstadkommas även inom dessa ramar men de nya fond- styrelserna har varit eniga i sin uppfattning om att de totalt sett tillgängliga tillgångarna med några få undantag bör fördelas proportionellt. 
 Detta är kanske inte ägnat att förvåna eftersom det inte bara är placeringsreglerna som är identiska för de fyra fonderna utan även själva förvaltningsuppdraget. Om detta sedan kommer att tolkas olika av de olika fondstyrelserna får framtiden utvisa. Detta har i varje fall inte kommit fram inom ramen för denna utrednings arbete. 
 34 
  
 5 
  
 Det tekniska genomförandet av omfördelningen av tillgångarna 
  
 Detta kapitel behandlar det praktiska genomförandet av uppdel- ningen av tillgångarna efter årsskiftet. I tidigare kapitel har be- handlats vilka värdepapperstillgångar som kommer att delas mellan fonderna, och vilka tillgångar som inte kommer att vara föremål för fördelning. Vid själva uppdelningen är det viktigt att effektiviteten i förvaltningen inte går förlorad och att fördel- ningen kan ske till låg kostnad. Fonderna kommer att ansvara för sina nya portföljer fr.o.m. den första arbetsdagen på det nya året. Det är därför av största vikt att så stor del som möjligt av tillgångarna flyttas till respektive fond denna dag. 
 Utredningen har bildat en särskild expertgrupp bestående av administrativ personal från Första – Fjärde  
 AP-fonderna 
  som berörs av uppdelningen. Syftet med gruppen har varit att i ett tidigt skede förbereda utskiftningen och finna metoder för själva uppdelningen. 
  
 5.1 
  
 Genomförandet av omfördelningen 
  
 Efter årsskiftet skall två olika typer av transaktioner genomföras. Dels skall tillgångar motsvarande 155 miljarder kronor överföras från Första och Andra  
 AP-fonderna 
  till Riksgäldskontoret och de två avvecklingsportföljerna avskiljas från de övriga tillgång- arna, dels skall återstående tillgångar fördelas mellan de fyra AP- fonderna på sätt som framgått av kapitel 3. Till den allra största delen är de sistnämnda tillgångarna marknadsnoterade svenska och utländska räntebärande värdepapper och aktier. Förutom 
 35 
  
 Det tekniska genomförandet av omfördelningen av tillgångarna 
  
 SOU 2000:94 
  
 dessa finns det ett antal onoterade innehav av obligationer, fas- tighetsaktier och förlagslån. Utöver placeringstillgångarna har Första och Andra  
 AP-fonden 
  en kontorsfastighet och alla fonder har tillgångar och skulder som utgör en del av den dagliga affärsverksamheten. 
 Överföringen till Riksgäldskontoret avser de tillgångar som utredningen bilade sin skrivelse (Fi 2000:3525) till regeringen i slutet av september. Regeringen har sedermera den 19 oktober 2000 beslutat (Fi 2000/3525) i enlighet med utredningens förslag. Överföringen kommer att ske den 2 januari, dvs. den första arbetsdagen på det nya året. Som framgår av skrivelsen kommer tillgångarna att värderas per den 29 december som är den sista arbetsdagen under år 2000. Eftersom beloppet måste bli exakt 155 miljarder kronor måste de eventuella värde- förändringar som inträffar från tidpunkten för regeringsbeslutet regleras genom variationer i inleveranserna av obligation 1033 eller likvider. Likaså kommer utskiftningen till avvecklings- portföljer att kunna göras tämligen omgående den 2 januari eftersom det i allt väsentligt rör sig om interna transaktioner. 
 Fördelningen av återstående tillgångar mellan de fyra fond- erna bör också i allt väsentligt kunna ske den 2 januari. Den absolut största delen av dessa är marknadsnoterade – dvs. det finns marknadsvärden för dem per den 29 december år 2000. Innehaven finns på de olika fondernas depåer och överföringen kan ske direkt dem emellan, vilket innebär att de nya innehavarna kan börja operera med dessa instrument så fort de nödvändiga avstämningarna har skett. De onoterade innehaven kan också utskiftas vid denna tidpunkt även om vissa värderingsfrågor kan ta längre tid att lösa. Fondernas fördelning av tillgångar kommer till en del att utjämnas med kontanta medel. Dessa belopp kan vara betydande och skall därför överföras till respektive fond så fort de går att fastställa vilket bör ske så fort som möjligt efter den 2 januari. 
 Praktiskt kommer skiftet att gå till så att placeringstillgång- arna till en början samlas i en virtuell portföljförteckning som finns hos Första  
 AP-fonden. 
  I denna förteckning fördelas värde- 
 36 
  
 SOU 2000:94 
  
 Det tekniska genomförandet av omfördelningen av tillgångarna 
  
 papperna enligt de principer som regeringen kommer att besluta om på grundval av förslagen i kapitel 3 och i den tidigare skrivelsen om inleveransen till Riksgäldskontoret. Med hjälp av denna förteckning kan underlag tas fram som sedan kanslierna på respektive fond använder för att informera sina respektive depåbanker om vilka värdepapper som skall skickas till andra banker, och vilka värdepapper som förväntas komma in. Som tidigare framhölls kommer tillgångarna innan fördelningen att ha värderats med slutkurserna per den 29 december. 
 Fördelningen av tillgångarna omfattar stora belopp och kom- mer att medföra drygt 2 000 transaktioner. Det är därför av största vikt att det på varje kansli finns grundliga rutiner för hur skiftet av tillgångarna skall hanteras. I grunden skiljer sig visser- ligen inte denna utskiftning från den normala affärsverksamhe- ten annat än att det kommer att röra sig om ovanligt många transaktioner och att överföringen sker utan betalning. Men inte desto mindre måste skiftet förberedas i detalj så att omflytt- ningen av tillgångsmassan sker utan fördröjningar eller andra komplikationer. Ansvaret för att utskiftningen sker komplika- tionsfritt och med hög säkerhetsnivå åligger respektive kansli. 
 När bokslutet är färdigt och granskat av revisorerna sker en restlös fördelning av respektive fonds nettotillgångar. För- delning sker enklast genom att utjämna olikheterna med likvida medel eftersom det berör illikvida tillgångar. Någon utjämning behöver dock inte ske om fonderna efter samråd med revisorerna anser att beloppen är obetydliga i sammanhanget. Ett sådant förfarande ligger i linje med vad som är brukligt vid affärsöverlåtelser i näringslivet. Ett särskilt fall är den fastighet som Första och Andra  
 AP-fonderna 
  äger gemensamt i lika stora delar och där Första  
 AP-fondens 
  kansli är inhyst. Denna fastighet är bokförd som en anläggningstillgång men den skall behandlas – som redan beskrivits i kapitel 3 – i fördelningen mellan de nya fonderna. 
 För de tillgångar som fördelas efter en tid in på det nya året är det lämpligt att ränteberäkning sker. 
 37 
  
 Det tekniska genomförandet av omfördelningen av tillgångarna 
  
 SOU 2000:94 
  
 Ett särskilt problem som bör uppmärksammas är att Andra  
 AP-fonden 
  ännu inte har något kansli. Denna fond kommer således inledningsvis att få stora igångsättningskostnader vilket kommer att belasta resultatet. I jämförelse med de andra fon- derna kommer dessa kostnader att vara betydande och sannolikt medföra att Andra  
 AP-fondens 
  totala kapital under förvaltning blir lägre. Avkastningen på det förvaltade kapitalet förändras emellertid inte av detta förhållande, däremot kan förvaltnings- kostnaderna relativt de andra fonderna till en början komma att vara högre. 
  
 5.2 
  
 Tillsynen av genomförandet 
  
 Som framhölls i föregående avsnitt ligger ansvaret för att både utskiftningarna och omfördelningen sker komplikationsfritt och med hög säkerhetsnivå på de fyra fondernas kanslier. Trots detta kan behov finnas av en särskild funktion som får till uppgift att följa processen och vid behov även ta ställning till och fatta beslut om uppkommande problem. 
 Jag tog upp denna fråga redan i skrivelsen till regeringen (Fi 2000:3525) om inleveransen till Riksgäldskontoret. Reger- ingen har sedermera tagit ställning i denna fråga och givit mig i uppdrag att tillse att genomförandet sker i enlighet inte bara med beslutet om inleveransen till Riksgäldskontoret utan även i fråga om hela den process som omfattar både överföringarna och omfördelningarna. I och med att olika transaktioner förs in i denna bild kan ett sådant uppdrag komma att bli mera tids- krävande än vad jag ursprungligen avsåg i min skrivelse och egentligen sträcka sig ända fram tills dess att bokslutsarbetet i fonderna är avslutat. I sitt beslut om detta uppdrag föreskriver regeringen samråd med Första – Fjärde samt Sjätte  
 AP-fonderna 
  samt Riksgäldskontoret. Enligt direktiven skall jag även rappor- tera på vilket sätt regeringens beslut om inlevererans och till- gångsfördelning genomförts. 
 38 
  
 SOU 2000:94 
  
 Det tekniska genomförandet av omfördelningen av tillgångarna 
  
 5.3 
  
 Särskild bokslutshantering 
  
 I samband med omfördelningen av  
 AP-fondens 
  samlade till- gångar uppstår en del tillfälliga komplikationer i redovisningen hos respektive fond. De nya portföljerna kommer att värderas till marknadsvärde och bör därmed få en ingående balans som motsvarar marknadsvärdet den 29 december år 2000. Det innebär att de gamla fonderna i sina bokslut för verksamhets- året 1999 kommer att få en extra resultatkomponent avseende realiserade värdeförändringar i sina bokslut. Den avkastning på 3 procent som är Tredje och Fjärde  
 AP-fondernas 
  avkastnings- krav enligt nu gällande reglemente skall årligen överföras till Första och Andra  
 AP-fonderna 
  i april/maj månad året efter bokslutsåret. Mot bakgrund av att tillgångarna vid denna tidpunkt nästa år har delats upp och en ny lagstiftning föreligger bör denna överföring inte ske för verksamhetsåret 1999. Detta förhållande bör dock anmärkas i en not i redovisningen. 
 Vidare kan det förekomma andra problem i redovisningen som är specifika för uppdelningen. Principen för hur dessa skall hanteras – utifrån utredningens perspektiv – bör vara att alla fonder behandlas lika och att regeringens årliga utvärdering av fondernas förvaltning inte försvåras. 
 39 
 Bilaga 1 
 Kommittédirektiv 
 Fördelning av tillgångar i samband med reformeringen av AP- fondssystemet 
 Dir. 2000:8 
 Beslut vid regeringssammanträde den 10 februari 2000. 
 Sammanfattning av uppdraget 
 Regeringen lämnade den 24 januari 2000 en proposition till riks- dagen om en reformering av Allmänna pensionsfonden. I propositionen föreslås att nuvarande  
 första-femte 
  fondstyrel- serna ombildas till fyra nya, lika stora fonder –  
 Första-Fjärde 
 AP-fonderna 
  – med identiska och flexibla placeringsregler. Sjättefondstyrelsens verksamhet berörs inte i propositionen. I enlighet med vad som föreslås i propositionen tillkallas nu en särskild utredare som ges i uppdrag att lägga fram förslag till sammansättning av den i propositionen föreslagna överföringen av tillgångar från de nybildade Första och Andra  
 AP-fonderna 
  till Riksgäldskontoret. Vidare skall utredaren i enlighet med pro- positionen föreslå hur onoterade aktier i Tredje och Fjärde AP- fonderna skall värderas i samband med en föreslagen överföring till Sjätte  
 AP-fonden. 
  Slutligen skall förslag lämnas på hur kvar- varande tillgångar skall fördelas mellan  
 Första-Fjärde 
 AP-fon- 
  derna. Utredarens olika förslag skall utgöra underlag för reger- ingens beslut. Uppdraget skall vara slutfört senast den 31 okto- ber 2000. 
 41 
 Bilaga 1 SOU 2000:94 
 Bakgrund 
  
 AP-fondens 
  marknadsvärderade behållning uppgick den 31 december 1999 till 744 miljarder kronor (prognos). Fördel- ningen av tillgångarna mellan fondstyrelserna framgår av nedan- stående tabell. Av de totala tillgångarna är ca 6 procent placerade i svenska kortfristiga penningmarknadsinstrument, drygt 23 procent i svenska statsobligationer, drygt 20 procent i svenska bostadsobligationer samt ca 23 procent i svenska aktier. Det utländska innehavet är på totalt drygt 8 procent varav ca 7 procent är obligationer och resterande del aktier. 
 42 
  
 SOU 2000:94 
  
 Bilaga 1 
  
 AP-fondens 
  tillgångar i miljarder kronor och procent per den 31 december 1999, marknadsvärden (preliminära, avrundade siffror) 
  
 1-3:e 
  
 4:e 
  
 5:e 
  
 6:e 
  
 fond- 
  
 fond- 
  
 fond- 
  
 fond- 
  
 styrel- 
  
 styrel- 
  
 styrel- 
  
 styrel- 
  
 serna 
  
 sen 
  
 sen 
  
 sen 
  
 Totalt Andel 
 (procent) 
  
 Statsobligationer 
  
 172 
  
 173 
  
 23,2 
  
 Realränte- 
  
 obligationer 
  
 47 
  
 48 
  
 6,4 
  
 Bostads- 
  
 obligationer 
  
 150 
  
 150 
  
 20,2 
  
 Övriga- 
  
 obligationer 
  
 27 
  
 27 
  
 3,6 
  
 Penning- 
  
 marknads- 
  
 instrument 
  
 47 
  
 2 
  
 49 
  
 6,5 
  
 Näringslivslän, 
  
 förl. lån 
  
 30 
  
 30 
  
 4,0 
  
 Utländska 
  
 obligationer 
  
 50 
  
 50 
  
 6,8 
  
 Summa 
  
 räntebärande 
  
 523 
  
 2 
  
 1 
  
 0 
  
 526 
  
 70,7 
  
 Svenska aktier 
  
 133 
  
 21 
  
 17 
  
 170 
  
 22,9 
  
 Svenska 
  
 onoterade aktier 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 0,4 
  
 Utländska aktier 
  
 10 
  
 2 
  
 11 
  
 1,5 
  
 Summa aktier 
  
 144 
  
 22 
  
 19 
  
 185 
  
 24,8 
  
 Likvida medel 
  
 1 
  
 2 
  
 3 
  
 0,3 
  
 Fastigheter 
  
 31 
  
 31 
  
 4,1 
  
 Summa övrigt 
  
 31 
  
 2 
  
 33 
  
 4,5 
  
 Totalt 
  
 555 
  
 147 
  
 23 
  
 19 
  
 744 
  
 100 
  
 43 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:94 
  
 Överföring från  
 AP-fonden 
  till Riksgäldskontoret 
 I samband med reformeringen av pensionssystemet övergår vissa kostnadsbelastningar från  
 AP-fondssystemet 
  till statens budget. För att kompensera statskassan skall  
 AP-fonden 
  överföra medel till Riksgäldskontoret. Enligt tidigare beslut skall  
 AP-fonden, 
  under vart och ett av åren 1999 och 2000 överföra 45 miljarder kronor till statskassan. Regeringen lämnade den 24 januari 2000 en proposition till riksdagen om en omorganisation av Allmänna pensionsfonden (prop. 1999/2000:46),  
 AP-fondspropositionen. 
  
 I propositionen föreslås  
 AP-fonden 
  därutöver göra en överfö- ring av tillgångar till ett marknadsvärde om 155 miljarder kronor. Överföringen skall ske den 1 januari 2001. Enligt för- slaget får  
 AP-fonden 
  till Riksgäldskontoret överföra likvida medel i svensk eller utländsk valuta, räntebärande värdepapper utgivna av svenska staten för allmän omsättning denominerade i såväl svenska kronor som utländsk valuta (statspapper) och räntebärande värdepapper utgivna för allmän omsättning av kreditmarknadsbolag med huvudsyfte att ge kredit mot fastighet som säkerhet (bostadspapper). Bostadspapperen skall dock vara denominerade i svenska kronor och ha en återstående löptid på högst fem år. Regeringen skall besluta om överföringens till- gångssammansättning. Efter beslutade och föreslagna över- föringar beräknas ca 560 miljarder kronor (exklusive sjätte fond- styrelsens medel) kvarstå i  
 AP-fonden 
  den 1 januari 2001. 
 Ny organisation och nya placeringsregler 
  
 AP-fondernas 
  huvudsakliga roll i det reformerade ålderspen- sionssystemet föreslås i propositionen vara att fungera som en buffert för den inkomstrelaterade ålderspensionens fördel- ningsdel. Därutöver kommer  
 AP-fonden, 
  framför allt under den inledande perioden, att bidra till finansieringen av systemet. Därutöver finns Sjunde  
 AP-fonden 
  som inom premiepensions- systemet skall förvalta medel i två fonder, premiesparfonden och 
 44 
  
 SOU 2000:94 
  
 Bilaga 1 
  
 premievalsfonden (längre fram i tiden eventuellt inklusive s.k. generationsfonder). 
 Buffertfunktionen skall, utöver sjätte fondstyrelsen, utövas av fyra initialt lika stora fonder. Kapitalet i nuvarande första, andra, tredje, fjärde och femte fondstyrelserna skall i huvudsak delas upp på dessa fyra fonder. Övergången till den nya organisatio- nen sker genom att nuvarande fondstyrelser ombildas den 1 maj 2000. Tredje fondstyrelsen läggs ned och verksamheten förs över till första fondstyrelsen. Första, andra, fjärde och femte fond- styrelserna kommer att utgöra de fyra nya  
 AP-fonderna. 
  Därutöver föreslås första, andra och fjärde fondstyrelserna byta namn till Första, Andra respektive Fjärde  
 AP-fonden, 
  medan femte fondstyrelsen bildar Tredje  
 AP-fonden. 
  Sjätte fond- styrelsen blir Sjätte  
 AP-fonden 
  och kvarstår i princip oförändrad med en inriktning mot investeringar i inhemska små och medel- stora företag. 
 Förslaget i propositionen innebär att det nuvarande AP- fondssystemet med fonder specialiserade på förvaltning av ett tillgångsslag (räntebärande värdepapper respektive aktier) över- går till ett system med blandfonder. Dessa skall ha identiska placeringsregler. De nya placeringsreglerna medger större flexi- bilitet i förvaltningen och ger ökade möjligheter till placeringar i aktier och utländska tillgångar. Fonderna skall vara oberoende sinsemellan och varje fond skall bl.a. fastställa en egen placer- ingspolicy. 
  
 Första-Fjärde 
 AP-fonderna 
  kommer enligt det nya regle- mentet inte att tillåtas investera i  
 fordrings-rätter 
  som inte är utgivna för allmän omsättning, t.ex. reverslån och s.k. partner- finansieringslån (direktlån). De nuvarande  
 första-tredje 
  fond- styrelsernas innehav av sådana fordringsrätter skall därför avvecklas. Lånestocken skall förvaltas av Första  
 AP-fonden. 
  För- valtningen skall ske i en separat portfölj vid sidan av den egent- liga fondförvaltningen. Influtna medel skall fördelas lika mellan  
 Första-Fjärde 
 AP-fonderna. 
  Ifrågavarande lån förutses den 1 januari 2001 uppgå till storleksordningen 30 miljarder kronor 
 45 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:94 
  
 vilket innebär att fonderna inledningsvis beräknas uppgå till drygt 130 miljarder kronor per fond (exklusive direktlån). 
  
 Första-Fjärde 
 AP-fonderna 
  skall inte annat än indirekt få pla- cera i onoterade aktier. Nuvarande fjärde och femte fondsstyrel- sernas innehav av sådana värdepapper föreslås därför mot ersätt- ning överföras till Sjätte  
 AP-fonden. 
  
 Uppdraget 
 Den engångsvisa överföringen 
 Den särskilda utredaren skall som underlag till regeringen ge förslag till vilken tillgångssammansättning överföringen på 155 miljarder kronor från Första och Andra  
 AP-fonden 
  till Riksgäldskontoret skall ha. 
 För att undvika kraftiga effekter på de finansiella mark- naderna är det viktigt att de nya  
 AP-fonderna 
  behöver omfördela sina portföljer så litet som möjligt. I syfte att i möjligaste mån undvika sådana störningar bör  
 AP-fonderna 
  ges ett stort inflytande över vilka tillgångar som skall ingå i den engångsvisa överföringen. Samtidigt får överföringens samman- sättning betydelse för vilken tidsmässig profil amorteringen av statsskulden får och kan i viss mån påverka statsskuldens sammansättning och löptid. Blir dessa effekter betydande, kan Riksgäldskontoret tvingas göra motverkande transaktioner, vilka leder till kostnader för staten. Viss statsskuldspolitisk hänsyn måste därför också tas när tillgångarnas sammansättning bestäms. Utredaren bör finna en lämplig avvägning mellan dessa delvis motstående intressen. 
 Det är inte självklart hur tillgångarnas marknadsvärden skall beräknas, exempelvis om hänsyn skall tas till likviditeten i de räntebärande papper som inte är föremål för omfattande handel. Utredaren skall föreslå lämplig värderingsmetod. 
 46 
  
 SOU 2000:94 
  
 Bilaga 1 
  
 Överföring av onoterade aktier från Fjärde och Femte AP- fonderna till Sjätte  
 AP-fonden 
  
 Enligt föreslagna placeringsregler tillåts  
 Första-Fjärde 
 AP-fon- 
  derna inte annat än indirekt placera i aktier, konvertibla skulde- brev och skuldebrev förenade med optionsrätt till nyteckning som inte är utgivna för allmän omsättning eller är marknadsno- terade. Det betyder att de nybildade Tredje och Fjärde  
 AP-fon- 
  dernas innehav av sådana tillgångar måste avvecklas (värdet av dessa tillgångar uppgick vid slutet av 1999 till en knapp miljard kronor). Innehavet av dessa värdepapper skall enligt proposi- tionen mot ersättning överföras till Sjätte  
 AP-fonden 
  som byggt upp en betydande organisation för riskkapitalinvesteringar inom den onoterade sektorn. Överföringen skall ske per den 1 januari 2001. Ersättningen skall ingå i de medel som skall fördelas mellan  
 Första-Fjärde 
 AP-fonderna. 
  Fjärde och femte fondstyrel- serna har förespråkat en ersättning som motsvarar marknads- värdet grundat på oberoende värderingar. Mot en överföring av tillgångarna till bokförda värden har det anförts att det innebär ett visst mått av godtycke i överförda förmögenhetsbelopp samt att utvärderingen av fondernas förvaltning blir missvisande om det bokförda värdet skiljer sig från marknadsvärdet. För en överföring till bokfört värde talar att marknadsvärderingar av onoterade bolag är behäftade med stor osäkerhet och innebär kostnader för pensionssystemet som kan synas svårmotiverade. 
 Den särskilda utredaren skall föreslå en lämplig modell för värdering av de onoterade tillgångarna. Därvid skall hänsyn tas till faktorer såsom möjligheterna till en rättvis utvärdering av fondernas förvaltning och kostnaderna i samband med en värde- ring. 
 47 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:94 
  
 Fördelningen av kvarvarande tillgångar 
 Utredaren skall lämna förslag till hur de kvarvarande till- gångarna skall fördelas mellan  
 Första-Fjärde 
 AP-fonderna. 
  Övergången till blandfonder innebär att de kvarvarande medlen måste flyttas och fördelas mellan fonderna. Räntebärande värde- papper måste föras från Första och Andra  
 AP-fonderna 
  till de övriga fonderna. Omvänt skall aktietillgångar föras till Första och Andra  
 AP-fonderna. 
  Utgångspunkten för tillgångsfördel- ningen skall vara att det beloppsmässiga värdet av tillgångarna (med undantag för de direktlån som skall förvaltas av Första  
 AP-fonden 
  separat) skall fördelas lika mellan fonderna. För att uppdelningen av de befintliga tillgångarna skall bli värdemässigt rättvis skall tillgångarna värderas till marknadsvärde. 
 Vidare bör uppdelningen göras med syfte att varje fond skall få en, med avseende på sammansättningen av tillgångarna, väldi- versifierad portfölj av värdepapper. Detta gäller egenskaper som tillgångsslag, risk, löptid, emittent m.m. Det överordnade målet för fondförvaltningen är att få hög avkastning på förvaltade medel. Hänsyn måste tas till detta vid fördelningen av tillgång- arna. Fördelningen får därför inte göras på ett sådant sätt att möjligheterna att bedriva en effektiv kapitalförvaltning försvåras. Vid fördelningen måste det beaktas om och hur riskerna har hanterats, t.ex. med derivatinstrument, i de befintliga portföljerna. Vidare måste det beaktas att de poster som fördelas inte får bli svåra att omsätta, t.ex. om de avviker från marknadsstandarden för s.k. handelsposter. Av särskilt intresse i detta avseende är behandlingen av fastighetstillgångar som i stor utsträckning återfinns i nuvarande  
 1–3 
  fond- styrelsernas helägda fastighetsbolag. 
 Därutöver skall tillgångarna fördelas så att de sammanlagda omstruktureringskostnaderna för fonderna minimeras. Hänsyn skall härvidlag tas till såväl kostnaden för uppdelningen av till- gångarna som kostnaden för transaktioner efter det att uppdel- ningen genomförts. Utredaren skall i förslaget till fördelning 
 48 
  
 SOU 2000:94 
  
 Bilaga 1 
  
 även beakta hur kortsiktiga marknadseffekter i görligaste mån kan undvikas. 
 En fördelningsmetod kan vara att tillgångsslagen fördelas lika mellan fonderna och att det inom respektive tillgångsslag sker motsvarande uppdelning i fråga om emittent, löptid m.m. Utre- daren kan även överväga om det är möjligt att med ett auktions- liknande förfarande fördela tillgångarna mellan fonderna. Där- igenom skulle de enskilda fonderna redan i utgångsläget delvis kunna påverka sammansättningen av sin portfölj. Fördelen med en sådan metod är att fonderna besparas transaktionskostnader för en motsvarande omstrukturering på marknaden. Även andra metoder som tar hänsyn till de enskilda fondernas egna önske- mål bör övervägas. En uppdelning som i så stor utsträckning som möjligt baseras på fondernas egna preferenser innebär att de framtida kostnaderna för omstruktureringen kan reduceras. 
 Vidare skall utredaren analysera vilka olika administrativa åtgärder och tillvägagångssätt som kan komma att krävas i sam- band med den slutliga tillgångsfördelningen. 
 Former för regeringens beslut 
 Den engångsvisa överföringen liksom fördelningen av tillgång- arna skall enligt propositionen ske per den 1 januari 2001. Beslut om tillgångsfördelningen mellan  
 AP-fonderna 
  respektive Riks- gäldskontoret kan emellertid av praktiska skäl behöva fattas av regeringen vid en tidigare tidpunkt. Vid beslutstidpunkten kommer i så fall inte de exakta värdepappersinnehaven i fonderna att vara kända och inte heller de exakta marknads- värdena. Utredaren skall därför föreslå hur dessa osäkerheter vid beslutstidpunkten skall hanteras. Utredaren skall föreslå vid vilken tidpunkt marknadsvärderingarna skall ske och när beslut skall fattas samt vilken form beslutet skall ha. 
 49 
  
 Bilaga 1 
  
 SOU 2000:94 
  
 Utredningsarbetet 
 Utredaren skall i sitt arbete samråda med Riksgäldskontoret samt med nuvarande  
 första-sjätte 
  fondstyrelserna fram till den 1 maj 2000 och därefter med  
 Första-Fjärde 
 AP-fonderna 
  och Sjätte  
 AP-fonden. 
  
 Den särskilda utredaren skall senast den 30 juni 2000 avlämna en delrapport om de övergripande principer som bör gälla för fördelningen av tillgångarna. 
 Utredarens uppdrag skall vara slutfört senast den 31 oktober 2000. 
 (Finansdepartementet) 
 50 
 Bilaga 2 
 Utskiftning av  
 AP-fondernas 
  tillgångar 
 Anvisningar i propositionstext 
 Beträffande fördelningen av  
 AP-fondens 
  tillgångar anges bl.a. följande i propositionen: 
  
 Tillgängliga fondmedel skall beloppsmässigt fördelas så lika som möjligt mellan de fyra buffertfonderna, utan att kravet på effektivitet i förvaltningen efterges. 
  
 För att uppdelningen av de befintliga tillgångarna skall bli värdemässigt rättvis måste tillgångarna värderas till mark- nadsvärde. Vidare bör uppdelningen göras med syfte att varje fond skall erhålla en, med avseende på sammansättningen av tillgångarna, väldiversifierad portfölj av värdepapper. Detta gäller egenskaper som tillgångsslag, risk, löptid, emittent m.m.. 
  
 Det överordnade målet för fondförvaltningen är att erhålla hög avkastning. Hänsyn måste tas till detta vid fördelningen av tillgångarna. Fördelningen får därför inte göras på ett så- dant sätt att möjligheterna att bedriva en effektiv kapitalför- valtning försvåras. 
  
 Vid fördelningen måste beaktas om och hur riskerna har hanterats, t.ex. avseende derivatinstrument, i de befintliga portföljerna. Vidare måste beaktas att de poster som fördelas inte blir svåra att omsätta, t.ex. om de avviker från marknadsstandarden för s.k. handelsposter, eller att mervärden som kan vara förenade med t.ex. större aktieposter i enskilda företag, går förlorade. 
  
 51 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2000:94 
  
 Generella principer 
 Följande riktlinjer bör gälla vid fördelningen av  
 AP-fondens 
  till- gångar: 
  
 Utgångspunkten bör vara att tillgångarna delas i fyra iden- tiska startportföljer, en för var och en av Första till Fjärde  
 AP-fonderna. 
  Undantag från denna generella regel kan göras om speciella skäl föreligger, t.ex.: 
  
 för att underlätta administrationen vid överföringen. 
  
 för att hänsyn bör tas till de olika  
  
 AP-fondernas 
  historik och specialistkompetens samt, om möjligt, till fondernas olika allokeringsönskemål och förvaltningsprofil. 
  
 för att vissa poster ej lämpar sig för uppdelning (t.ex. mycket små poster eller vissa optionsupplägg). 
  
 eftersom samtliga fonder sannolikt kommer att behöva överföra medel från svenska tillgångar till utländska till- gångar under 2001 bör förutsättningarna för denna typ av omallokering vara jämnt fördelad. 
  
 Eftersom samtliga fonder sannolikt kommer att behöva öka sin aktieandel under 2001 bör förutsättningarna för omallokering från obligationer/likvida medel till aktier vara jämnt fördelad. 
  
 Eftersom den föreslagna utskiftningen innebär avsteg från strikt proportionell fördelning av tillgångarna kommer vissa avräkningsproblem att uppstå. Som grundprincip bör gälla att differenser avräknas mot samma tillgångsslag. De värdepapper som får fungera som utjämningsposter bör vara likvida. 
  
 52 
  
 SOU 2000:94 
  
 Bilaga 2 
  
 Specifik uppdelning av tillgångar  
 AP-fonderna 
  sinsemellan 
 Derivat 
 Derivatpositioner fördelas ej. 
 Aktier 
 Svenska aktier 
  
 Innehaven av svenska marknadsnoterade aktier föreslås delas beloppsmässigt lika mellan  
  
 AP-fonderna. 
  En annan huvud- regel bör vara att aktierna delas lika mellan de fyra fonderna. Dock bör en minsta beloppsgräns för delning införas om 50 mkr per emittent. Detta innebär att Tredje och Fjärde AP- fonden behåller sina respektive innehav om de understiger 50 mkr. Aktier som faller under beloppsgränsen 50 mkr ska av- räknas mot kontanta medel såvida inte totalsumman för så- dana innehav överstiger 300 mkr. I sådant fall skall istället reglering helt ske med de tre största svenska marknads- noterade aktieinnehaven. 
 Utländska aktier 
  
 Utländska marknadsnoterade aktier föreslås beloppsmässigt delas lika mellan de fyra fonderna. Generellt bör också de enskilda posterna delas lika mellan  
  
 AP-fonderna. 
  För utländska aktier gäller 20 mkr per emittent som lägsta beloppsgräns. Aktier som faller under beloppsgränsen 20 mkr ska avräknas mot kontanta medel såvida inte totalsumman för sådana innehav överstiger 300 mkr. I sådant fall skall istället reglering helt ske med de tre största utländska marknadsnoterade aktieinnehaven. 
 53 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2000:94 
  
 Onoterade aktier 
  
 Innehav i onoterade bolag förs över till en run off fund som administreras av Fjärde  
  
 AP-fonden. 
  Undantag från denna regel görs för fastighetsbolag (se nedan). 
 Räntebärande värdepapper 
 Svenska nominella statspapper 
  
 Som framgår nedan utgör svenska nominella statspapper i många fall avräkningsvaluta. Dessutom fungerar detta till- gångsslag i vissa avseenden även som regleringsvaluta för värdeförändringar fram till årsskiftet. Detta leder till icke proportionalitet i fördelningen av nominella svenska stats- papper, dvs svenska nominella statspapper fungerar som reglerande residualtillgång efter korrigering av icke propor- tionalitet och värdeförändring.) 
  
 Svenska bostadsobligationer 
  
 Ett övergripande önskemål är att de bostadsobligationer som skall fördelas mellan  
  
 AP-fonderna 
  skall ha god omsättnings- barhet och lägst  
 A-rating 
  samt en spridning som väl sam- manfaller med ett marknadsindex för bostadsobligationer. Innehaven av svenska bostadsobligationer fördelas belopps- mässigt lika mellan  
 AP-fonderna. 
  Första  
 AP-fonden 
  kommer att erhålla en något kortare duration än övriga AP- fonder. 
 54 
  
 SOU 2000:94 
  
 Bilaga 2 
  
 Svenska realränteobligationer 
  
 Realränteobligationer som skall fördelas bör ha en spridning som någorlunda väl sammanfaller med ett marknadsindex för realränteobligationer. Mer specifikt önskar de olika AP- fonderna erhålla följande volymer av realränteobligationer: 
  
 Första  
 AP-fonden 
  önskar erhålla 
  
 ca 12,5 mdr 
  
 Andra  
 AP-fonden 
  önskar erhålla 
  
 ca 10,0 mdr 
  
 Tredje  
 AP-fonden 
  önskar erhålla 
  
 ca 
  
 9,0 mdr 
  
 Fjärde  
 AP-fonden 
  önskar erhålla 
  
 ca 
  
 8,5 mdr 
  
 Den icke proportionalitet som uppstår genom ovanstående fördelning av realränteobligationer regleras med hjälp av svenska nominella statsobligationer. 
 Svenska kreditpapper 
  
 Beträffande svenska kreditobligationer bör Första  
  
 AP-fon- 
  dens innehav av svenska kreditobligationer delas belopps- mässigt lika mellan  
 AP-fonderna. 
  Innehav med sämre rating än A och/eller av ej plain  
 vanilla-karaktär 
  behålls av Första  
 AP-fonden 
  (d.v.s. Andra till Fjärde  
 AP-fonderna 
  er- håller endast obligationer med rating om lägst A). 
 55 
  
 Bilaga 2 
  
 SOU 2000:94 
  
 Utländska nominella statspapper 
  
 Vad gäller innehaven i utländska nominella statspapper bör utgångspunkten för diskussionen vara att de delas belopps- mässigt lika mellan de fyra  
  
 AP-fonderna. 
  Praktiska skäl gör dock att det är lämpligt att Första  
 AP-fonden 
  behåller sitt innehav. 
 Som kompensation för att Andra, Tredje och Fjärde Fonden avstår från sina andelar av utländska statsobligationer ska ovanstående fonder erhålla 12 mdr vardera i likvida medel och/eller svenska stats- eller bostadspapper som förfaller under första kvartalet 2001. 
 Kvarstående icke proportionalitet regleras med hjälp av svenska nominella statspapper med kort löptid. Dock gäller också tilläggsregeln att om Första  
 AP-fondens 
  innehav av utländska statspapper vid årsskiftet överstiger 50 mdr ska de övriga fonderna kompenseras med en fjärdedel var av över- skjutande belopp i likvida medel/korta papper. 
 Utländska kreditpapper 
  
 Första  
  
 AP-fonden 
  behåller utländska kreditpapper som avräknas mot svenska nominella statspapper. 
 Fastigheter 
 Svenska fastigheter 
  
 Aktier i nuvarande Första  
  
 AP-fondens 
  helägda fastighets- bolag –  
 AP-Fastigheter 
  – bör utskiftas i lika delar. Kon- sortialavtal som reglerar ägandet mellan parterna måste upp- rättas. 
 56 
  
 SOU 2000:94 
  
 Bilaga 2 
  
 Utländska fastigheter 
  
 Första  
  
 AP-fonden 
  har åtagit sig att avveckla fondens innehav av europeiska och amerikanska fastighetsbolag. Samma mål- sättning gäller för Första  
 AP-fondens 
  innehav av fastighets- bolag i Belgien och Storbritannien. I den utsträckning en avveckling ej kan verkställas bör innehaven delas lika. 
 Ytterligare överväganden (möjliga förändringar) 
 Innehållet i detta dokument baseras på de olika fondernas nuva- rande situation. Detta innebär att vissa förändringar kan komma att föreslås längre fram i den mån de kan accepteras av samtliga fonder samt ej försvåra för utredningen om fördelningen av AP- fondens tillgångar. 
 Första  
 AP-fonden 
  Andra  
 AP-fonden 
  Tredje  
 AP-fonden 
  Fjärde  
 AP-fonden 
  
 Griffin 
  
 Taylor 
  
 Payne 
  
 Howard 
  
 57