Bilaga 3 Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende mellan åren 1999 och 2004 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Bilaga 3 Avstämning av målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende mellan åren 1999 och 2004 Innehållsförteckning

Sammanfattning................................................................................................................

7

Socialbidragstagande 19992004 ...........................................................................

7

Svag sysselsättning gör att målet inte nås .............................................................

7

1

Regeringens mål för ett halverat socialbidragsberoende......................................

8

1.1

Socialbidrag ett kommunalt ansvar.....................................................

8

2

Socialbidrag fakta och utfall................................................................................

9

2.1

Utvecklingen av socialbidragstagandet sedan 1990 ..............................

9

2.2

Totalt socialbidragstagande 2004 .........................................................

10

Hushållstyp ...........................................................................................

10

Svenskfödda och utrikes födda hushåll ...............................................

11

Kön och ålder ........................................................................................

11

Antal månader med socialbidrag ..........................................................

12

2.3

Förändringar av antal helårsekvivalenter 19992004 ..........................

12

Årlig förändring i antalet helårsekvivalenter.......................................

12

Förändring 19992004..........................................................................

13

2.4

Vad har hänt mellan 2003 och 2004? ...................................................

14

Socialbidragskostnader .........................................................................

14

Förändringar i antal helårsekvivalenter 2003-2004 .............................

17

Vad förklarar ökade kostnader och ökade

helårsekvivalenter 2004.........................................................................

18

3

Förutsättningar att nå målen ...............................................................................

19

3.1

Arbetsmarknad, befolkningsförändringar och socialbidrag...............

19

3.2

Övriga välfärdssystem...........................................................................

20

3.3

Framtida utveckling av socialbidragen.................................................

21

4

Fortsatt inriktning på arbetet med att halvera socialbidragsberoendet.............

22

4.1

Vidtagna och planerade åtgärder..........................................................

22 3

PROP. 2005/06:1 BILAGA 3

Underbilaga .....................................................................................................................

24

Datamaterial ..........................................................................................................

24

Beräkning av årsnorm och antal helårsekvivalenter............................................

24

Framskrivningsmodell för socialbidragstagandet ...............................................

25 4 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Tabellförteckning

2.1 Socialbidragshushåll efter hushållstyp och kön 2004.........................................

11

2.2

Socialbidragshushåll efter svenskfödda, utrikesfödda

och flyktinghushåll 2004......................................................................................

11

2.3

Vuxna bidragsmottagare efter ålder och kön 2004.............................................

11

2.4

Socialbidragshushåll efter antal månader med socialbidrag 2004 ......................

12

2.5

Helårsekvivalenter 1999 och förändring till 2004 ..............................................

13

2.6

Socialbidrag 2003 och 2004..................................................................................

15

2.7

Genomsnittlig bidragstid 2004 samt förändring mellan 2003 och 2004

efter ålder ..............................................................................................................

16

2.8

Genomsnittligt antal personer i hushåll med socialbidrag 2003 och 2004........

16

2.9

Helårsekvivalenter 2003 och 2004.......................................................................

17

2.10

Helårsekvivalenter 2004 och förändring mellan 2003 och 2004........................

18

Underbilagetabell 1 Genomsnittlig årsnorm för olika hushållstyper vid

ekvivalensberäkningar 2004 .................................................................................

24

Underbilagetabell 2 Bidragstagare, bidragshushåll, bidragstid,

utbetalt socialbidrag samt helårsekvivalenter .....................................................

26 5 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Diagramförteckning

2.1

Antal bidragsmottagare och bidragshushåll 19902004 .......................................

9

2.2

Genomsnittligt belopp och antal månader med socialbidrag

per hushåll 19902004...........................................................................................

10

2.3

Utvecklingen av socialbidragskostnader och helårsekvivalenter 19902004 ....

10

2.4

Förändring i antal helårsekvivalenter jämfört med närmast föregående år

19992004..............................................................................................................

12

2.5 Relativ förändring i antal helårsekvivalenter mellan 1999 och 2004 ..................

14

2.6

Antal kvarvarande respektive nytillkomna socialbidragstagare per år

från 1999 till 2004..................................................................................................

16

2.7

Genomsnittligt effekt på socialbidragsbelopp per månad 2004 av att

behålla 2003 års riksnorm.....................................................................................

17

3.1

Sysselsättning och socialbidrag 1976-2004..........................................................

19

3.2

Sysselsättningsgrad i olika grupper......................................................................

20

3.3

Antal helårsekvivalenter i olika ersättningssystem 19702004 ..........................

21

3.4

Framskrivning av antalet helårsekvivalenter vid olika antaganden om

sysselsättningsgrad................................................................................................

21

3.5

Utveckling av socialbidragskostnaderna jämfört med samma kvartal

föregående år 2003:1-2005:2.................................................................................

22 6 Sammanfattning Denna bilaga innehåller en femte uppföljning av regeringens mål om att halvera antalet socialbidragsberoende. Målet innebär att antalet helårsekvivalenter ska halveras mellan 1999 och 2004. År 1999 uppgick antalet helårsekvivalenter till 115 400, och en halvering innebär således en minskning till 57 700 1 . Fortsättningsvis kommer uppföljningen att göras i finansplanen, där övriga riktlinjer för den ekonomiska politiken och budgetpolitiken redovisas. I tidigare uppföljningar har ett stort antal fördjupade redovisningar av socialbidragstagandet gjorts. Dessa fördjupningar har bl.a. analyserat det långvariga bidragstagandet, betydelsen av olika inkomstkällor, socialbidragstagares levnadsförhållanden, betydelsen av ekonomiska drivkrafter. Vidare har även ett antal, ur socialbidragshänseende, särskilt utsatta grupper identifierats. Dessa är utrikes födda, ensamstående kvinnor med barn samt ungdomar. Dessa grupper är fortfarande överrepresenterade bland socialbidragstagarna. Socialbidragstagande 19992004

Socialbidragstagandet och antalet helårsekvivalenter var under 2003 det lägsta sedan 1991. År 2004 vände utvecklingen och totalt utbetalt socialbidrag och antal helårsekvivalenter ökar för första gången sedan 1997. Detta förutsågs redan i föregående års budgetproposition och huvudorsaken är den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden. Mellan 1999 och 2003 minskade antalet helårsekvivalenter med 26 procent. Under perioden 1999 till 2004 blir minskningen något lägre, cirka 24 procent. Antalet minskade i samtliga grupper oavsett ålder, kön, typ av hushåll eller födelseland. Minskningen är något större för män än för kvinnor, större för utrikes födda än för födda i Sverige. För ungdomar 2024 år ligger minskningen på genomsnittet och för ensamstående kvinnor med barn har nedgången varit betydligt mindre, 16 procent. De regionala skillnaderna är, liksom föregående år, stora. I några kommuner har antalet

1 Antalen har förändrats jämfört med tidigare år bl.a. beroende på att bortfallskommuner har inkluderats. PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 helårsekvivalenter redan halverats. De största förändringarna har skett i små kommuner, där antalet helårsekvivalenter var få redan i utgångsläget 1999. Ökat socialbidragstagande 2004

Mellan 2003 och 2004 ökade antalet helårsekvivalenter med ca 3 100. Det motsvarar en ökning på 3,6 procent , vilket kan jämföras med en årlig genomsnittlig minskningstakt på 7,2 procent sedan 1999. På ett övergripande plan förklaras ökningen av ett försämrat arbetsmarknadsläge till följd av den internationellt betingade lågkonjunkturen. De ökade kostnaderna för socialbidrag förklaras i huvudsak av längre bidragsperioder och högre bidragsbelopp per hushåll, inte av att antalet bidragshushåll ökat.

Fram till 2002 minskade antalet helårsekvivalenter för i stort sett alla grupper oavsett ålder, kön, hushållstyp eller härkomst. Redan 2003 fanns grupper där antalet ökade i relation till föregående år, främst bland unga 2024 år. År 2004 fortsätter ökningen bland ungdomar, vilket sannolikt förklaras av en ökad arbetslöshet i denna grupp. Svag sysselsättning gör att målet inte nås Målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende har inte uppnåtts till 2004. Målet kvarstår och ska uppfyllas så snart som möjligt. Även fortsättningsvis inriktas arbetet mot sysselsättning med särskilt fokus på marginaliserade grupper. Regeringen har under våren tillsatt en utredning med uppdrag att göra en bred översyn av socialbidragen, där en central fråga är hur övergången från socialbidrag till arbete ska kunna underlättas. Några viktiga frågeställningar är hur samhällets insatser kan förbättras för att höja den enskildes kompetens, hur de ekonomiska drivkrafterna att arbeta kan stärkas samt hur ansvarsfördelningen mellan stat och kommun kan förtydligas och förbättras. Förslag kommer att lämnas i november 2006. Vidare innehåller årets budgetproposition ett stort antal åtgärder för att stärka positionen på arbetsmarknaden för grupper som har svag arbetsmarknadsförankring. Med början den 1 januari 2006 genomförs en tvåårig satsning på ett sysselsättningspaket för fler jobb i näringslivet, ett kvalitetslyft i offentlig sektor, jobb åt högskoleutbildade, arbete åt ungdomar och förbättrad matchning och enhetlig kontroll. 7 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3

1

Regeringens mål för ett halverat socialbidragsberoende

I 2001 års ekonomiska vårproposition (prop. 2000/01:100) angav regeringen att antalet socialbidragsberoende 2 ska halveras mellan 1999 och 2004. Socialbidragstagandet, mätt som helårsekvivalenter, ska vid utgången av 2004 ha minskat från 115 400 till 57 700. 3 Måluppfyllelsen hänger intimt samman med möjligheten att få ett jobb och har därför en stark koppling till regeringens sysselsättningsmål. Sysselsättningsmålet fastställdes hösten 1998 och innebär att antalet reguljärt sysselsatta av befolkningen 20 till 64 år ska öka från 73,6 procent till 80 procent mellan åren 1997 och 2004. Regeringens mål är också att sysselsättningsgraden för utrikes födda ska öka och närma sig den för hela befolkningen. Att uppnå sysselsättningsmålet är en nödvändig, men inte tillräcklig förutsättning för att klara målet om ett halverat socialbidragsberoende. Redan i 2004 års ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen att sysselsättningsmålet inte skulle nås under 2004, men att målet ligger fast. Detsamma gäller för socialbidragsmålet. Denna bilaga innehåller en femte avstämning av socialbidragsmålet. Avstämningen beskriver bidragstagandet på kort och lång sikt och förändring jämfört med föregående år. Vidare redovisas vilka åtgärder som vidtagits och hur regeringen avser att utforma det framtida arbetet inom området.

1.1

Socialbidrag ett kommunalt ansvar

Rätten till ekonomiskt bistånd (socialbidrag) regleras i socialtjänstlagen och bygger på en individuell behovsbedömning, där kommunerna har det administrativa och ekonomiska ansvaret. Kommunernas ansvar innefattar, utöver själva bidragsprövningen, även stöd till bidragsmottagaren i syfte att underlätta dennes möjligheter att bli självförsörjande. Det ekonomiska biståndet ska fungera som ett

2

Avser befolkningen 

2064 år.

3

Helårsekvivalenterna för perioden 

1999-2004 har reviderats, bl.a. för att en metod att hantera bortfall har införts. För de kommuner där uppgifter saknas ett visst år har föregående års värden utnyttjats. yttersta skyddsnät och garantera en skälig levnadsnivå. Vad som avses med en skälig levnadsnivå definieras inte närmare i vare sig lagtext eller lagens förarbeten. Begreppet har dock kommenterats i ett flertal propositioner genom åren. Av dessa kommentarer framgår att definitionen av vad som avses med en skälig levnadsnivå inte är absolut. Den nivå som anses som skälig, måste bedömas utifrån individuella förhållanden och anpassas till den allmänna standardutvecklingen i samhället. I prop. 1996/97:124 angavs att utgångspunkten för vad som kan betraktas som skälig boendestandard är det som en låginkomsttagare på orten normalt har råd med. I förarbetena till den nya socialtjänstlagen (prop. 2000/01:124) anges att skälig levnadsnivå också ger uttryck för vilken form av insats, vård och behandling, andra stödformer eller ekonomiskt bistånd som kan komma i fråga. Skälig levnadsnivå blir ett uttryck för vissa minimikrav på kvaliteten. Vidare anges att en sammanvägning måste göras av olika omständigheter, t.ex. den önskade insatsens lämplighet, kostnaden för den önskade insatsen i jämförelse med andra insatser samt den enskildes önskemål. Det kan dock inte finnas obegränsad frihet för den enskilde att välja sociala tjänster oberoende av kostnad. En individuell prövning måste därför alltid göras i varje enskilt fall.

Det ekonomiska biståndet delas upp i två kategorier, försörjningsstöd och livsföring i övrigt . Försörjningsstödet avser regelbundet återkommande poster. Livsföring i övrigt avser övriga behov den enskilde kan ha för att tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Försörjningsstödet omfattar i sin tur två delar; en av regeringen fastställd riksnorm och en av kommunen fastställd del som avser ersättning för skäliga kostnader för ett antal andra behovsposter. Riksnormen ska täcka skäliga kostnader för livsmedel, kläder och skor, lek och fritid, hälsa och hygien, förbrukningsvaror samt dagstidning, telefon och 

TV-avgift.

 När priser och konsumtionsmönster förändras, ändras också beloppen i denna riksnorm. Konsumentverkets pris- och konsumtionsundersökningar ligger till grund för regeringens beslut om riksnorm. Riksnormen för 2005 uppgår till 3 600 kronor per månad för en ensamstående och 5 590 kronor per månad för samboende. För samboende med två barn uppgår motsvarande belopp till 9 090 kronor per månad.

8 Utöver riksnormen beslutar kommunerna om vad som bedöms vara en skälig kostnad för boende, hushållsel, arbetsresor, hemförsäkring m.m. som ska ersättas i form av ekonomiskt bistånd. Storleken på det ekonomiska biståndet kan därför variera mellan kommuner, beroende på individens behov och på vad som bedöms vara en skälig nivå för de olika kostnadsposterna. Socialnämndens beslut kan överklagas till förvaltningsdomstol. 2 Socialbidrag fakta och utfall Målet om ett halverat bidragsberoende mäts i termer av helårsekvivalenter. En helårsekvivalent räknas exempelvis som:

-

en person som får fullt socialbidrag ett år

-

två personer som får fullt socialbidrag ett halvt år vardera

-

två personer som får motsvarande ett halvt socialbidrag vardera under ett helt år

Helårsekvivalenter anger det antal personer mellan 20 och 64 år som kan försörjas under ett år med fullt socialbidrag. Med fullt socialbidrag avses den ersättning som hushållet maximalt är berättigat till. 4 Måttet fångar således upp förändringar av såväl antal bidragstagare, bidragstidens längd som bidragets storlek. Introduktionsersättning till flyktingar ingår inte vid beräkningen av helårsekvivalenterna. 5

I detta kapitel redovisas den historiska utvecklingen av socialbidragstagandet och antalet helårsekvivalenter. Inledningsvis beskrivs utvecklingen av socialbidragstagandet från 1990 till 2004. Avsnittet innehåller en redovisning av antalet hushåll och personer som fick socialbidrag någon gång under åren, bidragsbelopp och bidragstid per hushåll samt totala socialbidragskostnader. Därefter beskrivs hur bidragstagandet ser ut i olika grupper 2004. I sista avsnittet studeras utvecklingen av antalet PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 helårsekvivalenter mellan 2003 och 2004 med uppdelning på kön, ålder, härkomst och hushållssammansättning.

2.1

Utvecklingen av socialbidragstagandet sedan 1990

Mellan 1990 och 1997 steg socialbidragstagandet kraftigt, vilket framgår av diagram 2.1. Under denna period ökade antalet bidragshushåll från 264 700 till 386 900, vilket motsvarade en ökning av antalet individer med cirka 200 000 personer. 6 Ökningen motsvarade närmare 50 procent. Högst var bidragstagandet 1996, då drygt 8 procent av befolkningen fick socialbidrag. Diagram 2.1 Antal bidragsmottagare och bidragshushåll

19902004

Tusental

800

700

600

500

400

300

200

Bidragsmottagare

100

Bidragshushåll

0

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

Källa: Socialstyrelsen (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004

Under perioden 1997 till 2003 minskade antalet hushåll som fått socialbidrag någon gång under ett år med ca 40 procent. År 2003 var andelen hushåll med bidrag som lägst med 5 procent av befolkningen. Mellan 2003 och 2004 ökade däremot antalet bidragshushåll med närmare 600 hushåll eller 0,2 procent. Den genomsnittliga bidragsperioden per hushåll var relativt stabil på 5,8 månader under

perioden 1997

till

2002,

minskade

till

5,6 månader

2003

för

att

sedan öka

till

5,7 månader

under 2004 (se diagram 2.2). Det

4

I underbilagan redovisas hur antalet helårsekvivalenter beräknas.

5

En kommun kan välja att utbetala introduktionsersättning istället för socialbidrag under en flyktings introduktionsperiod. Storleken på introduktionsersättningen uppgår till minst motsvarande socialbidragsnivån. I underbilagan återfinns en detaljerad redogörelse för hur antalet helårsekvivalenter beräknats.

6 Bidragshushåll definieras som bidragsmottagande hushåll som består av ensamstående eller samboende med eller utan barn under 18 år. Undantagsvis kan ensamstående eller samboende 16- och 17-åringar definieras som egna hushåll. Bidragsmottagare avses samtliga personer i de hushåll som fått socialbidrag oavsett om hela hushållet eller endast någon av dess medlemmar fått bistånd. 9 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 genomsnittliga bidraget per hushåll har däremot fortsatt att öka även efter 1997, vilket framgår av diagram 2.2. Diagram 2.2 Genomsnittligt belopp och antal månader med socialbidrag per hushåll 19902004

Kronor

Antal månader

40 000

7

35 000

6

30 000

5

25 000

20 000

4

15 000

3

10 000

Genomsnittligt utbetalt bidrag per hushåll, 2004 års

2

pris

5 000

Genomsnittlig bidragsmånader per hushåll (höger

1

axel)

0

0

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

Källa: Socialstyrelsen (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004

Utvecklingen av de totala kostnaderna för socialbidrag sammanfaller väl med utvecklingen av antal helårsekvivalenter, se diagram 2.3. 7

Diagram 2.3 Utvecklingen av socialbidragskostnader och

helårsekvivalenter 19902004

Helårsekvivalenter

Mnkr, 2004 års pris

160 000

16 000

140 000

14 000

120 000

12 000

100 000

10 000

80 000

8 000

Helårsekvivalenter

60 000

6 000

40 000

Utbetalt socialbidrag,

4 000

mnkr 2004 års priser

20 000

2 000

0

0

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

Källa: Socialstyrelsen och SCB

Såväl de totala kostnaderna som antalet helårsekvivalenter var som högst 1997 för att sedan minska fram till 2003. År 2004 bröts trenden och kostnaderna för socialbidrag ökade till 8,7 miljarder, vilket innebar en ökning med 5 procent jämfört med 2003.

2.2

Totalt socialbidragstagande 2004

Nära 230 000 hushåll eller nästan 420 000 personer har fått socialbidrag någon gång under 2004. Socialbidragstagare är en heterogen grupp där de bakomliggande orsakerna varierar kraftigt mellan såväl olika grupper som enskilda individer. Behovets omfattning hänger samman med ett antal strukturella och individuella faktorer. Detta avsnitt redovisar vilka individer och hushåll med avseende på kön, hushållstyp, ålder och födelseland som fått socialbidrag under 2004. 8

Målet om en halvering av antalet socialbidragsberoende avser endast befolkningen 20 64 år. Redovisningen i detta avsnitt avser emellertid socialbidrag och introduktionsersättning för samtliga hushåll, om inte annat anges. I underbilagetabell 2 redovisas utvecklingen av antal socialbidragstagare och socialbidragskostnader för en längre period. Hushållstyp Den mest överrepresenterade gruppen bland socialbidragstagarna är ensamstående kvinnor med barn, där nästan vart femte hushåll fick socialbidrag någon gång under 2004. Det kan jämföras med genomsnittet för alla hushåll på 6 procent, se tabell 2.1. 9

Ensamstående män utan barn är den enskilt största gruppen bland hushåll med socialbidrag. Även ensamstående kvinnor utan barn är en stor grupp. Totalt sett utgör ensamstående utan barn mer än 60 procent av totala antalet socialbidragstagare under 2004. Det genomsnittligt utbetalade beloppet för samtliga hushåll uppgick till 37 800 kronor. Ensamstående män, både med och utan barn, uppbär ett högre genomsnittligt utbetalat belopp jämfört med ensamstående kvinnor. För samboende ligger beloppet högre än för ensamstående, eftersom hushållet dels består av flera personer, dels har längre bidragsperioder. Den genomsnittliga bidragstiden för samtliga hushåll uppgick till 5,7 månader 2004.

7 Nivåskiftet som kan observeras mellan 1994 och 1995 i antal helårsekvivalenter men inte i socialbidragskostnaderna beror på en definitionsändring. Introduktionsersättning ingår sedan 1993 i beräkningen av de totala socialbidragskostnaderna men inte i beräkningen av helårsekvivalenter.

8

Uppgifterna är i huvudsak hämtade från Socialstyrelsens rapport om socialbidrag, Ekonomiskt bistånd årsstatistik 2004.

9

Redovisningen i stycket avser hushåll i befolkningen 

1864 år. 10 Tabell 2.1 Socialbidragshushåll efter hushållstyp och kön 2004 Andel i procent

Typ av hushåll

Andel av

Andel

Bidrag per

Bidrags-

befolkningen

bidrags-

hushåll,

månader,

med bidrag 1

hushåll

kr

genomsnitt

Ensamstående

22

17

36 300

5,6

kvinna med

barn

Ensamstående

7

3

37 100

5,5

man med barn

Ensamstående

7

24

30 400

5,2

kvinna utan

barn

Ensamstående

9

38

32 700

5,6

man utan barn

Samboende

3

12

67 100

7,2

med barn

Samboende

1

6

47 400

6,4

utan barn

Samtliga

6

100

37 800

5,7

bidragshushåll

1 Avser samtliga hushåll i befolkningen 1864 år. Anm. Samtliga hushåll oavsett ålder. Källa: Socialstyrelsen (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 Svenskfödda och utrikes födda hushåll Hushåll med en eller flera utrikes födda 10 har socialbidrag i högre utsträckning jämfört med hushåll med personer födda i Sverige. Omkring 10 procent av de utrikes födda hushållen och 3 procent av svenskfödda hushållen har socialbidrag, se tabell 2.2. Socialbidragshushåll utgörs till 43 procent av utrikes födda hushåll (inkl flyktinghushåll) och till 57 procent av svenskfödda hushåll. Det genomsnittligt utbetalade beloppet är också högre för utrikes födda. Detta beror bland annat på att dessa hushåll har socialbidrag under längre perioder. För utrikesfödda är den genomsnittliga bidragstiden 8 månader jämfört med 5 månader för svenskfödda. Det genomsnittliga beloppet påverkas givetvis också av hushållssammansättningen. Det är fler samboende hushåll som får socialbidrag bland utrikes födda hushåll än bland svenskfödda.

10 Ett hushåll räknas som svenskfött om registerledaren och dennes maka/make eller samboende är född i Sverige. Ett hushåll räknas som utrikes fött om registerledaren eller dennes make/make eller samboende är född utomlands. PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Tabell 2.2 Socialbidragshushåll efter svenskfödda, utrikesfödda och flyktinghushåll 2004 Andel i procent

Svensk-

Utrikes

Flykting-

Samtliga

födda

födda (exkl.

hushåll

hushåll

hushåll

flyktingar)

Andel bidrags-

57

36

7

100

hushåll

Andel av befolk-

3

10

..

6

ningen med bidrag

Genomsnittligt

27 881

46 500

73 300

37 800

utbetalt bidrag per

bidragshushåll, kr

Bidragsmånader,

5,0

8,0

9,0

5,7

genomsnitt

Ensamstående

17

17

9

17

kvinna med barn

Ensamstående man

3

2

2

3

med barn

Ensamstående

28

21

14

24

kvinna utan barn

Ensamstående man

44

31

29

38

utan barn

Samboende med

4

10

36

12

barn

Samboende utan

3

19

8

6

barn

Summa

100

100

100

100

Anm. Samtliga hushåll oavsett ålder. Hushåll i befolkningen från HEK2004. Introduktionsersättning ingår i redovisningen. (..) Anger otillräckligt antal observationer för att siffran ska kunna publiceras. Källa: Socialstyrelsen (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 samt HEK, SCB Kön och ålder Totalt sett är det något fler män än kvinnor som har socialbidrag men skillnaden är liten, se tabell 2.3. Tabell 2.3 Vuxna bidragsmottagare efter ålder och kön 2004 Procent

Andel bidragsmottagare

Andel per 100 invånare

Ålder

Kvinnor

Män

Kvinnor

Män

1819

8

7

10

9

2024

20

19

11

10

2529

13

13

7

6

3039

23

21

5

4

4049

19

20

5

5

5059

10

13

2

3

6064

3

3

2

2

6574

2

3

1

1

75

2

1

1

1

Samtliga

100

100

4

4

Källa: Socialstyrelsen (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 11 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Bidragstagandet varierar betydligt i olika åldersgrupper i befolkningen. Det är vanligare att yngre personer har socialbidrag, jämfört med äldre, både bland kvinnor och män. Bland personer i åldern 1824 år fick ca 10 procent socialbidrag någon gång under 2004. Antal månader med socialbidrag Det är viktigt att särskilja det långvariga socialbidragstagandet från det tillfälliga bidragstagandet. Bakomliggande orsaker till långvarigt kontra kortvarigt socialbidragsberoende kan skilja sig markant. Tabell 2.4 Socialbidragshushåll efter antal månader med socialbidrag 2004

Hushållstyp

13

47

812

Antal månader i

medeltal

Ensamstående

42

22

36

5,6

kvinna med barn

Ensamstående

45

21

34

5,5

man med barn

Ensamstående

48

21

31

5,2

kvinna utan barn

Ensamstående

43

23

34

5,6

man utan barn

Samboende med

29

19

51

7,2

barn

Samboende utan

37

20

44

6,4

barn

Utrikes födda

30

20

50

8,0

hushåll

Svenskfödda

51

23

27

5,0

hushåll

Samtliga

42

22

36

5,7

bidragshushåll

Källa: Socialstyrelsen (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 Av tabell 2.4 framgår att en majoritet av hushållen har bidrag under relativt begränsade perioder av året. Av socialbidragshushållen får 42 procent bidrag under högst 3 månader under året och 22 procent hade bidrag under 47 månader och 36 procent hade bidrag under 8 månader eller längre. För samboende med respektive utan barn är det betydligt vanligare med bidrag under en längre period än 8 månader. Bidragsperiodernas längd varierar starkt mellan svenskfödda och utrikes födda hushåll, i genomsnitt 5 månader för svenskfödda jämfört med 8 månader för utrikes födda. Av tabell 2.4 framgår att utrikes födda hushåll är starkt överrepresenterade bland hushåll med långa bidragstider. Där framgår att 50 procent av de utrikes födda hushållen fick socialbidrag minst 8 månader under året, jämfört med 27 procent av de svenskfödda hushållen.

2.3

Förändringar av antal helårsekvivalenter 

19992004

Beskrivningen i detta avsnitt avser helårsekvivalenter. Syftet är dels att visa i vilken grad olika grupper bidragit till den totala minskningen av helårsekvivalenter, dels att visa hur socialbidragstagandet förändrats inom grupperna. Socialbidragsmottagandet under året beräknas för varje hushåll i termer av helårsekvivalenter. När redovisningen görs för individer har hushållets helårsekvivalent fördelats lika mellan makarna. Årlig förändring i antalet helårsekvivalenter Antalet helårsekvivalenter minskade årligen från 1999 till 2003, men i allt långsammare takt. År 2004 ökar dock antalet helårsekvivalenter för första gången sedan socialbidragsmålet sattes.

Diagram 2.4 Förändring i antal helårsekvivalenter jämfört

med närmast föregående år

19992004

Procent

6

4

2

0

-2

-4

-6

-8

-10

-12

-14

2000

2001

2002

2003

2004

Källa: IoF, SCB, Finansdepartementets beräkningar

Fram till 2002 minskade antalet helårsekvivalenter årligen i så gott som alla grupper, oavsett kön, ålder, hushållstyp eller härkomst. Under 2003 ökade helårsekvivalenterna jämfört med året innan i några av dessa grupper, medan de ökade i stort i sett alla grupper under 2004. Detta beror till stor del på den svaga utvecklingen på arbetsmarknaden. 12 Förändring 19992004

Färre helårsekvivalenter i alla grupper År 1999 svarade män för fler helårsekvivalenter än kvinnor, yngre för fler än äldre och utrikes födda för fler än födda i Sverige. Av tabell 2.5 framgår att personer födda utomlands svarade för 58 procent av antalet helårsekvivalenter. En jämförelse mellan olika hushållstyper visar att merparten av helårsekvivalenterna avser ensamstående män utan barn (32 procent) och samboende med barn (26 procent). Totala antalet helårsekvivalenter minskade från 115 400 till 88 000 mellan 1999 och 2004. Antalet minskade i alla grupper oavsett kön, ålder, typ av hushåll och födelseland. Den största delen av den totala minskningen beror på en minskning bland personer i åldern 3039 år, utrikes födda samt samboende med barn och ensamstående män utan barn. Bidragsmottagare i åldern 3039 år utgjorde exempelvis 28 procent av alla helårsekvivalenter 1999, och stod för 44 procent av den totala minskningen av antalet helårsekvivalenter fram till 2004. De grupper som svarade för den största delen av helårsekvivalenterna 1999 stod således också för den

största minskningen.

Till

exempel beror

64 procent av den

totala

minskningen i helårsekvivalenter på minskningen bland utrikes födda. Olika stor minskning inom grupperna Minskningen av antalet helårsekvivalenter 1999 2004 var totalt sett 24 procent, men varierar mellan olika grupper vilket framgår av tabell 2.5. För samboende med och utan barn är minskningen 37 respektive 31 procent, vilket är betydligt mer än för övriga typer av hushåll. För två av de utsatta grupperna ungdomar 2529 år och utrikes födda har nedgången 19992004 varit något större än genomsnittligt (29 respektive 26 procent). För ungdomar 2024 år är minskningen 24 procent och för ensamstående kvinnor med barn har nedgången varit betydligt mindre, 16 procent. Den generella bilden gäller ofta även när man ser på mer detaljerade undergrupper. Exempelvis är minskningen av helårsekvivalenter större bland yngre, för både kvinnor och män och oavsett ursprungsland. PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Tabell 2.5 Helårsekvivalenter 1999 och förändring till 2004 Antal och procent

Helårsekvivalenter 1999

Förändring 19992004

Antal

Andel av

Bidrag till

Förändring

samtliga

total

inom

förändring

gruppen

Kön

Kvinna

55 800

48

-47

-23

Man

59 100

52

-53

-24

Totalt

115 300

100

-100

-24

Ålder

2024 år

19 500

17

-17

-24

2529 år

15 500

13

-16

-29

3039 år

32 100

28

-44

-37

4049 år

27 600

24

-19

-19

5059 år

15 000

13

-1

-2

6064 år

4 800

4

-2

-11

Övriga

800

0

0

-

Totalt

115 300

100

-100

-24

Ursprungsland

Född i Sverige

48 300

42

-36

-20

Utrikes född

67 000

58

-64

-26

Totalt

115 300

100

-100

-24

Hushållstyp

Ensamstående

kvinna med barn

13 900

12

-8

-16

Ensamstående

kvinna utan barn

20 700

18

-12

-16

Ensamstående

man med barn

1 700

1

0

-5

Ensamstående

man utan barn

36 600

32

-26

-20

Samboende med

barn

30 200

26

-41

-37

Samboende utan

barn

12 200

11

-14

-31

Totalt

115 300

100

-100

-24

Anm. I tabellen saknas uppgift från tre kommuner1999 och två kommuner 2004. Antalet helårsekvivalenter i bortfallskommunerna uppskattas till totalt 114 och 80 respektive år. Källa: IoF, SCB, Finansdepartementets beräkningar Ibland framträder dock skillnader som döljs när endast en dimension beskrivs, vilket har visats i tidigare avstämningar av socialbidragsmålet. Till exempel är minskningen totalt sett något större bland män än bland kvinnor. Kvinnor uppvisar dock den största minskningen bland födda i Sverige och män den största minskningen bland de utrikes födda. 13 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Regionala skillnader Regionalt är det stora skillnader i hur antalet helårsekvivalenter förändrats. Antalet helårsekvivalenter har minskat i alla län utom Norrbottens län (se diagram 2.5). I övriga län har antalet minskat mellan 9 och 41 procent. Variationen inom länen är stor. Diagram 2.5 Relativ förändring i antal helårsekvivalenter mellan 1999 och 2004 Procent alla vuxna individer som ingick i beräkningen av helårsekvivalenter 1999 erhöll socialbidrag i en annan kommun 2004.

2.4

Vad har hänt mellan 2003 och 2004?

Detta avsnitt beskriver vilka faktorer som ligger bakom den ökning av socialbidragskostnader och helårsekvivalenter som skett mellan 2003 och 2004. Utvecklingen av totala kostnader för socialbidrag och antal helårsekvivalenter är nära sammankopplade. Helårsekvivalenterna avser dock endast åldersgruppen 2064 och introduktionsersättningen till flyktingar är inte medräknad. Mellan 2003 och 2004 har socialbidragskostnaden ökat med 4,6 procent och antalet helårsekvivalenter med 3,5 procent. I detta avsnitt analyseras vilken betydelse antal bidragstagare, bidragets storlek och bidragsperiodens längd har för förändringen av socialbidragskostnaden och helårsekvivalenterna. Detta ger också en förklaring till varför kostnader och helårsekvivalenter har förändrats olika mycket.

-17 till

4

(4)

-20 till -17

(4)

-22 till -20

(4)

-27 till -22

(4)

-41 till

-27

(5)

Källa: loF, SCB, Finansdepartementets beräkningar Helårsekvivalenterna har minskat i de flesta kommuner och i 28 kommuner har målet att halvera antalet helårsekvivalenter uppnåtts. I Stockholm har helårsekvivalenterna minskat med 20 procent, i Göteborg med 24 och i Malmö med 29 procent. Totalt sett varierar förändringen i kommunerna från en minskning med 86 procent till en mångdubbling. De största förändringarna sker i små kommuner med ett ganska lågt antal helårsekvivalenter 1999. En förändring av helårsekvivalenter i en kommun behöver inte betyda att bidragstagandet i egentlig mening förändrats lika mycket. Det kan också vara en följd av att socialbidragstagare flyttar mellan kommuner. Ungefär 7 procent av Socialbidragskostnader En ökning av kostnaden för socialbidrag kan delas upp i följande faktorer:

-

fler hushåll får bidrag

-

hushållen får bidrag under längre perioder

-

det utbetalade beloppet per hushåll och månad stiger

De totala kostnaderna för socialbidrag ökade med 4,6 procent under 2004. Detta förklaras huvudsakligen av högre bidragsbelopp per hushåll samt längre bidragsperioder, men inte av att antalet hushåll ökat. Antalet socialbidragshushåll ökade endast med 0,2 procent (ca 600 hushåll). Detta är en marginell ökning som endast förklarar 5 procent av den totala kostnadsökningen, vilket redovisas i tabell 2.6. De andra två faktorerna har däremot båda stor betydelse. Den genomsnittliga period som hushållen uppbär socialbidrag ökade med 1,8 procent under 2004, vilket utgör 40 procent av den totala kostnadsökningen. Den genom- 14 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 snittliga kostnaden per bidragshushåll ökade med 2,5 procent i genomsnitt, vilket utgör 55 procent av ökningen i totala kostnader. Tabell 2.6 Socialbidrag 2003 och 2004 2004 års priser

2004

2003

Relativ

Andel av

förändring

total för-

(%)

ändring (%)

Antal hushåll

229 494

228 932

0,2

5

Antal månader

med bidrag

5,7

5,6

1,8

40

Bidrag per månad

och hushåll

6 480

6 641

2,5

55

Utbetalt

socialbidrag, mnkr

8 687

8 308

4,6

100

Källa: IoF, SCB, Finansdepartementets beräkningar Antalet hushåll med socialbidrag I en rapport från Svenska kommunförbundet framkommer vissa indikationer på att socialbidragskostnaderna ökat på grund av att fler personer fått a-kassa eller sjukpenning indragen under 2004 och därigenom hamnat i socialbidragssystemet. I en enkät anger flera av de kommuner som ökar sina kostnader att orsaken är en striktare tolkning av reglerna inom de statliga trygghetssystemen. 11

Uppgifter från Försäkringskassan och Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) visar på ett ökat antal som får sin ersättning ifrågasatt eller indragen. En rapport från IAF visar att antalet arbetslösa vars rätt till arbetslöshetsersättning som ifrågasätts av arbetsförmedlingen uppgick till 6 852 under 2004, vilket var 50 procent fler än fjärde kvartalet 2003. En stor del av dessa ärenden ledde till någon form av beslut om sanktion. Exempelvis uppgick andelen

ärenden som ledde

till

sanktionsbeslut

till

68 procent

under första halvåret 2004.

Den

vanligaste

sanktionen

var

25 procents

ned- sättning av ersättningen under begränsad tid och det var mycket ovanligt med sanktionsbeslut som ledde till att ersättningen upphör helt. Enligt samma rapport är det relativt få personer som blir utförsäkrade, d.v.s. förbrukar en hel ersättningsperiod. Exempelvis uppgick antalet utförsäkrade till endast 726 personer under tredje kvartalet 2004, varav flertalet är över 54 år. 12

Uppgifter i årsredovisningen för 2004 från tidigare Riksförsäkringsverket (nuvarande Försäkringskassan) visar att under andra halvåret 2004 gjordes indragningar eller nedsättningar av sjukpenning i drygt 5 000 ärenden, vilket kan jämföras med andra halvåret 2003 då sådana beslut fattades i drygt 2 000 ärenden. 13

Dessa indikationer på striktare tillämpning av regelverket verkar emellertid inte vara en huvudförklaring till att socialbidragskostnaderna stiger 2004. Ett skäl kan vara att personer med indragen eller reducerad sjukpenning återgår till arbetet eller uppbär annan ersättning såsom arbetslöshetsersättning istället. Ett annat skäl kan vara att många lever i ett hushåll med andra inkomster och hushållet därför inte blir berättigat till socialbidrag. Däremot kan en striktare tillämpning av rätten till a-kassa eller sjukpenning påverkat möjligheten att få tillträde till försäkringarna och därigenom ökat socialbidragstagandet. Denna hypotes verkar emellertid inte heller vara en huvudförklaring till kostnadsökningen. Antalet hushåll med socialbidrag ökar mellan 2004 och 2003 till följd av att fler personer blivit kvar i socialbidragsberoende från föregående år. Tillskottet av nya socialbidragstagare minskade däremot under 2004 jämfört med 2003. Det visas i diagram 2.6. Merparten av alla socialbidragstagare, cirka 67 procent under 2004, utgörs av personer som uppbar bidrag även föregående år.

11 Kostnaderna för försörjningsstödet, PM 2004-10-15, Svenska kommunförbundet.

12

Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen, kvartalsrapport 1, 2005. Den vanligaste orsaken till ifrågasättandet var att den arbetssökande inte har sökt ett anvisat lämpigt arbete eller avvisat erbjudande om lämpligt arbete. En förklaring till att antalet utförsäkrade är så få är att arbetsförmedlingen ökar riktade programinsatser mot ersättningstagare som närmar sig slutet av en ersättningsperiod.

13

Riksförsäkringsverkets årsredovisning 2004.

15 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Diagram 2.6 Antal kvarvarande respektive nytillkomna socialbidragstagare per år från 1999 till 2004 Antal

5 000

0

-5 000

-10 000

-15 000

-20 000

Nya, hade ej socialbidrag

-25 000

föregående år

Kvar från föregående år

-30 000

2001

2002

2003

2004

Källa: IoF, SCB, Finansdepartementets beräkningar

Längre perioder med bidrag Att perioderna med socialbidrag blev längre under 2004 förklarar totalt 40 procent av kostnadsökningen. De åldersgrupper som ökade sin bidragstid mest under 2004 är personer över 65 år samt mycket unga personer, 17 år eller yngre. Båda grupperna är dock små, och påverkar inte den totala bidragstidens längd i någon större omfattning. Tabell 2.7 Genomsnittlig bidragstid 2004 samt förändring mellan 2003 och 2004 efter ålder Bidragstid (månader), antal, förändring (%)

Bidragstid

Långvarigt socialbidrag

Genomsnitt

Förändring

Antal

Förändring

2004 (mån)

03-04 (%)

03-04 (%)

Ålder (år)

0-17

4,2

7,9

18-19

4,7

-1,1

6692

18,2

20-24

5,2

1,6

11902

20,5

25-29

5,6

0,5

9618

11,9

30-39

6,0

1,5

20016

6,7

40-49

6,2

1,9

19869

8,4

50-59

6,5

1,9

13275

9,7

60-64

7,3

-2,0

4660

-0,3

65-74

4,0

15,5

1364

2,6

75-

2,0

1,0

206

0,0

Totalt

5,7

2,2

87602

10,2

Anm. Ålder avser personen som registrets som ansökande i hushållet. Med långvarigt socialbidragstagande avses individer eller hushåll som uppburit bidrag minst 10 månader under året. Källa: Socialstyrelsen (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 Det är främst det långvariga socialbidragstagandet som ökat under 2004, framförallt för yngre personer 18-29 år. 14 Det framgår av tabell 2.7. En möjlig förklaring till de längre bidragstiderna kan vara en försämrad arbetsmarknad under 2004. En utförligare beskrivning av kopplingen mellan sysselsättning, arbetslöshet och socialbidragsutvecklingen återfinns i avsnitt 3.1. Kostnaden per hushåll ökar Det kan finnas åtminstone fyra skäl till att socialbidragskostnaden per hushåll och månad ökar: Större hushåll, beslut om högre bidragsnivåer, förändrad biståndsprövning och övriga inkomstkällor minskar. Om fler samboende hushåll uppbär socialbidrag så ökar det genomsnittliga bidraget per hushåll. Likaså kan kostnaden per hushåll stiga om antalet barn ökar bland socialbidragshushållen. Kostnadsökningen under 2004 förklaras emellertid inte av större hushållsstorlek bland socialbidragstagarna eller av fler barn bland socialbidragshushållen. Andelen samboende hushåll utgjorde 17,8 procent såväl 2004 som 2003. Det framgår av tabell 2.8. I det genomsnittliga socialbidragshushållet bodde ca 0,6 barn år 2004, vilket var 1 procent lägre än föregående år. 15

Tabell 2.8 Genomsnittligt antal personer i hushåll med socialbidrag 2003 och 2004 Antal personer

Antal 2004

Andel 2004 (%)

Andel 2003 (%)

Ensamstående

187 914

81,9

81,8

Samboende

40 836

17,8

17,8

Övriga

744

0,3

0,4

Totalt

229 494

100,0

100,0

Källa: Socialstyrelsen (2005), Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004, Finansdepartementets beräkningar Ett annat viktigt skäl till att socialbidragskostnaderna per hushåll stiger kan vara ändrade regler för vilka bidragsnivåer som anses vara en skälig levnadsstandard. Reglerna för detta finns utförligare beskrivet i avsnitt 1.1 och i underbilagan.

14

Med långvarigt socialbidragstagande avses individer eller hushåll som uppburit bidrag minst 10 månader under året.

15

Uppgiften är beräknad utifrån socialbidragsregistret (SCB).

16 I en beräkning nedan uppskattas hur förändringen av riksnormen för socialbidraget har påverkat kostnaden per hushåll. I diagram 2.8 redovisas skillnaden i genomsnittligt socialbidragsbelopp per månad om 2003 års riksnorm tillämpas på 2004 års socialbidragstagare. I övrigt avser beräkningarna de regler och förhållanden som gäller 2004. Hushållens genomsnittliga socialbidragsbelopp per månad skulle ha varit ca 1,8 procent lägre om riksnormen för år 2004 hade legat på samma nivå som på år 2003. Av diagram 2.7 framgår att alla hushållstyper bortsett från samboende utan barn skulle ha fått lägre belopp om 2003 års riksnorm hade tillämpats. Skillnaden mellan olika hushållstyper förklaras av att de har olika sammansättning av konsumtionen. Diagram 2.7 Genomsnittligt effekt på socialbidragsbelopp per månad 2004 av att behålla 2003 års riksnorm Procent, 2004 års pris Totalt Sambo m barn Sambo u barn Ensam kvinna m barn Ensam kvinna u barn Ensam man m barn Ensam man u barn

-4 -3 -2 -1 0 1 2 Källa: HEK, SCB, Finansdepartementets beräkningar Förändrad bidragsbedömning kan också vara en förklaring till ändrade socialbidragskostnader. Om kostnaden per hushåll ökat under 2004 till följd av en förändrad biståndsbedömning finns emellertid inte utvärderat. Däremot framkommer i en enkät att kommunerna själva ser biståndsbedömningen som mycket betydelsefull för kostnadsutvecklingen. 16 I de kommuner där kostnaderna förväntas sjunka anges bland annat ett förändrat arbetssätt, bättre myndighetssamarbete med Försäkringskassan och arbetsförmedlingen samt stramare riktlinjer för rätten till socialbidrag som de viktigaste skälen. Ytterligare ett skäl till att kostnaden per hushåll och månad ökar kan vara en minskning av övriga inkomstkällor eller begränsningar i

16 Kostnaderna för försörjningsstödet, PM 2004-10-15, Svenska kommunförbundet. PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 åtkomsten eller berättigandet av andra inkomstkällor. De allra flesta som uppbär socialbidrag har andra inkomster eller försörjningskällor. Det kan vara förvärvsinkomst, arbetslöshetsersättning, sjukpenning, bostadsbidrag eller andra bidrag. Exempelvis hade 64 procent av socialbidragstagarna inkomst av arbete under 2002. 17

Förändringar i antal helårsekvivalenter 2003-2004

Antalet helårsekvivalenter ökade med 3,5 procent mellan 2003 och 2004. I tabell 2.9 redovisas denna förändring samt de faktorer som bestämmer förändringens storlek. Det huvudsakliga skälet till att inte antalet helårsekvivalenter ökat lika mycket som de totala kostnaderna beror på skillnaden i definition mellan begreppen. En skillnad är att helårsekvivalenterna endast avser hushåll där registerledaren är 2064 år och att introduktionsersättningen till flyktingar inte är medräknad. En annan viktig skillnad är att begreppet helårsekvivalent är definierat så att förändringar i riksnormen eller övrig ersättning till hushållen (årsnormen) inte ska påverka antalet. Tabell 2.9 Helårsekvivalenter 2003 och 2004 2004 års priser

2004

2003

Relativ

förändring

(%)

Antal hushåll

272 495

268 003

1,7

Antal månader med bidrag

5,67

5,59

1,3

Bidrag per månad och

hushåll, kr

6 196

5 973

3,7

Årsnorm, kr 1

108 804

105 418

3,2

Antal helårsekvivalenter 2

87 920

84 928

3,5

1

Årsnormen beräknas av SCB, se underbilaga.

2

I tabellen saknas uppgift från tre kommuner1999 och två kommuner 2004. Det medför en avvikelse mot officiell statistik över antal helårsekvivalenter. Antalet helårsekvivalenter i bortfallskommunerna uppskattas till 114 respektive 80.

Källa: IoF, SCB, Finansdepartementets beräkningar Mellan 2003 och 2004 ökar samtliga delkomponenter mer mätt i termer av helårsekvivalenter än i totala kostnader detta trots att de totala kostnaderna ökat mer, 4,6 procent, än antalet helårsekvivalenter, 3,5 procent.

17 Prop. 2004/05:1, bilaga 3. 17 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Det förklaras av förändringar i årsnormen som inte påverkar antalet helårsekvivalenter. 18 De totala kostnaderna påverkas däremot av utvecklingen av årsnormen, vilket redovisas i diagram 2.7 tidigare i detta avsnitt. Ökningen i antal helårsekvivalenter kan beräknas som summan av den relativa förändringen i antal vuxna bidragsmottagare, antal månader med bidrag, bidrag per månad och hushåll, reducerat med årsnormens relativa förändring, alltså 1,7+1,3+3,7-3,2=3,5.

Under 2004 ökade årsnormen med 3,2 procent, vilket nästan motsvarar ökningen av socialbidrag per hushåll och månad. Man kan således konstatera att ökningen i helårsekvivalenter därför huvudsakligen beror på att fler hushåll får socialbidrag och att de får det längre tid. Antalet socialbidragshushåll ökade 1,7 procent under 2004 om endast hushåll med registerledaren i åldern 20-64 år medräknas. Det framgår av tabell 2.9. Om alla åldrar tas med i beräkningen var ökningen lägre, bara 0,2 procent. Skillnaden förklaras av att antalet personer över 65 år minskat sitt socialbidragstagande kraftigt under 2004. 19

I tabell 2.10 visas hur olika grupper bidragit till ökningen i antal helårsekvivalenter under 2004. Bland antalet helårsekvivalenter har kvinnor ökat mer än män, yngre mer än äldre, svenskfödda mer än utlandsfödda samt samboende med barn mer än andra typer av hushåll. Att ökningen är större bland de yngre bekräftar bilden som redovisats tidigare i avsnittet, med fler yngre bland dem som ökat sitt långvariga socialbidragstagande under 2004. En trolig förklaring är minskad sysselsättning och ökad arbetslöshet i gruppen.

18

Skälet är att helårsekvivalenter mäts i termer av utbetalat belopp i förhållande till det maximala belopp som beviljats för respektive typ av hushåll, se vidare underbilagan. Det enda sätt på vilket en höjning av årsnormen kan påverka antalet helårsekvivalenter är genom att fler hushåll på marginalen blir berättigade till socialbidrag.

19

Ett skäl kan vara införandet av äldreförsörjningsstödet (ÄFS) den

1

januari 2003, vilket garanterar personer bosatta i Sverige, från och med den månad då de fyller 65 år, en viss lägsta levnadsnivå. Stödet är främst riktat till personer som inte uppnår kravet om 40 års bosättningstid i Sverige för att få full garantipension. Införandet av ÄFS påverkar i stort inte möjligheterna att nå socialbidragsmålet eftersom det avser personer över 65 år, medan socialbidragsmålet omfattar personer mellan 

2064 år. Undantaget är gifta/samboende hushåll varav en maka/make är berättigad till ÄFS och den andra maken är under 65 år. Tabell 2.10 Helårsekvivalenter 2004 och förändring mellan 2003 och 2004 Antal och procent

Helårsekvivalenter 2004

Förändring 20032004

Antal

Andel av

Bidrag till

Förändring

samtliga

total

inom

förändring

gruppen

Kön

Kvinna

42 921

49

61

4,4

Man

44 994

51

39

2,7

Totalt 1

87 915

100

100

3,5

Ålder

2024 år

14 843

17

35

7,5

2529 år

11 047

13

11

3,1

3039 år

20 139

23

6

0,9

4049 år

22 477

26

24

3,3

5059 år

14 712

17

25

5,4

6064 år

4 290

5

-2

-1,3

Övriga

407

0

1

6,7

Totalt 1

87 915

100

100

3,5

Ursprungsland

Född i Sverige

38 432

44

60

4,9

Utrikes född

49 483

56

40

2,5

Totalt 1

87 915

100

100

3,5

Hushållstyp

Ensamstående

kvinna med barn

11 695

13

11

2,8

Ensamstående

kvinna utan barn

17 462

20

30

5,5

Ensamstående

man med barn

1 791

2

2

3,5

Ensamstående

man utan barn

29 477

34

18

1,8

Samboende med

barn

19 071

22

33

5,4

Samboende utan

barn

8 419

10

7

2,4

Totalt 1

87 915

100

-100

3,5

1 I tabellen saknas uppgift från tre kommuner1999 och två kommuner 2004. Det medför en avvikelse mot officiell statistik över antal helårsekvivalenter. Antalet helårsekvivalenter i bortfallskommunerna uppskattas till 114 respektive 80. Källa: IoF, SCB, Finansdepartementets beräkningar Vad förklarar ökade kostnader och ökade helårsekvivalenter 2004 Under 2004 ökar såväl antalet helårsekvivalenter som de totala kostnaderna för socialbidrag för första gången sedan 1997. Mellan 2003 och 2004 ökade kostnaderna med 4,6 procent och antalet helårsekvivalenter med 3,5 procent. Skälet är inte att antalet hushåll ökar, eftersom detta bara förklarar en marginell del av ökningen i 18 kostnader. Den huvudsakliga förklaringen är att de genomsnittliga bidragstiderna och bidragsbeloppen ökat dessa två faktorer förklarar 95 procent av kostnadsökningen mellan 2003 och 2004. Av ökningen på 2,5 procent av kostnaderna per hushåll och månad beror merparten, ca 1,8 procentenheter, på höjningen av riksnormen under 2004. I försörjningsstödets två delar fastställer regeringen riksnormen medan kommunen fastställer ersättning för ett antal andra behovsposter. Resterande del av ökningen av de totala kostnaderna beror på längre perioder med socialbidrag. Bland annat ökar det långvariga socialbidragstagandet och en grupp som ökat mer än genomsnittet är de unga, vars sysselsättning minskat och arbetslöshet stigit under 2004. En hypotes som förs fram är att socialbidragskostnaderna stiger på grund av att allt fler personer får sin arbetslöshetsersättning eller sjukersättning ifrågasatt eller indragen helt eller delvis. Detta verkar emellertid inte vara en förklaring till ökningen av socialbidragskostnaderna under 2004. Dels är det totala antalet personer som påverkas begränsat, dels är det också troligt att eget arbete eller andra försörjningskällor träder in när en person exempelvis förlorar sjukersättningen. Dessutom har hushållen ofta andra inkomstkällor via makan eller maken vilket medför att hushållet inte blir berättigat till socialbidrag. Statistiken visar också att antalet nytillkomna personer i socialbidragssystemet minskat under 2004 jämfört med 2003. Istället är det personer som uppburit ersättning tidigare som ökat under 2004. Helårsekvivalenterna ökade med 3,5 procent under 2004, vilket är något mindre än ökningen av de totala kostnaderna på 4,6 procent. Skillnaden förklaras av olika definitioner av begreppen. Huvudförklaringen till den skilda utvecklingen står att finna i riksnormen och övriga behovsposter. Helårsekvivalenterna är definierade så att riksnormen och övrig ersättning till hushållen inte ska påverka antalet. Den totala kostnadsutvecklingen påverkas däremot. Under 2004 ökade riksnormen och övriga behovsposter med 3,2 procent, vilket är nästan motsvarande vad hushållens genomsnittliga belopp per månad har ökat med. Man kan således konstatera att ökningen i helårsekvivalenter därför i princip PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 enbart beror på att fler hushåll får socialbidrag och att de får det längre tid. 3 Förutsättningar att nå målen Utvecklingen på arbetsmarknaden är avgörande för socialbidragsberoendet, men även förändringar i befolkningsstrukturen och i skatte- och bidragssystemen har stor betydelse. 20 I detta kapitel diskuteras utvecklingen på arbetsmarknaden och inom andra bidragssystem och hur detta relaterar till socialbidragsutvecklingen. Vidare görs en framskrivning av antalet helårsekvivalenter fram till 2008.

3.1

Arbetsmarknad, befolkningsförändringar och socialbidrag

Det finns en tydlig samvariation mellan sysselsättningsutvecklingen och utvecklingen av antalet socialbidragshushåll, se diagram 3.1. 21 Sysselsättningsgraden, enligt den definition som gäller för sysselsättningsmålet, sjönk från 86,4 till 77,2 procent mellan 1990 och 2004. Då sysselsättningen ökar minskar i allmänhet socialbidragstagandet och vice versa.

Diagram 3.1 Sysselsättning och socialbidrag 1976-2004

Sysselsatta, 1000-tal

Bidragshushåll, 1000-tal

4 400

450

4 300

400

4 200

350

4 100

300

250

4 000

200

3 900

150

3 800

100

Sysselsatta, 20-64 år

3 700

Bidragshushåll

50

3 600

0

76

78

80

82

84

86

88

90

92

94

96

98

00

02

04

Källa: Socialstyrelsen, SCB:s arbetskraftsundersökningar (AKU)

20

SOU 2000:40: Välfärd och försörjning .

21

Antalet socialbidragshushåll i diagrammet avgränsas inte till åldersintervallet 

2064 år på samma sätt som helårsekvivalenterna. Det innebär att en del av minskningen 20022003 påverkas av införandet av äldreförsörjningsstödet 2003. 19 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Under 2002 och 2003 minskade dock antalet socialbidragshushåll, liksom antalet helårsekvivalenter, trots en stagnerande eller fallande sysselsättning. De allmänna trygghetssystemen bygger på inkomstbortfallsprincipen. För att ha rätt till dessa försäkringar krävs därför att man arbetat en tid. Detta innebär att grupper som inte etablerat sig på arbetsmarknaden ofta är hänvisade till socialbidrag för att klara sin försörjning. Sysselsättningsläget för dessa grupper är därför av särskilt intresse då man studerar socialbidragens utveckling. Den lägre sysselsättningsgraden för yngre och utrikesfödda visar att det blivit svårare för dessa grupper att komma in på arbetsmarknaden, se diagram 3.2. 22

Diagram 3.2 Sysselsättningsgrad i olika grupper

Andel %

Andel %

100

12

90

80

10

70

8

60

50

6

40

20-64 år

4

30

20-24 år

20

Utrikes födda 20-64 år

2

Utrikes födda 20-24 år

10

Andel bidragshushåll (Högerskala)

0

0

83 84

85 86 87 88

89 90 91

92 93 94 95

96 97 98

99 00 01 02

03 04

Källa: Socialstyrelsen, SCB:s arbetskraftsundersökningar (AKU)

För ungdomarna föll sysselsättningsgraden från 79,7 till 57,4 procent mellan 1990 och 2004, dvs. med 22,3 procentenheter. Den lägre sysselsättningsgraden för ungdomar förklaras delvis av att betydligt fler studerar idag. Bland utrikes födda personer i åldern 2064 år utvecklades sysselsättningsgraden på ungefär samma sätt som för ungdomar 20-24 år. Utvecklingen för utrikes födda ungdomar 2024 år har dock varit betydligt mer dramatisk. När läget på arbetsmarknaden började förbättras 1997 ökade sysselsättningen för ungdomar och utrikes födda snabbare än för genomsnittet, i synnerhet för utrikes födda ungdomar 2024 år. Detta återspeglades också i ett minskat socialbidragstagande. Sedan 2001 då det allmänna läget på arbetsmarknaden åter började försämras har utvecklingen varit mindre gynnsam för dessa grupper. För såväl ungdomar 2024 år som för utrikes födda personer 2064 år minskade sysselsättningsgraden mellan 2001 och 2004 snabbare än för genomsnittet. Speciellt oroväckande i detta sammanhang är nedgången för utrikes födda 2024 år, där sysselsättningsgraden minskat med nästan 12 procentenheter mellan 2001 och 2004.

3.2

Övriga välfärdssystem

Det mål regeringen ställt upp om en halvering av antalet socialbidragsberoende ska uppnås genom att individens möjligheter till reguljär sysselsättning stärks. En övervältring av kostnader mellan olika offentliga trygghetssystem är ingen lösning vare sig ur individens eller ur samhällets synvinkel. Det är därför angeläget att se på beroendet av olika välfärdssystem i ett och samma sammanhang. I diagram 3.3 redovisas utveckling och omfattning av det totala antalet helårsekvivalenter uppdelat på sjukpenning, förtidspension, arbetslöshet, arbetsmarknadsåtgärder och socialbidrag. 23 Sedan början av 1970-talet har bidragsberoendet ökat trendmässigt. Ökningen var särskilt stark under 1990-talet första hälft. Därefter föll antalet svagt fram till 2001, varefter det åter började öka. Samtidigt har det skett betydande förskjutningar mellan olika bidragssystem. Under de senaste åren har sjukpenning minskat medan aktivitets- och sjukersättning, liksom arbetslöshet och arbetsmarknadsåtgärder, har ökat. Minskningen i sjukpenningen förklaras delvis av att arbetsgivarperioden förlängdes från 14 till 21 dagar i juli 2003 i kombination med övriga åtgärder som vidtagits för att minska behovet av sjukpenning.

22 Sysselsättningsgraden enligt målet definieras som andelen reguljärt sysselsatta i åldersgruppen 2064 år. Denna definition exkluderar sysselsatta i vissa arbetsmarknadspolitiska program. Då data för de arbetsmarknadspolitiska programmen ej särredovisas för undergrupper, räknas dock sysselsättningsgraden i detta avsnitt inklusive dessa program. Uppgifterna är ej justerade för omläggningen av AKU 2005.

23 Statistiska Centralbyrån (SCB) gör på uppdrag av regeringen en årlig redovisning av antalet personer (2064 år) som försörjs genom sociala ersättningar och bidrag, där varje ersättningssystem mäts i helårsekvivalenter. Beräkningen av sjukpenning, förtidspension och ersättning vid arbetslöshet skiljer sig från beräkningen av socialbidrag genom att dessa ersättningar inte inkluderar bidragets storlek, utan enbart antal personer och bidragsperiodens längd. 20 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Diagram 3.3 Antal helårsekvivalenter i olika ersättningssystem 19702004

Antal helårsekvivalenter, tusental

1 600

1 400

Socialbidrag

Arbetsmarknadsåtgärder

1 200

Arbetslöshet

Aktivitets- och sjukersättning

1 000

Sjukpenning

800

600

400

200

0

70

72

74

76

78

80

82

84

86

88

90

92

94

96

98

00

02

04

Anm. I arbetsmarknadsåtgärder ingår generationsväxlingsersättning. Källa: SCB och

Socialförsäkringsutredningen.

Av diagram 3.3 framgår också att socialbidragen utgör en relativt liten del av det totala beroendet av olika offentliga ersättningar. Relativt små förskjutningar och flöden från övriga välfärdssystem kan därför ha betydande effekter på socialbidragsberoendet över tiden. Det finns dock inget som tyder på att detta har påverkat utvecklingen av socialbidragsberoendet på något betydande sätt mellan 2003 och 2004, vilket också framgår av avsnitt 2.4. 2008. Orsaken är främst den negativa sysselsättningsutvecklingen de senaste åren, i synnerhet för utrikes födda och ungdomar 20-24 år, som ofta saknar rätt till ersättning från arbetslöshets- och socialförsäkringarna. Diagram 3.4 Framskrivning av antalet helårsekvivalenter vid olika antaganden om sysselsättningsgrad Antal helårsekvivalenter

160 000

140 000

120 000

100 000

80 000

60 000

40 000

Syssels.grad enl prognos o kalkyl

Sysselsättningsgrad, 80 %

20 000

Socialbidragsmålet

0

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

01

02

03

04

05

06

07

08

Källa: SCB, Finansdepartementets beräkningar

Utvecklingen hittills under 2005 tyder dock på att kostnaderna åter minskar trots det kärva läget på arbetsmarknaden. Under första halvåret 2005 minskade kostnaderna för socialbidrag och introduktionsersättning med nära 2 procent jämfört med samma period 2004 räknat i fast pris. 25 I diagram 3.5 redovisas utvecklingen av de totala socialbidragskostnaderna fr.o.m. första

3.3

Framtida utveckling av socialbidragen kvartalet 2003, som var den lägsta kvartals-

Regeringens mål om ett halverat socialbidrags-

noteringen sedan målet infördes. 26 Under de

följande fyra kvartalen försämrades utvecklingen

tagande uppnåddes inte under 2004. Istället

successivt,

och

kostnaderna

ökade

med

ökade beroendet av socialbidrag under 2004 för

8 procent

första

kvartalet 2004

jämfört

med

första gången

sedan 1997. I diagram 3.4

samma kvartal föregående år. Där efter sjönk

redovisas hur antalet helårsekvivalenter förväntas

ökningstakten och kostnaderna började åter

utvecklas vid två olika antaganden om

minska under första kvartalet 2005. Det är dock

sysselsättningen. I det ena scenariot utvecklas

osäkert hur kostnaderna fortsätter att utvecklas

sysselsättningen i enlighet med Finans-

under 2005. Mycket tyder dock på att

departementets prognos till 2006 och de följande

utvecklingen blir positivare än under 2004.

kalkylåren till 2008. 24 I det andra scenariot

I takt med att läget på arbetsmarknaden

uppnås 80 procents sysselsättningsgrad 2008 i

förväntas bli bättre är det sannolikt att

enlighet med regeringens sysselsättningsmål.

socialbidragsberoendet kommer

fortsätta

att

Under förutsättning att samma statistiska

minska fram till 2008, men inte i tillräckligt hög

samband som tidigare gäller mellan social-

grad för att socialbidragsmålet skall nås.

bidragstagande

och

sysselsättning,

kommer

socialbidragsmålets nivå inte att nås i

prognosalternativet

under perioden

fram till

24 Prop. 2005/06:1 Bilaga 2 Svensk ekonomi . För en beskrivning av

25

Socialstyrelsen (2005): Ekonomiskt bistånd kvartal 12, 2005.

prognosmodellen, se underbilagan.

26

Dessa siffror påverkas av införandet av äldreförsörjningsstödet 2003. 21 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Diagram 3.5 Utveckling av socialbidragskostnaderna jämfört

med samma kvartal föregående år 2003:1-2005:2

procent

10

8

6

4

2

0

-2

-4

-6

-8

-10

-12

03:1

03:2

03:3

03:4

04:1

04:2

04:3

04:4

05:1

05:2 Källa: Socialstyrelsen I alternativkalkylen där det antas att 80 procents sysselsättningsgrad uppnås 2008 kommer man dock mycket nära socialbidragsmålet. En hög sysselsättningsgrad är således en förutsättning för att socialbidragsmålet skall nås, givet dagens regler och tillämpning.

4

Fortsatt inriktning på arbetet med att halvera socialbidragsberoendet

Inriktningen på arbetet med att bryta socialbidragsberoendet ligger fast. Hög sysselsättning och låg arbetslöshet är grunden för rättvisa och välfärd. Socialbidragstagandet ska minska genom att alla individer i arbetsför ålder ges möjlighet till arbete och egen försörjning. Insatser för personer som står långt från arbetsmarknaden är prioriterade och åtgärderna ska utgå från ett helhetsperspektiv på de offentliga stödsystemen. Ett omfattande bidragsberoende, av socialbidrag likväl som av andra offentliga ersättningar, innebär för många stora begränsningar i möjligheterna att påverka sin egen livssituation. Människors beroende av offentliga bidrag ska minska genom att individens möjligheter och förutsättningar till egen försörjning stärks. De åtgärder som genomförts har inte varit tillräckliga för att minska arbetslösheten, öka sysselsättningen och därmed minska bidragsberoendet. Med början den 1 januari 2006 genomförs en tvåårig satsning på ett sysselsättningspaket för fler jobb i näringslivet, ett kvalitetslyft i offentlig sektor, jobb åt högskoleutbildade, arbete åt ungdomar och förbättrad matchning och enhetlig kontroll. Syftet är att höja såväl utbud som efterfrågan på arbetskraft och förbättra matchningen på arbetsmarknaden. Genom detta kommer personer, som under en längre tid stått utanför den reguljära arbetsmarknaden bl.a. socialbidragstagare, att ges ökade möjligheter att få fotfäste på arbetsmarknaden och därmed minska sitt beroende av offentliga ersättningar. Sysselsättningspaketet kombineras bl.a. med en ny samlad strategi mot ohälsan, med åtgärder för att underlätta integrationen på arbetsmarknaden för utrikes födda samt en utredning med uppdrag att föreslå åtgärder för att underlätta övergången från socialbidrag till arbete.

4.1

Vidtagna och planerade åtgärder

Regeringen har tidigare redovisat vilka åtgärder som vidtagits för att minska socialbidragsberoendet. Det övergripande målet för den ekonomiska politiken ligger fast. Sunda offentliga finanser är en förutsättning för uthållig tillväxt och stabil välfärd. Genom överskott i goda tider förhindras nedskärningar i sämre tider, när välfärden behövs som mest. Sunda offentliga finanser är också en rättvisefråga mot kommande generationer. Barnfamiljernas ekonomi har stärkts och skattesänkningar riktade framförallt mot låg- och medelinkomsttagare har genomförts. Marginaleffekterna 27 har successivt minskat under senare delen av 1990-talet, bland annat som en följd av reformer i skatte- och bidragssystemen. Införandet av maxtaxa och kompensationen för egenavgifterna har varit viktiga steg i detta reformarbete. I en bilaga till Långtidsutredningen 2003/04 gjordes en omfattande analys och kartläggning av ekonomiska drivkrafter för arbete. 28 Där framgick att de genomsnittliga marginaleffekterna har minskat under perioden 19972003. För att ytterligare motverka marginaleffekter föreslår nu regeringen att det sista steget i kompensation för den allmänna pensionsavgiften genomförs.

27

Med marginaleffekter avses den del av en inkomstökning som går bort i skatt, minskade bidrag och höjda avgifter.

28

SOU 2004:2: Vem tjänar på att arbeta? Bilaga 14 till LU 2003/04.

22 Omfattande satsningar har genomförts och kommer att genomföras för barn i ekonomiskt utsatta familjer. I oktober 2005 höjs barnbidraget och flerbarnstillägget med 100 kronor. Utöver detta införs ett flerbarnstillägg på 100 kronor redan från andra barnet och flerbarnstillägget för det tredje barnet höjs med 100 kronor. Det innebär 300 kronor i månaden för en tvåbarnsfamilj och 500 kronor i månaden för en trebarnsfamilj. Under 2006 höjs underhållsstödet och bostadsbidraget till barnfamiljer. Dessutom införs ett nytt barntillägg inom studiemedelssystemet. Den 1 juli 2006 höjs taket i föräldrapenningen, från 7,5 till 10 basbelopp. Samtidigt höjs ersättningen i de så kallade lägstanivådagarna. Trots den starka tillväxten har inte sysselsättningen ökat. De åtgärder som föreslogs i 2005 års vårproposition kompletteras därför nu med ytterligare åtgärder som syftar till att stimulera utbudet av och efterfrågan på arbetskraft. Det sysselsättningsstöd till kommuner och landsting som infördes 2005 ligger kvar för att ytterligare stärka kvaliteten och möjligheterna till anställningar . Missbruk av olika slag är en orsak till att människor inte får fotfäste på arbetsmarknaden. För att kommunernas insatser på missbruksområdet ska intensifieras tillfördes missbrukarvården ytterligare resurser fr.o.m. 2005. Ett antal åtgärder har vidtagits för att stärka invandrares ställning i samhället. En ny diskrimineringslagstiftning har tagits fram och en satsning på antidiskrimineringsbyråer har genomförts. Satsningar har gjorts på kompletteringsutbildning och validering av utländsk yrkeskompetens. Arbetsmarknadsverket ska ges ett tydligare ansvar för tidiga arbetslivsinriktade aktiviteter för nyanlända invandrare. Det ska vara möjligt att kombinera utbildningen i svenska med sådana aktiviteter eller arbete. Arbetsförmedlingarnas arbete med prova-på- platser ska komma fler utrikes födda till del. Även fortsättningsvis avsätts särskilda medel för arbetsplatsintroduktion för att stärka ställningen på arbetsmarknaden för utrikes födda. Regeringen avser att återkomma under våren 2006 med en samlad strategi för att ytterligare stärka integrationspolitiken. Inom rehabiliteringsområdet kommer formerna för samverkan och samordning att förändras i syfte att underlätta för människor att PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 komma tillbaka till arbetslivet. Sedan den 1 januari 2004 är finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet möjlig. Samordningen kan ske på frivillig basis mellan en försäkringskassa, ett landsting, en länsarbetsnämnd samt en eller flera kommuner. Syftet är att uppnå en effektiv samordning av resurser för de olika rehabiliteringsaktörerna, där målgruppen utgörs av människor som är i behov av samordnade insatser för att återfå eller förbättra arbetsförmågan. Regeringen har givit Arbetsmarknadsverket, Riksförsäkringsverket och Socialstyrelsen i uppdrag att utforma ett sektorsövergripande system för uppföljning av resultaten av samverkan och finansiell samordning inom rehabiliteringsområdet. En viktig fråga för uppföljningen på lokal och nationell nivå, blir att belysa om berörda individer förbättrat förmågan till självförsörjning efter genomförda åtgärder. Statskontoret har regeringens uppdrag att svara för den nationella uppföljningen och utvärderingen av finansiell samordning. Vidare har regeringen tillsatt två utredningar av central betydelse för svaga grupper på arbetsmarknaden. För det första arbetar en utredning med uppdraget att se över socialförsäkringarna, bland annat i syfte att de bättre ska bidra till att förebygga ohälsa och att medverka till en snabbare återgång till arbete (dir. S2004:08). Utredningen kommer att redovisa sitt uppdrag i december 2006. För det andra har en utredning tillsatts med uppdrag att föreslå åtgärder som underlättar övergången från socialbidrag till arbete (dir S2005:01). Några viktiga frågeställningar är hur samhällets insatser kan förbättras för att höja den enskildes kompetens, hur de ekonomiska drivkrafterna att arbeta kan stärkas samt hur ansvarsfördelningen mellan stat och kommun kan förtydligas och förbättras. Utredningen kommer att redovisa sina förslag i november 2006. 23 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Underbilaga Datamaterial Totalräknad inkomst- och förmögenhetsstatistik (IoF). IoF är en årlig undersökning som omfattar hela Sveriges befolkning. Statistiken baseras på registeruppgifter från Riksskatteverket och andra myndigheter.

Hushållens ekonomi (HEK). HEK är en urvalsundersökning som genomförs varje år. Syftet är att kartlägga den disponibla inkomstens storlek och fördelning bland hushållen samt belysa inkomststruktur. Datainsamlingen sker dels via en intervju och dels via insamling av uppgifter från administrativa register.

Longitudinell individdatabas (LINDA) . Databasen består av ett urval om cirka 3,5 procent av den svenska befolkningen. Till dessa urvalsindivider har eventuella hushållsmedlemmar adderats. Totalt omfattar urvalet därför närmare 800 000 individer. De individer som ingår i urvalet följs upp på en årlig basis varvid data samlas in och infogas i databasen. Även information för förfluten tid samlas in. Databasen har alltså en så kallad longitudinell struktur där de ingående individerna kan observeras vid upprepade tillfällen. För närvarande finns information för åren 

1960-2003.

 Urvalsindivider som av någon anledning försvinner från databasen ett år, t.ex. genom dödsfall eller emigration, ersätts med nya individer på ett sätt som säkerställer databasens representativitet gentemot den svenska befolkningen det givna året. LINDA ger med sitt stora urval och panel en mycket hög statistisk säkerhet. HEK bedöms ge för osäkra skattningar vid indelning i regioner.

Då LINDA endast baseras på registeruppgifter är hushållsbegreppet av sämre kvalitet än i HEK, där registerinformationen kompletteras med enkätinformation om faktiska familjeförhållanden. Beräkning av årsnorm och antal helårsekvivalenter Vid beräkningen av helårsekvivalenter skapar SCB en årsnorm för olika hushållstyper. Årsnormen innehåller följande komponenter:

-

riksnorm för personliga kostnader

-

gemensamma hushållskostnader

-

hyra minus bostadsbidrag

-

elförbrukning

-

hemförsäkring

-

möbler

-

tandvård

Beloppen varierar med antal barn, barnens ålder och civilstånd (gift/samboende eller ensamstående). I viss utsträckning varierar de efter ensamförsörjares kön, då ensamstående kvinnor i genomsnitt har en något högre hyreskostnad än ensamstående män. Årsnormen är densamma oavsett var man bor. Ingen hänsyn tas till skillnader mellan olika kommuner beroende på olika ersättning för hyreskostnad, tandvård etc. Årsnormen 2004 för olika hushållstyper redovisas i tabellen nedan. 29

Underbilagetabell 1 Genomsnittlig årsnorm för olika hushållstyper vid ekvivalensberäkningar 2004 Kronor

Antal barn

Ensamstående

Gift/samboende

0

88 662

121 700

1

110 936

146 321

2

135 641

171 494

3

158 207

197 608

4

182 213

222 318

5

205 965

246 023

6 eller fler

238 469

279 968 Källa: SCB, Finansdepartementets beräkningar Socialbidragsmålet avser antal helårsekvivalenter i åldersgruppen 2064 år. Valet av åldersgruppen 2064 år hänger samman med att sysselsättningsmålet på 80 procent 2004 är definierat för denna åldersgrupp. Hushåll som enbart har fått introduktionsersättning för flyktingar räknas bort. Således ingår inte vissa flyktinghushåll och hushåll där registerledaren är pensionär eller under 20 år i beräkningarna. Antal helårsekvivalenter beräknas genom att summera uppgifter för de aktuella socialbidragshushållen N enligt:

29 Genom att uppgifterna beror på barnens ålder och de ensamståendes kön är siffrorna beroende av strukturen bland socialbidragshushållen. 24 N Ekviv = ((Årsbelopp/Årsnorm) * Vuxna) i=1 där

Årsbelopp = Socialbidragsbelopp exkl. introduktionsersättning

Årsnorm = Årsnorm för det aktuella hushållet

Vuxna = Antal vuxna i hushållet För respektive hushåll divideras bidragssumman, exklusive introduktionsersättning med hushållets årsnorm, och multipliceras med antalet vuxna personer i hushållet. För ett enskilt socialbidragshushåll är resultatet en kvot som anger hur stor del av årsnormen som hushållet varit i behov av. Om andelen blir 0,5 innebär det att hushållet bidrar med en halv helårsekvivalent. Ju lägre kvot hushållet har, desto mindre bidrar hushållet till antalet helårsekvivalenter och klarar sig bättre ekonomiskt på egen hand. Socialbidragsbeloppet som betalats ut till ett specifikt hushåll beror dels på antal månader som hushållet fått bidrag, dels på bidragssumman som betalats ut varje månad. Fler bidragsmånader eller ett högre bidragsbelopp varje månad medför att kvoten per hushåll ökar och att det blir fler helårsekvivalenter. För att illustrera hur antalet helårsekvivalenter för ett hushåll beräknas följer två fiktiva exempel. Exempel 1: En ensamstående utan barn Bidragstid: 6 månader Genomsnittligt månadsbidrag: 5 000 kronor Årsnorm: 88 662 kronor Antal vuxna: 1 Antal barn: 0 Antal helårsekvivalenter: (5 000*6/88 662)*1 = 0,34 Exempel 2: Ett gift par med tre barn Bidragstid: 10 månader Genomsnittligt månadsbidrag: 5 000 kronor Årsnorm: 197 608 kronor Antal vuxna: 2 Antal barn: 3 Antal helårsekvivalenter: (5 000*10/197 608)*2 = 0,51 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Framskrivningsmodell för socialbidragstagandet För innevarande år görs en prognos baserad på de kvartalsvisa kostnadsutfallen och sysselsättningsutvecklingen (samt en dummy för införandet av äldreförsörjningsstödet 2003). För 2006 och framåt används en årsmodell. Beräkningen av hur antalet helårsekvivalenter kan komma att utvecklas sker i två steg. Först beräknas antal socialbidragshushåll enligt: Hushåll t = 0,4 * Hushåll 

t-1

- 16,3 * Syssels t

där

= förändring mellan två år

Hushåll

= Antal hushåll med socialbidrag

Syssels

= Sysselsättning 2064 år enligt

AKU, hundratal personer. Ekvationen är skattad på årsdata för perioden 1978 till 2004. 30 Vid framskrivningarna hämtas prognoser över sysselsättningen från Finansdepartementets ekonomiska prognoser och kalkyler i budgetpropositionen för 2006. Helårsekvivalenterna beräknas i ett andra steg enligt: Ekviv = N * Genomsnittligt Årsbelopp

*

Genomsnittlig Årsnorm

*

Genomsnittligt antal Vuxna

där

N = Antalet socialbidragshushåll enligt skattning ovan.

Årsbelopp = Socialbidragsbelopp exklusive introduktionsersättning, i 2004 års prisnivå

Årsnorm = Årsnorm för det aktuella hushållet med hänsyn taget till antal personer etc. i 2004 års prisnivå. Se tidigare i denna underbilaga

Vuxna = Antal vuxna i hushållet Vid framskrivningarna används ekvationen ovan något omformulerad. Årsbelopp delas upp i månadsbelopp och antal månader. Månadsbeloppet uttrycks i 2004 års prisnivå.

30 Data om antalet socialbidragshushåll har hämtats från SCB och Socialstyrelsen. Sysselsättningsdata kommer från SCB:s arbetskraftsundersökning (AKU). 25 PROP. 2005/06:1 BILAGA 3 Framskrivningarna bygger på aggregerade uppgifter. Historiskt saknas det uppgifter om hushåll enligt målets definition, dvs. med registerledare mellan 20 och 64 år. Modellen har därför skattats på uppgifter för samtliga socialbidragshushåll. Vid framskrivningarna justeras antalet hushåll så att det blir konsistent med målets definition. Såväl månadsbelopp som antal månader skrivs fram exogent med ledning av de senaste årens utveckling. Övriga faktorer hålls konstanta på samma nivå som sista historiska värdet. Vid framskrivningarna antas variablerna ha följande värden:

-

Antal hushåll skattas enligt ekvation ovan

-

Genomsnittlig bidragstid i månader bestäms exogent för prognosår och antas vara oförändrad under framskrivningsperioden på 2004 års nivå.

-

Genomsnittlig socialbidragskostnad per månad i fast pris bestäms exogent och antas öka med 50 procent av tillväxten av BNP.

Underbilagetabell 2 Bidragstagare, bidragshushåll, bidragstid, utbetalt socialbidrag samt helårsekvivalenter

År

Antal

Bidragstagare

Antal bidrags-

Bidrags-

Utbetalt social-

Utbetalt social-

Genomsnittligt

Antal helårs-

bidragstagare

per 100 av

hushåll

månader i

bidrag, mnkr,

bidrag, mnkr,

socialbidrag

ekvivalenter

medelfolk-

genomsnitt

löpande priser

2004 års priser

per hushåll, tkr,

mängden

löpande priser

1983

474 657

5,7

252 303

4,2

2 276

4 793

9,0

-

1984

524 191

6,3

281 412

4,2

2 757

5 375

9,8

-

1985

514 343

6,2

279 422

4,4

3 345

6 072

12,0

-

1986

542 157

6,5

293 621

4,5

3 969

6 912

13,5

-

1987

518 028

6,2

282 871

4,4

4 134

6 911

14,6

-

1988

503 353

6,0

272 789

4,3

4 168

6 585

15,3

-

1989

485 139

5,7

257 546

4,3

4 322

6 415

16,8

-

1990

490 808

5,7

264 729

4,3

4 721

6 349

17,8

71 718

1991

510 205

5,9

282 572

4,4

5 642

6 933

20,0

74 191

1992

559 902

6,5

312 108

4,6

7 012

8 417

22,5

88 128

1993

641 385

7,4

357 052

4,8

8 712

9 986

24,4

106 138

1994

694 060

7,9

381 753

5,1

10 285

11 541

26,9

123 472

1995

687 951

7,8

372 762

5,4

10 786

11 814

28,9

118 288

1996

721 040

8,2

387 213

5,7

11 884

12 945

30,7

134 144

1997

716 842

8,1

386 859

5,8

12 377

13 394

32,0

140 509

1998

658 782

7,4

353 597

5,8

11 425

12 397

32,3

129 200

1999

580 934

6,6

313 472

5,8

10 465

11 303

33,4

115 437

2000

522 242

5,9

278 655

5,8

9 521

10 192

34,2

100 948

2001

469 004

5,3

252 935

5,7

8 704

9 099

34,4

91 361

2002

434 046

4,9

236 821

5,8

8 528

8 728

36,0

86 382

2003

418 395

4,7

228 932

5,6

8 274

8 307

36,1

84 928

2004

417 491

4,6

229 494

5,7

8 687

8 687

37,9

87 997 Anm. Fr.o.m. 1993 ingår introduktionsersättning för flyktingar. Uppgifter som avser åren 19852000 har reviderats för att justera för användning av olika mätmetoder under olika år. Under 19831987 ingår asylsökande i statistiken. Under 1988 ingår asylsökande i statistiken endast under tiden 1 januari30 april. Fr.o.m. 1 maj 1988 regleras ekonomiskt bistånd till asylsökande i stället i Lagen om bistånd åt asylsökande m.fl. För perioden 1983-1989 har SCB ej beräknat antal helårsekvivalenter. Helårsekvivalenterna för perioden 1999-2004 har reviderats, bl.a. för att en metod att hantera bortfall har införts. För de kommuner där uppgifter saknas ett visst år har föregående års värden utnyttjats. Källa: Socialstyrelsen (2005) Ekonomiskt bistånd årsstatistik, 2004 samt SCB 26