Regeringens proposition

2000/01:24

Skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar

för tele- och datakommunikation

Prop.

2000/01:24

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 12 oktober 2000

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bosse[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en ny lag om skattereduktion för utgifter för

vissa anslutningar för tele- och datakommunikation. En fastighetsägare

får skattereduktion för utgifter för en anslutning från ett allmänt

tillgängligt telenät till ett småhus eller ett hyreshus. Detsamma gäller en

juridisk person och en enskild näringsidkare i fråga om en sådan

anslutning i annat fall till ett fast driftställe för näringsverksamheten.

Anslutningen skall vara ny, den skall medge överföring med god

teknisk kvalitet av multimedietjänster och den skall ge den anslutne en

möjlighet att välja leverantör av överföringstjänster.

Skattereduktion ges till juridiska personer och enskilda näringsidkare

även om utgiften kan dras av i näringsverksamheten.

Skattereduktionen föreslås uppgå till 50 procent av utgifter över

8 000 kronor eller, i fråga om hyreshus, 8 000 kronor per bostad eller

lokal som har anslutits. Skattereduktionen utgår med högst 5 000 kronor

eller, i fråga om hyreshus, högst 5 000 kronor per bostad eller lokal som

anslutits.

Värdet av eget arbete och eget material får inte medräknas i underlaget

för skattereduktionen. Utgifter för abonnemang ingår inte heller i under-

laget.

Ett krav för skattereduktion är att den som utför anslutningen har

F-skattsedel.

Lagen föreslås träda i kraft den 1 januari 2001. Skattereduktion får

göras vid debiteringen av slutlig skatt på grund av taxeringen år 2002

eller 2003.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 1

2 Lagtext 1

2.1 Förslag till lag om skattereduktion för utgifter för vissa

anslutningar för tele- och datakommunikation 1

2.2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343) 1

2.3 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483) 1

3 Ärendet och dess beredning 1

4 Skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och

datakommunikation 1

4.1 Förslagets allmänna utformning 1

4.2 Underlaget för skattereduktionen 1

4.3 Skattereduktionens storlek 1

4.4 Ansökan och beslut 1

4.5 Omprövning, överklagande och straffansvar 1

4.6 Ikraftträdande 1

5 Följdändringar i andra lagar 1

5.1 Skatteregisterlagen 1

5.2 Skattebetalningslagen 1

6 Offentlig-finansiella effekter 1

7 Författningskommentar 1

7.1 Förslaget till lag om skattereduktion för utgifter för vissa

anslutningar för tele- och datakommunikation 1

7.2 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343) 1

7.3 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483) 1

Bilaga 1 Sammanfattning av promemorian Skattelättnad för

bredbandsanslutning 1

Bilaga 2 Lagförslag i promemorian Skattelättnad för

bredbandsanslutning 1

Bilaga 3 Beskrivningar av typfall av bredbandsanslutningar 1

Bilaga 4 Förteckning över remissinstanser till promemorian

Skattelättnad för bredbandsanslutning 1

Bilaga 5 Lagrådsremissens förslag till lagtext 1

Bilaga 6 Lagrådets yttrande 1

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 oktober 2000 .64

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele-

och datakommunikation,

2. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

3. lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483).

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om skattereduktion för utgifter för

vissa anslutningar för tele- och datakommunikation

Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelser

1 § En fastighetsägare får skattereduktion enligt denna lag för utgifter för

en anslutning för tele- och datakommunikation från ett allmänt tillgäng-

ligt telenät till ett småhus eller ett hyreshus. Detsamma gäller en juridisk

person och en enskild näringsidkare i fråga om en sådan anslutning i

annat fall till ett fast driftställe för näringsverksamhet.

Skattereduktion för ett handelsbolag får i stället göras för delägarna.

2 § En anslutning skall uppfylla följande krav för att skattereduktion

skall få göras:

 anslutningen skall vara ny,

 den skall medge överföring med god teknisk kvalitet av multimedie-

tjänster, och

 den skall ge den anslutne möjlighet att välja leverantör av över-

föringstjänster.

3 § Skattereduktion skall göras vid debiteringen av slutlig skatt på grund

av 2002 eller 2003 års taxering.

4 § Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse

som i inkomstskattelagen (1999:1229). Bestämmelserna om juridiska

personer skall dock tillämpas också på handelsbolag.

Termen hyreshus har samma betydelse som i fastighetstaxeringslagen

(1979:1152).

Underlag för skattereduktion

5 § I underlaget för skattereduktionen ingår utgifter för en anslutning

som tas i bruk under perioden den 1 januari 2001 den 31 december

2002 och som är betalda senast vid tidpunkten för ansökan.

6 § I underlaget får endast ingå utgifter för en anslutning som utförts av

någon som innehar F-skattsedel vid den tidpunkt när ersättningen för

arbetet bestäms eller när den betalas ut.

En uppgift om innehav av F-skattsedel får godtas om den lämnas i en

anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även

innehåller utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress samt

betalningsmottagarens personnummer, samordningsnummer eller organi-

sationsnummer. Uppgiften om innehav av F-skattsedel får dock inte

godtas, om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften är

oriktig.

7 § I underlaget får inte ingå utgifter för en anslutning som utförts av den

som ansöker om skattereduktion eller av företag som ingår i samma kon-

cern eller annars står under i huvudsak gemensam ledning med den

sökande.

Om ett handelsbolag eller ett dödsbo omfattas av bestämmelserna i

första stycket gäller de även för delägare i bolaget eller boet.

I underlaget får inte heller ingå utgifter för abonnemang.

Skattereduktionens storlek

8 § Skattereduktionen uppgår till 50 procent av den del av underlaget

som överstiger 8 000 kronor eller, i fråga om hyreshus, 8 000 kronor per

bostad eller lokal som anslutits.

Skattereduktion får göras med högst 5 000 kronor eller, i fråga om

hyreshus, 5 000 kronor per bostad eller lokal som anslutits.

9 § Skattereduktionen för en delägare av en fastighet utgör högst så stor

andel av den totala skattereduktionen enligt 8 § som svarar mot deläga-

rens andel av fastigheten vid ingången av det beskattningsår då anslut-

ningen tas i bruk.

10 § För en fastighet som består av två eller flera småhus som till över-

vägande del upplåtits med hyresrätt eller bostadsrätt får reglerna tilläm-

pas som om småhusen tillsammans utgör ett hyreshus, om skattereduk-

tionen därigenom blir högre.

Ansökan

11 § En ansökan om skattereduktion skall göras skriftligen hos en skatte-

myndighet.

12 § Ansökan skall innehålla uppgift om

1. sökandens personnummer, samordningsnummer eller organisations-

nummer,

2. fastighetens beteckning,

3. sökandens andel i fastigheten,

4. det anslutningsarbete som har utförts och den överföringskapacitet

som har specificerats för anslutningen,

5. huruvida det i utgiften för anslutningen ingår abonnemang och i så

fall utgiften för detta,

6. underlaget för den skattereduktion som begärs,

7. personnummer, samordningsnummer eller organisationsnummer för

den som utfört anslutningen.

Till ansökan skall det fogas kopia av faktura eller motsvarande hand-

ling som visar vilken anslutning som har utförts, utgiften för anslut-

ningen, uppgift om anslutningens överföringskapacitet och den

utrustning som har installerats samt om huruvida anslutningen är

utformad så att den inte hindrar den anslutne att välja leverantör av

överföringstjänster.

Av ansökan eller en handling som fogas till denna skall det framgå när

betalning har skett.

13 § Om ett handelsbolag avstår från sin rätt till skattereduktion till för-

mån för delägarna i bolaget, skall det av bolagets ansökan framgå att del-

ägarna biträder ansökan och hur skattereduktionen skall fördelas mellan

dem. Delägare som biträtt ansökan är att betrakta som sökande i fråga om

sin rätt till skattereduktion.

14 § En ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till skattemyn-

digheten senast den 1 mars 2003. Om en ansökan har kommit in senast

den 1 mars 2002, skall skattereduktionen tillgodoräknas vid debitering av

slutlig skatt på grund av taxeringen samma år.

Beslutande myndighet

15 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Riksskatteverket

bestämmer vilken eller vilka skattemyndigheter som skall besluta i

ärenden enligt denna lag.

Övriga bestämmelser

16 § I fråga om skattereduktion enligt denna lag tillämpas vad som gäller

om debitering av slutlig skatt enligt skattebetalningslagen (1997:483).

Skattemyndighetens beslut om skattereduktion får omprövas, förutom i

de fall som anges i skattebetalningslagen, om det föranleds av ett annat

beslut av skattemyndighet eller förvaltningsdomstol som rör skattereduk-

tion enligt denna lag, fastighetstaxering eller debitering av

fastighetsskatt.

Omprövning enligt andra stycket får ske senast sex månader efter det

beslut som föranleder ändringen.

17 § Skattereduktion enligt denna lag skall räknas av mot kommunal och

statlig inkomstskatt samt mot statlig fastighetsskatt.

Skattereduktionen tillgodoräknas den skattskyldige före

skattereduktion enligt inkomstskattelagen (1999:1229) och efter

skattereduktion enligt lagen (2000:000) om skattereduktion på

förvärvsinkomster vid 2002 års taxering.

Skattereduktionen skall inte beaktas vid beräkning av skattebeloppet

enligt 4 § lagen (1997:324) om begränsning av skatt.

18 § Skattereduktion enligt denna lag skall inte beaktas vid beräkning av

preliminär skatt enligt skattebetalningslagen (1997:483).

19 § Bestämmelser om registrering av uppgifter och beslut enligt denna

lag finns i skatteregisterlagen (1980:343).

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

Härigenom föreskrivs att 1 och 7 §§ skatteregisterlagen (1980:343)1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §2

För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av auto-

matisk databehandling föras ett centralt skatteregister för hela riket och

ett regionalt skatteregister för varje region.

 Registren skall användas vid beskattning för

 1. samordnad registerföring av identifieringsuppgifter beträffande

fysiska och juridiska personer,

 2. revisions- och annan kontrollverksamhet,

 3. taxering enligt taxeringslagen (1990:324) samt bestämmande av

pensionsgrundande inkomst,

 4. redovisning, bestämmande och betalning av skatt enligt skattebetal-

ningslagen (1997:483), mervärdesskattelagen (1994:200), lagen

(1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta och lagen

(1990:912) om nedsättning av socialavgifter.

 Registren skall dessutom användas för

 1. avräkning enligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av

skatter och avgifter,

2. bestämmande av skattereduk-

tion enligt lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus,

lagen (1995:1623) om skatte-

reduktion för riskkapitalinvester-

ingar, lagen (1996:725) om skatte-

reduktion för utgifter för bygg-

nadsarbete på bostadshus och

lagen (1996:1231) om

skattereduktion för fastighetsskatt

i vissa fall vid 1997 2001 års

taxeringar,

2. bestämmande av skattereduk-

tion enligt lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus,

lagen (1995:1623) om skatte-

reduktion för riskkapitalinvester-

ingar, lagen (1996:725) om skatte-

reduktion för utgifter för bygg-

nadsarbete på bostadshus, lagen

(1996:1231) om skattereduktion

för fastighetsskatt i vissa fall vid

1997 2001 års taxeringar och

lagen (2000:000) om skatte-

reduktion för utgifter för vissa

anslutningar för tele- och

datakommunikation,

 3. gäldenärsutredning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m.

 Det centrala skatteregistret skall också användas för andra utredningar i

kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet än som avses i tredje

stycket och för Riksskatteverkets tillsyn enligt lagen (1974:174) om

identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl.

7 §3

För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5

och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som

enligt 57 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall behandlas som

fåmansföretag, fåmanshandelsbolag och dotterföretag som avses i 2 kap.

16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, uppgift

om företagsledare i dessa företag samt uppgift om delägare i enkelt bolag

och partrederi.

2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324) eller 14

kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). För varje sådan åtgärd får

anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om

beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning

av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts.

3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om

innehav av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om åter-

kallelse av F-skattsedel med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt enligt skattebetalningslagen, lagen

(1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen

(1990:912) om nedsättning av socialavgifter och mervärdesskattelagen

(1994:200) samt uppgifter om redovisning, inbetalning och återbetalning

av sådana skatter eller avgifter.

4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

5. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift

om beslut om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt,

dock ej skälen för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga

förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för

beskattningen.

7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2 4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter

som skall lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och

kontrolluppgifter.

8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och

uppgift om utmätning enligt 18 kap. 9 § skattebetalningslagen.

9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos kronofogde-

myndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en person

ålagts betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller företrädare för

en juridisk person, uppgift om beslut om skuldsanering, ackord,

likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse.

10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsän-

delse samt namn, adress och telefonnummer för ombud.

12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdekla-

ration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från

sådan särskild uppgift som avses i 2 kap. 19 § lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension.

13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxe-

ringsvärde, omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och

tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen,

andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som

behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt uppgift som behövs

för värdering av bostad på fastighet.

14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid

för planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxe-

ringslagen eller 14 kap. 6 § skattebetalningslagen.

15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är

näringsidkare samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta

emot skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots

nummer och typ.

16. Uppgift om antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit

sjöinkomst som avses i 64 kap. 3 och 4 §§ inkomstskattelagen.

17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräk-

ning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp

som under beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om

fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell samt tillstånd

enligt yrkestrafiklagen (1998:490) och lagen (1998:492) om biluthyrning.

20. Uppgift för beräkning av

skattereduktion för fackförenings-

avgift, uppgifter enligt 6 § första

och andra styckena lagen

(1993:672) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på bo-

stadshus, uppgifter enligt 7 § lagen

(1995:1623) om skattereduktion

för riskkapitalinvesteringar, upp-

gifter enligt 6 § första och andra

styckena lagen (1996:725) om

skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus för

bestämmande av skattereduktion

enligt nämnda lagar samt uppgift

om beslut om sådan skattereduk-

tion, uppgifter för bestämmande

av skattereduktion enligt lagen

(1996:1231) om skattereduktion

för fastighetsskatt i vissa fall vid

1997 2001 års taxeringar samt

uppgift om beslut om sådan skatte-

reduktion.

20. Uppgift för beräkning av

skattereduktion för fackförenings-

avgift, uppgifter enligt 6 § första

och andra styckena lagen

(1993:672) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på bo-

stadshus, uppgifter enligt 7 § lagen

(1995:1623) om skattereduktion

för riskkapitalinvesteringar, upp-

gifter enligt 6 § första och andra

styckena lagen (1996:725) om

skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus för

bestämmande av skattereduktion

enligt nämnda lagar samt uppgift

om beslut om sådan skattereduk-

tion, uppgifter för bestämmande

av skattereduktion enligt lagen

(1996:1231) om skattereduktion

för fastighetsskatt i vissa fall vid

1997 2001 års taxeringar samt

uppgift om beslut om sådan skatte-

reduktion, uppgifter enligt 12 §

första stycket lagen (2000:000) om

skattereduktion för utgifter för

vissa anslutningar för tele- och

datakommunikation samt uppgift

om beslut om sådan skattereduk-

tion.

21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättnings-

land.

22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2

kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter,

totalt respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslut-

ning för koncernmoderföretag.

23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 47 kap.

5 § inkomstskattelagen, uppskovsavdragets storlek, belopp som enligt

47 kap. 11 § nämnda lag skall minska anskaffningsutgiften samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 47 kap. 5 § andra

stycket nämnda lag, föreningens eller bolagets organisationsnummer och

namn.

24. Uppgift som skall lämnas enligt 10 kap. 17 § första stycket 5 och

andra stycket samt 33 § skattebetalningslagen.

25. Uppgifter från aktiebolagsregistret om styrelseledamöter, verkställ-

ande direktör, firmatecknare och revisor, om att styrelsen inte är fulltalig

eller att årsredovisning inte har lämnats i tid, om företagsrekonstruktion

och fusion samt uppgifter från handels- och föreningsregistret om firma-

tecknare, revisor och företagsrekonstruktion.

26. Uppgifter från Alkoholinspektionen om tillstånd enligt alkohol-

lagen (1994:1738) och om omsättning enligt restaurangrapport.

27. Uppgifter från länsarbetsnämnder om beslut om arbetsmarknads-

politiska åtgärder samt utbetalat belopp och datum för utbetalningen.

28. Uppgifter från Tullverket om debiterad mervärdesskatt vid import,

exportvärden, antal import- och exporttillfällen samt de tidsperioder som

uppgifterna avser samt uppgifter från verket som behövs för tillämp-

ningen av 3 kap. 30 § andra stycket mervärdesskattelagen.

29. Uppgifter från Riksförsäkringsverket om försäkring mot kostnader

för sjuklön såvitt avser arbetsgivarens organisations- eller personnum-

mer, beräknad lönesumma, datum då försäkringen börjat gälla och datum

för förändring av lönesumma, om sjukpenninggrundande inkomst av

annat förvärvsarbete såvitt avser den försäkrades personnummer och

datum för inkomstanmälan samt om utsänd person såvitt avser uppgifter

från intyg om tillämplig lagstiftning och intyg om utsändning.

30. Uppgift om att en näringsidkare ingår i en sådan mervärdesskatte-

grupp som avses i 6 a kap. 1 § mervärdesskattelagen.

31. Uppgift om uppskovsbelopp vid andelsbyte enligt 49 kap. inkomst-

skattelagen, namn och organisationsnummer på det överlåtna företaget,

antal andelar som lämnats som ersättning vid andelsbytet samt namn och

organisationsnummer på det köpande företaget samt de övriga uppgifter

som behövs för beskattning av uppskovsbelopp.

32. Uppgift om uppskovsbelopp vid koncerninterna andelsavyttringar

enligt 25 kap. 6 27 §§ inkomstskattelagen, namn och organisations-

nummer på det överlåtna företaget, antalet överlåtna andelar samt de

övriga uppgifter som behövs för beskattning av vinsten.

33. Uppgift om avgiftsskyldighet till annat registrerat trossamfund än

Svenska kyrkan och uppgift om tillhörighet till icke-territoriell försam-

ling inom Svenska kyrkan.

________________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.3 Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483)

Härigenom föreskrivs att 11 kap. 9 § skattebetalningslagen (1997:483)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

11 kap.

9 §1

Skattemyndigheten fattar varje

år beslut om skattens storlek enligt

den årliga taxeringen (grundlägga-

nde beslut om slutlig skatt). Slutlig

skatt kan bestämmas också genom

omprövningsbeslut och till följd av

beslut av domstol.

Med slutlig skatt avses summan

av skatter och avgifter enligt 10 §

minskad med skattereduktion

enligt 65 kap. 9 12 §§

inkomstskattelagen (1999:1229).

Skattemyndigheten fattar varje

år beslut om skattens storlek enligt

den årliga taxeringen (grundlägga-

nde beslut om slutlig skatt). Slutlig

skatt kan bestämmas också genom

omprövningsbeslut och till följd av

beslut av domstol.

Med slutlig skatt avses summan

av skatter och avgifter enligt 10 §

minskad med skattereduktion

enligt

1. lagen (2000:000) om

skattereduktion på för-

värvsinkomster vid 2002

års taxering,

2. lagen (2000:000) om

skattereduktion för utgifter

för vissa anslutningar för

tele- och datakommunika-

tion och

3. 65 kap. 9 12 §§ inkomst-

skattelagen (1999:1229).

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

3 Ärendet och dess beredning

I propositionen Ett informationssamhälle för alla (prop. 1999/2000:86

s. 69, IT-propositionen) formulerade regeringen följande mål om till-

gängligheten i informationssamhället.

 Hushåll och företag i alla delar av Sverige bör inom de närmaste åren få

tillgång

till IT-infrastruktur med hög överföringskapacitet. Detta skall i första hand

ske i

marknadens regi. Staten har dock ett övergripande ansvar att se till att

IT-infra-

struktur med hög överföringskapacitet finns tillgänglig i hela landet.

Konkurrens,

låga priser och en snabb utveckling främjas av att ett stort antal operatörer

och IT-

företag har möjlighet att nyttja näten. Konkurrensneutralitet och mångfald på

näten

skall främjas genom statliga insatser och regler. Den teknik som skulle kunna

överbrygga avstånden i landet får inte på grund av stora skillnader i

tillgänglighet,

taxor och kapacitet bli ytterligare en klyfta mellan storstad och glesbygd.

I IT-propositionen (s. 82) aviserades att en skattelättnad bör övervägas

för fysiska och juridiska personer som haft utgifter för en anslutning för

datakommunikation som innebär en väsentlig kapacitetshöjning i förhål-

lande till överföringskapaciteten i det normala telefonnätet. Det angavs

vidare att skattelättnaden, som bör kunna utformas som en skattereduk-

tion, bör avse anslutningsutgifter över ett visst belopp och motsvara en

mindre del av utgiften. Vidare angavs att kommuner bör få möjlighet att

ansöka om stöd för abonnentanslutning med hög överföringskapacitet i

glest bebyggda områden. Det sammanlagda beloppet för de båda stöden

motsvarar 3 200 miljoner kronor. Stödet till kommunerna har utretts av

en särskild utredare. Utredningsarbetet redovisas i betänkandet

Kommunstöd till lokal IT-infrastruktur (SOU 2000:68). Förslag till lag

om kreditering på skattekonto av stöd till kommuner för anläggande av

lokala telenät har lämnats i budgetpropositionen för 2001 (prop.

2000/01:1, utgiftsområde 22). Därutöver utreds stöd till finansiering av

regionala transportnät som en del av ett nationellt IT-

infrastrukturprogram (dir. 2000:04).

Inom Regeringskansliet har frågan om en skattelättnad för bred-

bandsanslutningar utretts och en promemoria har utarbetats. En samman-

fattning av promemorian finns i bilaga 1 och lagförslagen finns i bilaga

2. I bilaga 3 finns en från promemorian hämtad beskrivning av ett antal

typfall av anslutningar som kan berättiga till skattereduktion.

Promemorian har remissbehandlats och en förteckning över

remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remiss-

yttrandena finns tillgänglig i Finansdepartementet (dnr Fi2000/2348).

Regeringen tar nu upp promemorians förslag om en ny lag om skatte-

reduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och datakommuni-

kation till behandling.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 24 augusti 2000 att inhämta Lagrådets yttrande

över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådets yttrande finns i

bilaga 6. Lagrådet har haft synpunkter på vissa paragrafers utformning.

Regeringen har beaktat Lagrådets synpunkter och dessa behandlas i

anslutning till respektive paragraf i avsnitt 7. Vissa redaktionella änd-

ringar har vidare gjorts i lagtexten.

Efter Lagrådets granskning har tillkommit ett förslag till ändring i

skattebetalningslagen (1997:483), som i propositionen har tagits in i av-

snitt 2.3. Denna ändring är en konsekvens av Lagrådets granskning och

av sådan beskaffenhet att det skulle sakna betydelse att på nytt höra

Lagrådet.

4 Skattereduktion för utgifter för vissa anslut-

ningar för tele- och datakommunikation

4.1 Förslagets allmänna utformning

Regeringens förslag: En fastighetsägare får skattereduktion enligt en

särskild lag för utgifter för en anslutning för tele- och

datakommunikation från ett allmänt tillgängligt telenät till ett småhus

eller ett hyreshus. Detsamma gäller en juridisk person och en enskild

näringsidkare i fråga om en sådan anslutning i annat fall till ett fast

driftställe för näringsverksamhet.

Skattereduktion för ett handelsbolag får i stället göras för delägarna.

Anslutningen skall vara ny, medge överföring med god teknisk

kvalitet av multimedietjänster samt ge den anslutne möjlighet att välja

leverantör av överföringstjänster.

Skattereduktion skall göras vid debiteringen av slutlig skatt på

grund av 2002 eller 2003 års taxering.

Promemorieförslaget: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag. I promemorians förslag finns även en bestämmelse om att när en

befintlig anslutning ersätts eller kompletteras, så skall den nya anslut-

ningen innebära en avsevärd höjning av överföringskapaciteten.

Remissinstanserna: Huvuddelen av remissinstanserna tillstyrker eller

har inget att erinra mot promemorians förslag. Riksskatteverket ifråga-

sätter dock att en lag om skattereduktion för utgifter för bredbandsanslut-

ning införs. Konkurrensverket förordar en marknadslösning som bästa

sättet att tillgodose efterfrågan på förbindelser och tjänster.

Glesbygdsverket anser att det finns en påtaglig risk för att de resurser

som avsatts inte kommer att utnyttjas till fullo eftersom ribban för

skattereduktionen ligger för högt. Det finns ett behov av att styra om

avsatta medel till regionalpolitiskt mer prioriterade områden. Statens

fastighetsverk föreslår att förslaget även skall riktas till arrendatorer.

Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag (SABO) anser att skattereduktion

bör medges retroaktivt fr.o.m. den 1 juli 2000.

Bostadsrättsorganisationen SBC menar att det finns anledning att

överväga en förlängning av tidsperioden eftersom det annars finns risk

för att det kan uppstå en flaskhalssituation i utförarledet. Några

remissinstanser, däribland Konkurrensverket och Telia, framhåller att det

är viktigt att lagen utformas på ett konkurrensneutralt sätt med avseende

på teknisk lösning. Genom att utesluta uppgradering av befintlig ledning

eller befintligt nät anser dessa remissinstanser att kravet på

teknikneutralitet frångås. De framhåller också att det med föreliggande

förslag finns en risk för att bredbandsutbyggnad med hjälp av exempelvis

xDSL-teknik i befintlig infrastruktur utesluts från möjlighet till stöd.

Telia menar att den nämnda tekniken kan möta kundernas reella behov

och är lämplig för många glesbygdsområden.

Skälen för regeringens förslag

Som anförts i IT-propositionen (prop. 1999/2000:86 s. 82) bedömer

regeringen att det finns ett behov av en viss stimulans till

bredbandsanslutning för i första hand hushåll och företag som finns

utanför tätorterna. I promemorian anförs att stimulansen bör kunna ges

som en skattelättnad i form av en skattereduktion samt att

skattereduktionen bör avse sådana anslutningar som är avsevärt mer

kostnadskrävande än i normala fall. Ett sätt att göra det anges vara att

skattereduktion enbart ges för anslutningsutgifter som överstiger ett visst

belopp.

Förslaget att ett stöd till enskilda skall ges som en skattereduktion har

fått ett gott mottagande av de flesta remissinstanserna. Något alternativt

förslag har inte framförts. Regeringen delar uppfattningen att en skatte-

reduktion är en lämplig form för att stimulera enskilda att delta i upp-

byggnaden av IT-infrastrukturen.

Vad gäller den lagtekniska utformningen av förslaget bör lagen

(1996:725) om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus kunna användas som förebild.

Skattereduktionen bör kunna erhållas av juridiska personer, enskilda

näringsidkare och fastighetsägare. När det gäller fastighetsägare bör man

knyta an till begrepp som finns i fastighetstaxeringslagen (1979:1152,

FTL) och som också används i lagen (1984:1052) om statlig fastighets-

skatt. Med ägare förstås både fysiska och juridiska personer och den som

enligt 1 kap. 5 § FTL skall likställas med ägare. Däribland finns tomt-

rättshavare men däremot inte den som arrenderar eller hyr sin bostad.

Något egentligt behov av att medge skattereduktion även till arrendatorer

och hyresgäster kan inte anses föreligga. Rätten till skattereduktion för

fastighetsägare bör kopplas till fastigheten och till varje taxeringsenhet

för sig. Termerna fastighet och taxeringsenhet bör ha samma betydelse

som i FTL. Avgörande vid bedömningen av en fastighets uppdelning i

olika taxeringsenheter bör vara de förhållanden som rådde vid ingången

av år 2001 om ansökan har kommit in före den 1 mars 2002. I annat fall

bör förhållandena vid ingången av år 2002 vara avgörande.

För juridiska personer och enskilda näringsidkare som bedriver

näringsverksamhet finns redan i dag en möjlighet att få avdrag för

utgifter för en anslutning för tele- och datakommunikation vid

inkomsttaxeringen. För att uppnå önskad stimulanseffekt bör denna

omständighet inte föranleda att möjligheten till skattereduktion undantas

för dessa grupper. Juridiska personer och enskilda näringsidkare bör

alltså kunna få skattereduktion dels i egenskap fastighetsägare, dels för

utgifter för en anslutning till en stadigvarande plats för affärsverksamhet

varifrån verksamheten helt eller delvis bedrivs (fast driftställe).

Vad gäller enskilda näringsidkare bör dessa även kunna medges skatte-

reduktion för utgifter för en anslutning till den egna privatbostadsfastig-

heten. Detta under förutsättning att det är fråga om skilda anslutningar.

Skattereduktion bör göras för utgifter för en anslutning för tele- och

datakommunikation från ett allmänt tillgängligt telenät till småhus,

hyreshus och, i fråga om fasta driftställen, även annan stadigvarande

plats för affärsverksamhet varifrån verksamheten helt eller delvis

bedrivs. Termen allmänt tillgängligt telenät är hämtad från telelagen

(1993:597). Termen är inte definierad i lagen men generellt sett anses ett

nät vara allmänt tillgängligt om det står till allmänhetens förfogande. Ett

kännetecken för att nätet skall anses allmänt tillgängligt är att det står

öppet för en vid krets av användare att ansluta sig till nätet. Termerna

småhus och hyreshus bör ha samma betydelse som i FTL.

En ny anslutning med hög överföringskapacitet

Syftet med skattereduktionen är att skapa goda förutsättningar för

operatörer att leverera tjänster på nät med hög överföringskapacitet i

båda riktningarna (s.k. bredbandstjänster) till användare vid företag eller

i bostäder.

Regeringen anser att det bör vara fråga om nya anslutningar. I detta

ligger ett krav på att det skall vara fråga om nya ledningar för tele- och

datakommunikation vid fast förbindelse eller nya radioförbindelser. Att

endast uppgradera en befintlig kopparledning för telefoni genom modem

för t.ex. xDSL-teknik (Digital Subscriber Line, digital accessteknik)

liksom befintligt kabelnät för TV eller motsvarande bör alltså inte

berättiga till skattereduktion. Beträffande radioförbindelser bör det för att

vara fråga om en ny anslutning innebära att sändar- och

mottagarutrustningen hos abonnenten är ny.

Att skattereduktion bör ges endast för nya anslutningar är avsett att

säkerställa att investeringen blir tillräckligt långsiktig. Det är angeläget

att den IT-infrastruktur som nu anläggs har förutsättningar att klara

framtida ökade krav på trafikkapacitet och dessutom kan användas för

sådana tillämpningar som kräver symmetrisk kapacitet. Den ekonomiska

livslängden för utrustning som arbetar i transmissionsskikten, t.ex.

routrar och switchar, är betydligt kortare än för kanalisation och ledning

(för förklaring av begreppen transmissionsskikt, kanalisation och ledning

hänvisas till s. 238 i bilaga 12 till IT-propositionen). Genom att stimulera

investering i kanalisation och ledning, lämpad för nät med hög

överföringskapacitet, bidrar skattereduktionen till att sådan utrustning

installeras som långsiktigt kan utnyttjas av olika operatörer med olika

slag av aktiv utrustning. Med operatör avses här leverantör av

överföringstjänster.

Anslutningen skall vara dimensionerad för att kunna överföra multi-

medietjänster av god teknisk kvalitet. Med multimedia avses här

datorbaserade presentationer som kombinerar två eller flera typer av

medier (ljud, rörliga bilder eller text), där användaren interaktivt kan

påverka presentationerna. Vad som skall betecknas som bredband, dvs.

ett nät som har en hög överföringskapacitet har dels varierat över tiden,

dels varierat med olika personers, företags eller operatörers uppfattning

om vad som skall anses utgöra en hög överföringskapacitet. I IT-

propositionen (s. 70) anges att begreppet bredband allmänt används utan

att innebörden är klart definierad. Någon officiellt fastställd definition

finns inte, utan bredband är egentligen en beskrivning av hög

överföringskapacitet för tele- och datakommunikation. IT-

infrastrukturutredningen definierade i sitt betänkande Bredband för

tillväxt i hela landet (SOU 1999:85) bredband som överföringskapacitet

för tele- och datakommunikation om minst 2 Mbit/s i riktning såväl till

som från användaren. En sådan kapacitet i nätet närmast abonnenten, det

s.k. accessnätet, är så hög att både mottagande och sändning kan ske av

bl.a. rörliga bilder av god teknisk kvalitet. Radioanslutningar medger i

allmänhet inte fullt så hög överföringskapacitet.

Det är inte möjligt att ange någon bestämd överföringskapacitet som

gräns för att kostnader för en ny anslutning skall berättiga till skatte-

reduktion. I stället bör det avgörande vara att anslutningen skall vara

dimensionerad för att kunna bära multimedietjänster av god teknisk

kvalitet. Att Internet inte medger detta i dagsläget saknar betydelse. Det

avgörande är att anslutningen är dimensionerad för att klara av en hög

överföringskapacitet då stomnät m.m. medger detta. Detta medför också

att en anslutning som avser en abonnent som har flera användare, t.ex. ett

företag, måste vara dimensionerad för att klara en betydligt högre

överföringskapacitet än en anslutning som bara är avsedd för en bostad.

Ett riktmärke skulle kunna vara en kapacitet på minst 2 Mbit/s i båda

riktningarna (symmetriskt) per ansluten användare. När det gäller

radiolösningar kan det dock vara svårt att upprätthålla ett sådant

riktmärke. Radiolösningar kommer främst att bli aktuellt i glesbygd

eftersom det där många gånger är det enda ekonomiskt genomförbara

alternativet. En sådan lösning får anses acceptabel i detta sammanhang.

Kravet på hög överföringskapacitet innebär ett prestationskrav men

någon särskild teknik pekas dock inte ut för att uppnå prestationskravet.

Det önskemål om teknikneutralitet som bör gälla vid utbyggnaden av

infrastrukturen på IT-området blir därmed tillgodosett.

För att skattereduktion skall kunna utgå skall anslutningen ge den

anslutne möjlighet att välja leverantör av överföringstjänster (operatör).

Det innebär i praktiken att t.ex. en anslutningsledning till en bostad, lokal

eller ett småhus skall kunna omkopplas från en operatörs utrustning till

en annan operatörs i anslutningspunkten i fastigheten (fastighetsnoden)

eller motsvarande för villaområde och industriområde (fastighetsom-

rådesnoden). En fastighetsnod eller fastighetsområdesnod skall vara

utformad så att flera operatörer har möjlighet att placera sin aktiva utrust-

ning i utrymmet för anslutning av en enskild abonnent.

Skattereduktionen är inte avsedd för utbyte av befintliga anslutningar

på grund av sedvanligt underhåll av accessnäten.

Skattereduktion skall kunna göras vid debiteringen av slutlig skatt på

grund av 2002 eller 2003 års taxering.

4.2 Underlaget för skattereduktionen

Regeringens förslag: I underlaget för skattereduktionen ingår utgifter

för en anslutning som tas i bruk under perioden den 1 januari 2001 - den

31 december 2002 och som är betalda senast vid tidpunkten för ansökan.

Utgifter för anslutningen ingår i underlaget endast om arbetet utförts

av någon som innehar F-skattsedel vid den tidpunkt när ersättningen för

arbetet bestäms eller när den betalas ut.

I underlaget ingår inte utgifter för en anslutning som utförts av den

som ansöker om skattereduktion eller av företag som ingår i samma

koncern eller annars står under i huvudsak gemensam ledning med den

sökande.

I underlaget får inte ingå utgifter för abonnemang.

Promemorieförslaget: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag.

Remissinstanserna: Har inte yttrat sig.

Skälen för regeringens förslag: Promemorians förslag innebär att

skattereduktion skall få göras för utgifter för en anslutning för tele- och

datakommunikation som tas i bruk under tiden den 1 januari 2001 31

december 2002 och som är betalda senast vid tidpunkten för ansökan.

Regeringen delar bedömningen att underlaget för skattereduktionen bör

utformas på detta sätt. Bestämmelserna innebär bland annat att utgifter

för anslutningsarbeten som påbörjas före den 1 januari 2001 men som

avser anläggningar som tas i bruk därefter kan ingå i underlaget för

skattereduktion om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda.

I underlaget avses bara ingå s.k. passiv nätutrustning på kanalisations-

och ledningsnivå. Beträffande radioförbindelser skall dock utgifter för

sändar- och mottagarutrustning kunna ingå i underlaget. Sådan aktiv ut-

rustning som arbetar i transmissionsskikten som utför själva överföringen

och som kommunicerar med varandra, t.ex. servrar, switchar och routrar

ingår inte i underlaget.

Både utgifter för material och arbete bör ingå i underlaget.

Underlaget omfattar inte utgifter för lokalt nät inom bostad, lokal,

enskilt hus eller industrilokal.

I bilaga 3 finns beskrivningar av ett antal typfall på anslutningar som

kan ingå i underlaget för skattereduktion.

För att ge rätt till skattereduktion skall arbetet vara utfört av närings-

idkare som innehar F-skattsedel antingen vid den tidpunkt när ersätt-

ningen för arbetet bestäms eller när den betalas ut. En uppgift om inne-

hav av F-skattsedel får godtas om den lämnas i en anbudshandling, en

faktura eller någon jämförlig handling, som även innehåller uppgifter om

utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress samt betal-

ningsmottagarens personnummer, samordningsnummer eller organisa-

tionsnummer. Uppgiften om innehav av F-skattsedel får dock inte godtas,

om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften är oriktig.

Härigenom uppnås bättre kontrollmöjligheter samtidigt som anlitande av

"svart" arbetskraft motverkas.

I underlaget får inte ingå utgifter för en anslutning som har utförts av

den som ansöker om skattereduktion eller av företag som ingår i samma

koncern som eller annars står under i huvudsak gemensam ledning med

den sökande. Detsamma gäller arbete som utförts av delägare i ett

handelsbolag eller ett dödsbo. En egenföretagare som utför

anslutningsarbeten på den egna villan blir således inte berättigad till

skattereduktion för värdet av sitt eget arbete. Detsamma gäller för ett

företag som med egna anställda utför anslutningsarbeten på företagets

egna näringsfastigheter.

Om abonnemang ingår i utgiften för anslutningen, skall underlaget

minskas med utgiften för eller värdet av abonnemanget.

4.3 Skattereduktionens storlek

Regeringens förslag: Skattereduktion får göras med ett belopp som mot-

svarar 50 procent av den del av underlaget som överstiger 8 000 kronor.

Skattereduktionen utgår med högst 5 000 kronor.

I fråga om hyreshus får skattereduktion göras med 50 procent av den

del av underlaget som överstiger 8 000 kronor per bostad eller lokal som

omfattas av anslutningsarbetet, dock högst 5 000 kronor per bostad eller

lokal.

Promemorieförslaget: Överensstämmer med regeringens förslag bort-

sett från promemorians förslag att skattereduktion skall utgå med lägst

500 kr. Några redaktionella ändringar av lagtexten har också gjorts.

Remissinstanserna: Lantmäteriverket anser att också fastighetsägare

som är medlemmar i en samfällighetsförening med ansvar för bredbands-

nät bör kunna få skattereduktion trots att utbyggnaden sker i föreningens

regi.

Skälen för regeringens förslag: När det gäller skattereduktionens

storlek är det enligt regeringens uppfattning naturligt att ta fasta på de

grundläggande principer som fördes fram i IT-propositionen och som

riksdagen också ställt sig bakom. Skattereduktionen bör således i första

hand stimulera till bredbandsanslutningar hos företag och hushåll som

finns utanför tätorterna. Den bör vidare endast avse sådana anslutningar

som är avsevärt mer kostnadskrävande än i normala fall. Slutligen bör

reduktionen endast medges med en mindre del av den totala utgiften för

anslutningen.

Från dessa utgångspunkter skulle enligt regeringens uppfattning en

lämpligt avvägd lösning innebära att skattereduktionen ges med ett

belopp som motsvarar 50 procent av den del av underlaget som

överstiger 8 000 kronor samtidigt som skattereduktionen begränsas till ett

högsta belopp på 5 000 kronor. Särskilda regler bör gälla för hyreshus

samt småhus som har upplåtits med hyresrätt eller bostadsrätt.

I promemorian föreslås att skattereduktion som lägst skall utgå med

500 kr. Anledningen till detta förslag var att skattemyndigheterna inte

skulle behöva administrera ansökningar som avser små belopp.

Regeringen anser, mot bakgrund av det avräkningsförfarande som det

nya skattekontosystemet innebär, att det inte finns skäl för en sådan

begränsning. Något lägsta belopp för skattereduktionen bör därför inte

bestämmas.

Juridiska personer och enskilda näringsidkare bör som tidigare

framgått kunna få skattereduktion dels i egenskap av fastighetsägare, dels

för utgifter för en anslutning till en stadigvarande plats för

affärsverksamhet varifrån verksamheten helt eller delvis bedrivs (fast

driftställe). Enskilda näringsidkare bör dessutom kunna få

skattereduktion för en anslutning till privatbostadsfastigheten under

förutsättning att det är fråga om skilda anslutningar.

För ägare av småhus bör skattereduktion göras för utgifter för en an-

slutning till det egna småhuset. Småhus definieras i 2 kap. 2 § FTL som

byggnad som är inrättad till bostad åt en eller två familjer. Småhus och

tomtmark för sådan byggnad utgör tillsammans den taxeringsenhet som

betecknas småhusenhet. Förslaget gäller även småhus som tillhör en lant-

bruksenhet. För att stimulera utbyggnaden av accessnäten i glest

bebyggda områden bör även fritidsfastigheter omfattas av den föreslagna

skattereduktionen.

Regeringen delar Lantmäteriverkets uppfattning att också fastighets-

ägare som är medlemmar i en samfällighetsförening med ansvar för

bredbandsnät bör kunna komma i fråga för skattereduktion trots att

utbyggnaden sker i föreningens regi. Det finns i dag ett stort antal

samfällighetsföreningar som förvaltar olika typer av

gemensamhetsanläggningar såsom vägar, parkeringsplatser,

grönområden, VA-ledningar och kabel-TVinstallationer. Om exempelvis

fastighetsägare i ett villaområde önskar ansluta sig till bredbandsnätet

kan det i vissa fall vara lämpligt att låta utbyggnaden göras via den

befintliga samfällighetsföreningen. Även i fall där en

samfällighetsförening saknas kan det vara lämpligt att inrätta en

gemensamhetsanläggning med tillhörande samfällighetsförening för ut-

byggnad och drift av ett bredbandsnät. För att en fastighetsägare som är

medlem i en samfällighetsförening med ansvar för ett utbyggt bredbands-

nät skall kunna få skattereduktion bör krävas att den aktuella fastigheten

ansluts till det utbyggda nätet samt att kostnaderna för arbetet kan fast-

ställas och fördelas proportionellt mellan de anslutna fastigheterna. I

övrigt bör gälla samma regler som för andra fastighetsägare. Någon

särskild bestämmelse om samfällighetsföreningar är dock inte nödvändig

eftersom de generella reglerna även täcker detta fall.

För ägare av hyreshus (fysisk och juridisk person) skulle den före-

slagna ordningen för småhus få oönskade konsekvenser på grund av att

ett hyreshus enligt fastighetstaxeringslagen normalt utgör en taxerings-

enhet. Hyreshus definieras i 2 kap. 2 § FTL som byggnad som är inrättad

till bostad åt minst tre familjer eller till kontor, butik, hotell, restaurang

och liknande.

Enligt förslaget för småhus skulle ägare av hyreshus som består av ex-

empelvis 100 bostadslägenheter medges skattereduktion med högst 5 000

kronor. För att undvika en sådan konsekvens bör i fråga om hyreshus

skattereduktion medges med ett belopp som motsvarar 50 procent av den

del av underlaget som överstiger 8 000 kronor per bostad eller lokal som

omfattas av anslutningsarbetet, och utgå med högst 5 000 kronor per

bostad eller lokal. Bostadsrättsföreningar, bostadsföreningar och bostads-

aktiebolag (privatbostadsföretag) bör behandlas som andra hyreshus-

ägare.

Privatbostadsföretag och andra juridiska personer kan även äga småhus

som upplåts med bostadsrätt. För att undvika samma oönskade effekter

som för hyreshus bör vid beräkning av skattereduktion för småhus som

upplåtits med bostadsrätt gälla likartade regler som för hyreshus. Det

innebär exempelvis att ett privatbostadsföretag kan erhålla skattereduk-

tion med högst 5 000 kronor per småhus.

För det fall två eller flera småhus på en och samma fastighet till över-

vägande del upplåts med hyresrätt får reglerna för hyreshus tillämpas om

skattereduktionen därigenom blir högre.

En fastighet kan också ha flera ägare vilket innebär att flera personer

kan vara berättigade till skattereduktion för en och samma anslutning. En

enskild delägare bör dock högst erhålla en så stor del av den totala skatte-

reduktionen som svarar mot delägarens andel i fastigheten vid ingången

av beskattningsåret.

Skattereduktionen bör räknas av mot statlig inkomstskatt, kommunal

inkomstskatt och statlig fastighetsskatt. Skattereduktionen bör tillgodo-

räknas den skattskyldige före skattereduktion enligt inkomstskattelagen

(1999:1229) och efter skattereduktion enligt lagen (2000:000) om skatte-

reduktion på förvärvsinkomster vid 2002 års taxering.

Skattereduktionen skall inte beaktas vid beräkning av skattebeloppet

enligt 4 § lagen (1997:324) om begränsning av skatt.

Av praktiska skäl bör skattereduktionen inte beaktas vid bestämmandet

av preliminär F-skatt, särskild A-skatt eller skatteavdrag.

4.4 Ansökan och beslut

Regeringens förslag: En ansökan om skattereduktion skall vara skriftlig

och ges in till en skattemyndighet. En ansökan skall ha kommit in till

skattemyndigheten senast den 1 mars 2003. Om en ansökan har kommit

in senast den 1 mars 2002, skall skattereduktionen tillgodoräknas vid

debitering av slutlig skatt på grund av taxeringen samma år.

Beslut i ärenden om skattereduktion fattas av den eller de skattemyn-

digheter regeringen, eller efter regeringens bemyndigande,

Riksskatteverket bestämmer.

Promemorieförslaget: Överensstämmer i huvudsak med regeringens

förslag.

Remissinstanserna: Har inte yttrat sig.

Skälen för regeringens förslag

Vad en ansökan bör innehålla

En ansökan om skattereduktion skall vara skriftlig och ges in till en

skattemyndighet. Ansökan bör kunna lämnas in till vilken skattemyndig-

het som helst. Om samtliga skattemyndigheter i landet eller endast ett

begränsat antal skall handlägga ärenden om skattereduktion är en fråga

som regeringen, eller efter regeringens bemyndigande, Riksskatteverket

bör avgöra.

En ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till en skattemyn-

dighet senast den 1 mars 2003. Om en ansökan har kommit in senast den

1 mars 2002 skall skattereduktionen tillgodoräknas vid debitering av

slutlig skatt på grund av taxeringen samma år. I annat fall görs skatte-

reduktionen vid 2003 års taxering. Ärenden om skattereduktion bör

handläggas åtskilda från inkomsttaxeringen.

En beviljad skattereduktion som inte kan utnyttjas helt vid den taxering

då den enligt bestämmelserna skall avräknas får inte sparas till ett senare

år.

För att en ansökan skall kunna läggas till grund för ett beslut om

skattereduktion måste den innehålla uppgifter om sökandens person-

nummer, samordningsnummer eller organisationsnummer, fastighetens

beteckning, sökandens andel i fastigheten, det anslutningsarbete som har

utförts och den överföringskapacitet som har specificerats för anslut-

ningen, huruvida det i utgiften för anslutningen ingår abonnemang och i

så fall utgiften för detta, underlaget för den skattereduktion som begärs,

samt organisationsnummer, personnummer eller samordningsnummer för

den som har utfört arbetet.

Till ansökan bör av kontrollskäl fogas kopia av faktura eller motsva-

rande handling som utvisar vilken anslutning som har utförts, utgiften för

anslutningen, uppgift om anslutningens överföringskapacitet och den

utrustning som har installerats samt om huruvida anslutningen är

utformad så att den inte hindrar den anslutne att välja leverantör av över-

föringstjänster. Till ansökan skall även fogas uppgift om när betalning

har skett.

Handelsbolag som sökande

Handelsbolag är inte egna skattesubjekt i fråga om inkomstskatt men

däremot beträffande fastighetsskatt. Beskattningen för inkomst sker i

stället hos delägarna.

I promemorian sägs att för att det skall bli möjligt att tillgodoräkna

delägare i ett handelsbolag skattereduktion bör det krävas att det i

bolagets ansökan anges att skattereduktionen skall utnyttjas av delägarna

i stället för handelsbolaget. Regeringen delar den uppfattningen men vill

också tillägga att det inte bör vara möjligt för handelsbolaget att överlåta

endast en del av skattereduktionen. I de fall delägarna skall utnyttja

skattereduktionen bör det vidare i bolagets ansökan anges att delägarna

biträder ansökan och hur skattereduktionen skall fördelas mellan

delägarna. Bolagets ansökan skall i sådana fall även undertecknas av

delägarna. Delägare som biträtt bolagets ansökan är att betrakta som

sökande i fråga om sin rätt till skattereduktion.

4.5 Omprövning, överklagande och straffansvar

Regeringens förslag: I fråga om skattemyndighetens beslut om

skattereduktion tillämpas vad som gäller om debitering av slutlig skatt

enligt skattebetalningslagen (1997:483).

Skattemyndighetens beslut om skattereduktion får omprövas,

förutom i de fall som anges i skattebetalningslagen, om det föranleds

av ett annat beslut av skattemyndighet eller förvaltningsdomstol som

rör skattereduktion, fastighetstaxering eller debitering av

fastighetsskatt.

Oriktiga uppgifter kan föranleda ansvar enligt skattebrottslagen

(1971:69).

Promemorieförslaget: Överensstämmer endast delvis med

regeringens förslag.

Remissinstanserna: Kammarrätten i Stockholm anser att det bör över-

vägas om inte en närmare anknytning till förfarandereglerna i skatte-

betalningslagen (1997:483) är att föredra. Kammarrätten påpekar också

att en överklagandetid på tre veckor avviker från det gängse på skatte-

området.

Skälen för regeringens förslag

Promemorians förslag till bestämmelser om omprövning och

överklagande överensstämmer i allt väsentligt med dem som förekom i

tidigare lagstiftning om skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete

på bostadshus. I promemorian föreslås att en skattemyndighets beslut om

skattereduktion får omprövas bl.a. i de fall som anges i 27 §

förvaltningslagen (1986:223). Kopplingen till förvaltningslagen innebär

att en omprövning skall kunna ske när ett beslut är uppenbart oriktigt på

grund av nya omständigheter eller av någon annan anledning, och om

omprövningen kan göras snabbt och enkelt. En tredje förutsättning för

omprövning enligt förvaltningslagen är att en ändring kan ske utan att det

blir till nackdel för någon enskild part.

Regeringen anser att förvaltningslagens omprövningsregler medför en

alltför snäv begränsning av de beslut om skattereduktion som bör få om-

prövas. Skattemyndigheten bör få större möjligheter att ompröva

besluten. Syftet bör vara att åstadkomma en enkel, smidig och snabb

ordning för rättelse av felaktiga beslut.

Kammarrätten i Stockholm anför att en närmare anknytning till

förfarandereglerna i skattebetalningslagen är att föredra samt att en

överklagandetid på tre veckor som föreslogs i promemorian inte är det

normala på skatteområdet.

I lagrådsremissen föreslogs att taxeringslagens (1990:324)

omprövnings- och överklagandebestämmelser skulle användas som

förebild. Enligt Lagrådets mening vore det naturligast med hänsyn till

skattereduktionens nära anknytning till uppbördsförfarandet att i stället

knyta an till skattebetalningslagens förfaranderegler. Regeringen delar

Lagrådets uppfattning och i fråga om skattemyndighetens beslut om

skattereduktion enligt denna lag bör därför tillämpas vad som gäller om

debitering av slutlig skatt enligt skattebetalningslagen.

Beslut som kan omprövas

En skattemyndighets beslut om skattereduktion bör kunna omprövas om

sökanden begär det eller om det finns andra skäl.

Som exempel på andra skäl för omprövning kan nämnas att den

föranleds av ett annat beslut av en skattemyndighet eller en allmän

förvaltningsdomstol som rör skattereduktion, fastighetstaxering eller

debitering av fastighetsskatt, och som gör att ett tidigare beslut om

skattereduktion framstår som felaktigt.

Ett beslut bör vidare, på begäran av sökanden, kunna omprövas i de

fall då denne ansökt om och beviljats skattereduktion ett taxeringsår men

sedan inte kan tillgodoräkna sig den beslutade skattereduktionen fullt ut

detta år. Som tidigare nämnts kan skattereduktionen dock endast medges

vid debiteringen av slutlig skatt på grund av 2002 eller 2003 års taxering.

En omprövning av ett beslut om skattereduktion kommer i regel att

initieras av sökanden. Efter det att en ansökan granskats och ett beslut

fattats har skattemyndigheten normalt inte någon anledning att ta upp och

ompröva ett ärende på nytt. För att en omprövning skall initieras av

skattemyndigheten kan därför förutsättas att nya omständigheter kommit

till som gör att det tidigare beslutet framstår som felaktigt. Det kan som

tidigare nämnts vara fråga om annat beslut av en skattemyndighet eller

en allmän förvaltningsdomstol som rör t.ex. fastighetstaxering eller

debitering av fastighetsskatt. Skattemyndigheten är då skyldig att vidta

de åtgärder som behövs. I andra fall bör det ankomma på sökanden att

bevaka sina intressen.

Överklagande

När det gäller förfarandet vid överklagande blir bestämmelserna i 22 kap.

skattebetalningslagen tillämpliga.

Straffansvar

Att vid ansökan om skattereduktion uppsåtligen eller av grov oaktsamhet

lämna oriktig uppgift och därigenom föranleda att skattereduktion bevil-

jas eller beviljas med för högt belopp omfattas av reglerna om straffan-

svar i skattebrottslagen. Någon särskild straffbestämmelse kan därför inte

anses behövlig i den nu föreslagna lagen om skattereduktion.

Reglerna om skattetillägg i taxeringslagen blir inte tillämpliga i

ärenden om skattereduktion med hänsyn till att handläggningen inte kan

anses avse taxering.

4.6 Ikraftträdande

Regeringens förslag: De föreslagna reglerna skall träda i kraft den

1 januari 2001 och tillämpas första gången i samband med 2002 års taxe-

ring.

Promemorieförslaget: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Har inte yttrat sig.

Skälen för regeringens förslag: Det är av stimulansskäl angeläget att

åtgärder som ger rätt till skattereduktion enligt denna lag kommer igång

så snabbt som möjligt. De föreslagna reglerna bör därför träda i kraft den

1 januari 2001. Beslut om skattereduktion kan givetvis fattas av skatte-

myndigheten redan under år 2001 men den tillgodoförs sökanden första

gången i samband med taxeringen 2002. I enlighet med vad som redan

nämnts omfattar förslaget utgifter för en anslutning som tas i bruk under

perioden den 1 januari 2001 den 31 december 2002 och som är betalda

senast vid tidpunkten för ansökan. Det betyder att utgifter för anslut-

ningsarbeten som påbörjas före den 1 januari 2001 men som avser

anläggningar som tas i bruk därefter kan ingå i underlaget för

skattereduktion om förutsättningarna i övrigt är uppfyllda.

5 Följdändringar i andra lagar

5.1 Skatteregisterlagen

För att uppnå en effektiv handläggning av ärenden om skattereduktion

och för att få en fungerande kontrollmöjlighet bör skatteregistret vid

handläggningen av dessa ärenden få tillföras dels vissa uppgifter som

skall finnas med i ansökan om skattereduktion, dels uppgifter om

beslutad skattereduktion. Ändringen i skatteregisterlagen föreslås träda i

kraft den 1 januari 2001.

5.2 Skattebetalningslagen

Skattemyndigheten fattar varje år beslut om skattens storlek enligt den

årliga taxeringen (grundläggande beslut om slutlig skatt). Slutlig skatt

kan bestämmas också genom omprövningsbeslut och till följd av beslut

av domstol.

Av 11 kap. 9 § skattebetalningslagen framgår att med slutlig skatt

avses summan av skatter och avgifter enligt 11 kap. 10 § nämnda lag

minskad med skattereduktion enligt 65 kap. 9 12 §§ inkomstskattelagen.

Ett beslut om skattereduktion för bredbandsanslutning kommer att

meddelas fristående och är inte att räkna som ett taxeringsbeslut. Skatte-

reduktionen kommer att tillgodoräknas den skattskyldige vid debitering

av slutlig skatt. Detta föranleder en komplettering av bestämmelserna i

11 kap. 9 § skattebetalningslagen.

I budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/01:1) föreslår regeringen

en skattereduktion på förvärvsinkomster vid 2002 års taxering. Även

denna skattereduktion skall beaktas vid debitering av slutlig skatt. Mot

bakgrund härav bör en följdändring göras i skattebetalningslagen med

ikraftträdande den 1 januari 2001.

6 Offentlig-finansiella effekter

Det är förenat med betydande svårigheter att beräkna de offentlig-

finansiella effekterna av att införa en skattereduktion för installation av

bredband. Det är bl.a. oklart hur stor den grupp är som kan tänkas vilja

ansöka om skattereduktionen.

Förslaget är konstruerat under antagandet att ca 230 000 hushåll och

90 000 företag kommer att ansöka om maximal skattereduktion.

Beräkningen bygger på att cirka 70 procent av företagen på landsbygden

men endast 15 20 procent av hushållen på landsbygden kommer att söka

skattereduktionen. Det betyder ca 320 000 uppkopplingar. Eftersom

rätten till skattereduktion inte är geografiskt avgränsad kan givetvis även

hushåll och företag i tätorter tänkas söka, vilket ökar antalet något.

Bedömningen av det totala antalet ansökningar är dock tämligen osäker.

Sannolikt kommer antalet abonnenter utanför de större tätorterna att öka

som resultat av det stöd till kommunernas utbyggnad av de lokala näten

som regeringen avser att inrätta.

Reglerna föreslås medge en skattereduktion med 50 procent av

installationskostnaderna överstigande 8 000 kronor, dock maximalt

uppgående till 5 000 kronor. Det betyder att maximal subvention uppnås

då installationskostnaden uppgår till 18 000 kronor. Förslaget ger då en

subventionsgrad på ca 28 procent. Förslaget beräknas för perioden

2001 2002 ge en sammanlagd budgetförsvagning med 1,6 miljarder

kronor med jämn fördelning på de enskilda åren. Kassamässigt kommer

effekten att förskjutas ett år eftersom skattereduktionen normalt

tillgodoförs i samband med taxeringen året efter installationsåret.

Effekter på skatteförvaltningen

Genomförandet av förslaget kräver relativt omfattande information till

allmänheten. Kostnader uppkommer för annonsering samt framtagande

och distribution av informationsmaterial m.m. Vidare uppkommer

kostnader för utveckling av ett IT-baserat handläggnings- och

beslutsstöd. Storleken på skatteförvaltningens personalkostnader för att

hantera ärenden om skattereduktion är helt beroende av antalet

ansökningar och dessas kvalitet.

IT-propositionen innehöll inriktningen för statens åtaganden vad avser

IT-infrastrukturen. Inriktningen avser omfattningen av stöd till

utbyggnad i glesbygd och kommande utformning av stöd till kommuner

för att möjliggöra abonnetsanslutning med hög överföringskapacitet i

glest bebyggda områden genom lokala transport- och accessnät samt en

skattereduktion för fysiska och juridiska personer för anslutningar med

hög överföringskapacitet.

Regeringen har i budgetpropositionen för 2001 (utgiftsområde 19)

bedömt att någon del av anslaget för utbyggnaden av IT-infrastrukturen

behöver tas i anspråk för att täcka ökade administrativa kostnader vid

berörda myndigheter med anledning av dessa och kommande förslag

avseende IT-infrastrukturåtgärder. Med hänsyn till den osäkerhet som

råder beträffande antalet ansökningar om skattereduktion går det inte att

nu bestämma i vilken utsträckning anslagen bör tas i anspråk för att täcka

skatteförvaltningens ökade administrativa kostnader. Regeringen anser

att ett slutligt beslut om finansiering bör tas senare när det står klart hur

stora kostnaderna blir.

7 Författningskommentar

7.1 Förslaget till lag om skattereduktion för utgifter för

vissa anslutningar för tele- och datakommunikation

1§

I paragrafen finns de grundläggande bestämmelserna om vilka som kan

komma i fråga för skattereduktion för bredbandsanslutning och vad som

utgör underlaget för skattereduktionen. Även dödsbon omfattas av

bestämmelserna i den mån de är ägare av fastighet eller bedriver närings-

verksamhet.

Första stycket har i allt väsentligt utformats i enlighet med Lagrådets

förslag. I andra meningen har ordet sådan lagts till framför anslut-

ning för att klargöra att juridiska personer och enskilda näringsidkare

får skattereduktion även för anslutningar från ett allmänt tillgängligt

telenät till ett fast driftställe för näringsverksamheten.

I andra stycket anges att handelsbolag kan avstå från skattereduktion

till förmån för delägarna i bolaget. I ett sådant fall gäller också bestäm-

melserna i 13 §.

2§

I paragrafen finns bestämmelser om vilka krav som ställs på anslutningen

för tele- och datakommunikation.

Enligt Lagrådet bör det av lagtexten framgå att själva överföringen av

tele- och datakommunikation skall vara av god teknisk kvalitet.

Lagtexten har i denna del utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

Bestämmelserna har närmare behandlats i avsnitt 4.1.

3 §

I paragrafen anges att skattereduktion skall göras vid debiteringen av

slutlig skatt på grund av 2002 eller 2003 års taxering. Reduktionen kan

således inte tillgodoräknas vid något annat års taxering, även om en om-

prövning sker efter utgången av år 2003.

4 §

I denna lag har termer och uttryck samma betydelse som i inkomstskatte-

lagen (1999:1229). Bestämmelserna om juridiska personer skall dock

tillämpas också på handelsbolag.

Termen hyreshus har samma betydelse som i fastighetstaxeringslagen

(1979:1152). Enligt Lagrådet är det inte nödvändigt att beträffande

begreppen bostad och lokal hänvisa särskilt till 6 kap. i nämnda lag.

Skulle en definition av begreppen efterfrågas är det enligt Lagrådet

naturligast att utan särskild hänvisning söka den i 12 kap.

jordabalken. Lagtexten har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

5 7 §§

I paragraferna behandlas frågan om underlaget för skattereduktionen.

Bestämmelserna har närmare kommenterats i avsnitt 4.2.

Både utgifter för material och arbete ingår i underlaget. Vad gäller

arbete ingår utgifter för projektering, planering och dokumentation av

nätet samt av fastighets- och områdesnod. Utgifter för arbete kan även

avse anläggning av nät och fastighets- och områdesnod (exempelvis

grävning för kabelförläggning, anläggning av kabelbrunn, installation,

håltagning av vägg, märkning, provning av nätet). Dessutom omfattas

utgifter för hyra av maskinutrustning och liknande (exempelvis

grävmaskin, utrustning för håltagning och för skarvning av fiber).

Underlaget omfattar däremot inte utgifter för utbyggnad av lokala nät

inom bostad, lokal, enskilt hus eller industrilokal. Anledningen till detta

är att de lokala näten är privata och omfattningen av dessa kan variera

kraftigt bland annat beroende på antalet datoranvändare inom exempelvis

en bostad eller lokal.

Bestämmelserna i 6 § andra stycket om F-skattsedel har getts en

utformning som överensstämmer med motsvarande bestämmelser i

skattebetalningslagen (1997:483).

Enligt Lagrådet bör det av 7 § första stycket uttryckligen framgå att det

i underlaget för skattereduktionen inte får ingå utgifter för en anslutning

som har utförts av sökanden själv. Detta gäller såväl värdet av eget arbete

som utgifter för material. Lagtexten har utformats i enlighet med

Lagrådets förslag.

Av 7 § andra stycket följer att om ett handelsbolag eller ett dödsbo

omfattas av bestämmelserna i första stycket gäller de även för delägare i

bolaget eller boet.

8 10 §§

Paragraferna innehåller regler om beräkning av skattereduktionen.

Bestämmelserna behandlas närmare i avsnitt 4.3.

11 13 §§

Paragraferna behandlar förhållandena kring ansökan om skattereduktion

och dess innehåll.

Enligt Lagrådet bör en ansökan, i de fall den avser en anslutning till ett

småhus eller ett hyreshus, även innefatta uppgifter om fastighetens

beteckning och sökandens andel i fastigheten. Lagtexten i 12 § har därför

kompletterats i denna del.

Avsikten är att en delägare i ett handelsbolag skall ha talerätt i fråga

om sin skattereduktion. Enligt Lagrådet bör då lagtexten i 13 §

kompletteras med uppgiften att en delägare som biträtt bolagets ansökan

är att betrakta som sökande i fråga om sin rätt till skattereduktion.

Lagtexten har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

14 §

I paragrafen anges när en ansökan skall ha kommit in till skattemyndig-

heten för att skattereduktion skall kunna ges mot den slutliga skatten på

grund av taxeringen 2002 respektive 2003.

15 §

I paragrafen finns regler om beslutsmyndighet.

16 §

I första stycket anges att i fråga om skattereduktion enligt denna lag

tillämpas vad som gäller om debitering av slutlig skatt enligt skattebetal-

ningslagen (1997:483). Det innebär att skattebetalningslagens bestäm-

melser om omprövning i 21 kap. och om överklagande i 22 kap. skall

tillämpas på ärenden och mål om skattereduktion för

bredbandsanslutning. Dessa bestämmelser innebär sammanfattningsvis

följande.

Av 21 kap. 1 § skattebetalningslagen följer att skattemyndigheten skall

ompröva ett beslut om skattereduktion, om sökanden begär det eller om

det finns andra skäl. Avsnitt 5 innehåller en närmare redogörelse för i

vilka situationer det kan bli aktuellt med omprövning. Att omprövning

skall göras när sökanden har överklagat skattemyndighetens beslut om

skattereduktion följer av 22 kap. 6 § samma lag.

Av 21 kap. 4 § första stycket skattebetalningslagen följer att en

sökande som vill begära omprövning skall göra detta skriftlig. Begäran

skall, om inte annat följer av 5 §, ha kommit in till skattemyndigheten

senast sjätte året efter utgången av det kalenderår under vilket

beskattningsåret har gått ut.

Om skattemyndigheten självmant omprövar ett beslut, följer av

21 kap. 8 § skattebetalningslagen att myndigheten får meddela ett

omprövningsbeslut som är till sökandens fördel senast sjätte året efter

utgången av det kalenderår under vilket beskattningsåret har gått ut. Ett

sådant omprövningsbeslut får meddelas även efter denna tid, om det av

material som är tillgängligt för skattemyndigheten framgår att ett beslut

är felaktigt.

I 21 kap. 9 § skattebetalningslagen anges att ett omprövningsbeslut

som är till nackdel för sökanden inte får meddelas senare än under andra

året efter utgången av det kalenderår under vilket beskattningsåret har

gått ut, utom i de fall det är fråga om efterbeskattning enligt 11 och

12 §§.

 Bestämmelserna om efterbeskattning kan bli tillämpliga i ärenden

eller mål om skattereduktion, även om det inte direkt är fråga om

efterbeskattning. Det kan bli aktuellt med en omprövning med stöd av

dessa bestämmelser, om sökanden har lämnat en oriktig uppgift i en

ansökan om skattereduktion eller i en bifogad handling, och den oriktiga

uppgiften har medfört att skattereduktion har gjorts med för högt belopp.

Omprövning kan också ske när en felräkning, felskrivning eller något

annat uppenbart förbiseende skall rättas.

Av 21 kap. 14 § skattebetalningslagen framgår att skattemyndighetens

beslut om efterbeskattning skall, om inte annat följer av 15 20 §§,

meddelas under sjätte året efter utgången av det kalenderår under vilket

beskattningsåret har gått ut.

Av andra stycket framgår att skattemyndighetens beslut om skatte-

reduktion får omprövas, förutom i de fall som anges i skattebetalnings-

lagen, om det föranleds av ett annat beslut av skattemyndighet eller

förvaltningsdomstol som rör skattereduktion enligt denna lag,

fastighetstaxering eller debitering av fastighetsskatt. Omprövning i ett

sådant fall får ske senast sex månader efter det beslut som föranleder

ändringen.

Av 22 kap. 1 § skattebetalningslagen följer att beslut av skattemyndig-

heten får överklagas hos länsrätten av sökanden. Skattemyndighetens

beslut får överklagas också av Riksskatteverket. Sökandens överklagande

skall enligt 22 kap. 3 § första stycket ha kommit in senast sjätte året efter

utgången av det kalenderår under vilket beskattningsåret har gått ut. I

22 kap. 6 § första stycket anges att bestämmelserna i 6 kap. 5 7

taxeringslagen (1990:324) gäller när en sökande har överklagat

skattemyndighetens beslut. Av 22 kap. 13 § framgår att bestämmelserna i

6 kap. 10 24 §§ taxeringslagen gäller för mål enligt

skattebetalningslagen.

I fråga om övriga tillämpliga bestämmelser i skattebetalningslagen

hänvisas till författningskommentaren till den lagen (prop. 1996/97:100,

del 1, sid. 515 ff.)

17 18 §§

I paragraferna anges hur skattereduktionen skall utföras.

19 §

I bestämmelsen görs en hänvisning till skatteregisterlagen (1980:343).

Enligt den lagen får vissa uppgifter om ansökan och beslut om skatte-

reduktion registreras. Detta görs i syfte att underlätta den administrativa

hanteringen av ärenden om skattereduktion.

7.2 Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

(1980:343)

1 §

Ändringen innebär att de centrala och regionala skatteregistren skall

användas för bestämmande av skattereduktion för utgifter för vissa

anslutningar för tele- och datakommunikation.

7 §

Ändringen innebär att det centrala skatteregistret får innehålla uppgifter

enligt 12 § första stycket lagen om skattereduktion för utgifter för vissa

anslutningar för tele- och datakommunikation för bestämmande av

skattereduktion enligt samma lag samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion.

7.3 Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483)

11 kap.

9 §

Ändringen i andra stycket är en följd av att det den 1 januari 2001 införs

lagar om skattereduktion på förvärvsinkomster vid 2002 års taxering och

skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för tele- och data-

kommunikation.

Sammanfattning av promemorian Skattelättnad för

bredbandsanslutning

I promemorian föreslås en ny lag om skattereduktion för utgifter för vissa

anslutningar för tele- och datakommunikation från ett allmänt tillgängligt

telenät. Den föreslagna lagen innebär att en skattereduktion kan ges till

juridiska personer, enskilda näringsidkare och fastighetsägare som under

perioden den 1 januari 2001 31 december 2002 haft utgifter för en an-

slutning avsedd för tele- och datakommunikation som innebär en väsent-

lig kapacitetshöjning i syfte att uppnå tillräcklig kapacitet för överföring

av multimedietjänster. Skattereduktionen ges till juridiska personer och

enskilda näringsidkare även om utgiften kan dras av i näringsverksam-

heten.

Skattereduktion föreslås uppgå till 50 procent av utgifter över 8 000 kr

och utgå med lägst 500 kronor och högst 5 000 kronor. I fråga om hyres-

hus begränsas skattereduktionen till högst 5 000 kr per lägenhet. Skatte-

reduktion kan endast medges vid ett tillfälle.

Om abonnemang ingår skall värdet på det minska underlaget för skatte-

reduktionen. Värdet av eget arbete får inte medräknas.

Ett krav för skattereduktion är att den som utför anslutningen har F-skatt-

sedel.

Lagen föreslås träda i kraft den 1 januari 2001. Skattereduktion kan med-

ges vid debiteringen av slutlig skatt vid taxeringen 2002 eller vid taxe-

ringen 2003.

Lagförslag i promemorian Skattelättnad för bred-

bandsanslutning

1. Förslag till lag om skattereduktion för utgifter för vissa

anslutningar för tele- och datakommunikation

 Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelser

1 § Skattereduktion enligt denna lag medges en juridisk person, enskild

näringsidkare och ägare av fastighet som utgör taxeringsenhet enligt

fastighetstaxeringslagen (1979:1152) för utgifter av det slag som avses i

2 §.

Med ägare av fastighet avses även den som enligt 1 kap. 5 § fastighets-

taxeringslagen skall likställas med ägare.

I fråga om handelsbolag tillkommer rätten till skattereduktion i stället

delägarna.

Underlag för skattereduktion

2 § Underlag för skattereduktion är utgifter för anslutning avsedd för

tele- och datakommunikation från ett allmänt tillgängligt telenät till

privatbostadsfastighet, hyreshus eller fast driftställe. Det skall vara en ny

förbindelse och anslutningen skall vara dimensionerad för att kunna

överföra multimediatjänster med god kvalitet. Anslutningen skall vara så

konstruerad att den medger för abonnenten att välja operatör oberoende

av andra abonnenter.

Om befintlig anslutning ersätts eller kompletteras skall den nya anslut-

ningen innebära en avsevärd höjning av överföringskapaciteten i

förhållande till befintlig anslutning. Underlag för skattereduktion är

utgifter för en anslutning för datakommunikation som innebär en

väsentlig kapacitetshöjning i förhållande till överföringskapaciteten i det

normala telenätet.

Om abonnemang ingår i utgiften för anslutningen, skall underlaget mins-

kas med värdet av abonnemanget.

3 § I underlaget inräknas inte värdet av arbete för anslutningen som

utförts av den som ansöker om skattereduktion eller, i fall som avses i 1 §

tredje stycket, delägare i handelsbolaget. Med sådant arbete jämställs

arbete som utförts av företag som ingår i samma koncern eller annars står

under i huvudsak gemensam ledning med den som ansöker om skatte-

reduktion.

4 § Underlaget för skattereduktion omfattar endast utgifter för en anslut-

ning för tele- och datakommunikation som tagits i bruk under perioden

den 1 januari 2001 den 31 december 2002.

5 § Utgifter för anslutningen för tele- och datakommunikation inräknas i

underlaget endast om arbetet utförts av någon som innehar F-skattsedel

vid den tidpunkt när avtalet om arbete träffades eller när ersättningen

utbetalades.

En uppgift om innehav av en F-skattsedel får tas för god om den lämnas i

en anbudshandling, en faktura eller någon därmed jämförlig handling,

som även innehåller uppgifter om utbetalarens och

betalningsmottagarens namn och adress eller andra för identifiering

godtagbara uppgifter samt uppgift om betalningsmottagarens

personnummer eller organisationsnummer. Detta gäller dock inte om den

som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften om innehav av en F-

skattsedel är oriktig.

Skattereduktionens storlek

6 § Skattereduktionen uppgår till 50 procent av den del av underlaget

som överstiger 8 000 kronor eller, i fråga om hyreshus, 8 000 kronor per

lägenhet som anslutits. Skattereduktionen utgår med lägst 500 kronor och

högst 5 000 kronor för

1. juridisk person och enskild näringsidkare för anslutningsutgifter i

näringsverksamheten om inte annat framgår av 3,

2. småhus som utgör en taxeringsenhet,

3. hyreshus som utgör en taxeringsenhet per lägenhet som anslutits.

I fråga om taxeringsenhet som består av två eller flera småhus som till

övervägande del upplåtits med hyresrätt eller bostadsrätt får reglerna

tillämpas som om småhusen tillsammans utgör ett hyreshus, om skatte-

reduktionen därigenom blir högre.

Skattereduktionen för en delägare av en taxeringsenhet utgör högst så

stor andel av den totala skattereduktionen för taxeringsenheten som

svarar mot hans eller hennes andel av taxeringsenheten när anslutningen

utfördes.

7 § Skattereduktion medges endast vid ett tillfälle.

Ansökan

8 § Ansökan om skattereduktion görs skriftligen hos en skattemyndighet.

9 § Ansökningen skall innehålla uppgift om

1. sökandens personnummer eller organisationsnummer,

2. det anslutningsarbete som har utförts och den överföringskapacitet

som specificerats för anslutningen,

3. det i utgiften för anslutningen ingår abonnemang och kostnaden för

detta,

4. underlaget för den skattereduktion som begärs,

5. organisationsnummer eller personnummer för den som utfört anslut-

ningen.

Till ansökningen skall fogas kopia av faktura eller motsvarande handling

som utvisar vilken anslutning för tele- och datakommunikation som har

utförts, utgiften för anslutningen, uppgift om anslutningens överförings-

kapacitet och den utrustning som har installerats samt om att anslut-

ningen är utformad så att flera operatörer kan ansluta utrustning.

Av ansökningen eller en handling som fogas till denna skall framgå när

betalning av fakturan har ägt rum.

10 § Om fastigheten ägs av ett handelsbolag skall i ansökningen uppges

hur skattereduktionen skall fördelas mellan delägarna.

11 § Om en fastighet har bytt ägare och två eller fler ägare på grund av

detta är berättigade till skattereduktion skall den vars ansökan först kom

in till en skattemyndighet i första hand medges skattereduktion. Kom

ansökningarna in till en eller flera skattemyndigheter samma dag, skall

skattereduktionen fördelas mellan sökandena i förhållande till storleken

av de underlag för skattereduktion som ansökningarna avser.

12 § En ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till en skatte-

myndighet senast den 1 mars 2003. Om en ansökan har kommit in före

den 1 mars under taxeringsåret skall skattereduktionen tillgodoräknas vid

debitering av slutlig skatt på grund av taxeringen samma år.

Beslut

13 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Riksskatteverket

bestämmer vilken eller vilka skattemyndigheter som beslutar i ärenden

enligt denna lag.

Omprövning och överklagande

14 § Skattemyndighetens beslut enligt denna lag får omprövas, förutom i

fall som anges i förvaltningslagen (1986:223), om sökanden har lämnat

oriktig uppgift. Beslut får också omprövas om det föranleds av ett annat

beslut av skattemyndighet eller förvaltningsdomstol som rör skattereduk-

tion, fastighetstaxering eller debitering av fastighetsskatt.

Beslut får vidare, på begäran av sökanden, omprövas om beslutad skatte-

reduktion inte fullt ut kunnat tillgodoräknas honom eller henne vid en

debitering.

Omprövning får ske intill utgången av femte kalenderåret efter det år då

beslut om skattereduktion meddelades. Omprövning enligt första stycket

andra meningen får ske därefter, dock senast sex månader efter det beslut

som föranleder ändringen.

15 § Beslut av skattemyndigheten får överklagas av sökanden hos den

länsrätt inom vars domkrets beslutet har fattats, inom tre veckor från det

sökanden fått del av beslutet. Skattemyndighetens beslut får överklagas

av Riksskatteverket hos samma länsrätt inom tre veckor från dagen för

beslutet.

Om länsrätten helt eller delvis bifallit ett överklagande av sökanden, får

skattemyndigheten överklaga länsrättens beslut. Riksskatteverket får

överklaga ett beslut av länsrätten eller kammarrätten även om verket inte

tidigare har fört det allmännas talan i målet.

Om sökanden överklagar ett beslut, förs det allmännas talan i länsrätten

och kammarrätten av skattemyndigheten. Överklagar Riksskatteverket

skall det allmännas talan föras av verket. Riksskatteverket för det allmän-

nas talan i Regeringsrätten.

Riksskatteverket får uppdra åt en tjänsteman vid en skattemyndighet att

företräda verket i allmän förvaltningsdomstol.

Förfarandet

16 § I fråga om skattereduktion enligt denna lag tillämpas vad som gäller

om skattereduktion i 65 kap. 9 12 §§ inkomstskattelagen (1999:1229)

om inte annat är föreskrivet. Skattereduktion enligt denna lag tillgodo-

räknas den skattskyldige före skattereduktion enligt inkomstskattelagen.

17 § Skattereduktion enligt denna lag skall inte beaktas vid beräkning av

preliminär skatt enligt skattebetalningslagen (1997:483).

18 § Bestämmelser om registrering av uppgifter och beslut enligt denna

lag finns i skatteregisterlagen (1980:343).

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001. Skattereduktion kan ges

första gången mot den slutliga skatten vid taxeringen 2002.

2. Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 1 § skatteregisterlagen (1980:343) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1§

För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av automa-

tisk databehandling föras ett centralt skatteregister för hela riket och ett

regionalt skatteregister för varje region.

 Registren skall användas vid beskattning för

 1. samordnad registerföring av identifieringsuppgifter beträffande

fysiska och juridiska personer,

 2. revisions- och annan kontrollverksamhet,

 3. taxering enligt taxeringslagen (1990:324) samt bestämmande av

pensionsgrundande inkomst,

 4. redovisning, bestämmande och betalning av skatt enligt skattebetal-

ningslagen (1997:483), mervärdesskattelagen (1994:200), lagen

(1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta och lagen

(1990:912) om nedsättning av socialavgifter.

 Registren skall dessutom användas för

 1. avräkning enligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av

skatter och avgifter,

2. bestämmande av

skattereduktion enligt lagen

(1993:672) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus, lagen (1995:1623) om

skattereduktion för

riskkapitalinvesteringar, lagen

(1996:725) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på bo-

stadshus och lagen (1996:1231)

om skattereduktion för

fastighetsskatt i vissa fall vid

1997-2001 års taxeringar,

2. bestämmande av

skattereduktion enligt lagen

(1993:672) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus, lagen (1995:1623) om

skattereduktion för

riskkapitalinvesteringar, lagen

(1996:725) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus, lagen (1996:1231) om

skattereduktion för fastighetsskatt

i vissa fall vid 1997-2001 års taxe-

ringar och lagen (2000:000) om

skattereduktion för utgifter för

vissa anslutningar för tele- och

datakommunikation,

 3. gäldenärsutredning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m.

 Det centrala skatteregistret skall också användas för andra utredningar i

kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet än som avses i tredje

stycket och för Riksskatteverkets tillsyn enligt lagen (1974:174) om

identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl.

________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Beskrivningar av typfall av bredbandsanslutningar

Ref.

Nr

Nätdel, nodtyp,

arbetskostnad m.m.

Beskrivning av anslutningen

1

Anslutning till

respektive hus, villa

eller industrifastighet

Med anslutning i hyreshus avses här ett

kabelbaserat fastighetsnät som ansluter alla

lägenheter till ett gemensamt utrymme, en

fastighetsnod.

I ett villaområde och inom ett

industriområde motsvaras fastighetsnätet av

ett spridningsnät. Spridningsnätet ansluter

varje villa eller byggnad inom ett

industriområde till en fastighetsnod .

För enskilt hus (enligt punkt C nedan) sker

anslutning av kabel- eller radionät direkt till

användaren.

Lokalt nät inom lägenhet, villa, enskilt hus,

industrifastighet, kontorslokal eller

motsvarande är inte föremål för

skattereduktion.

2

Fastighetsnod

Med fastighetsnod avses här ett gemensamt

utrymme i ett hyreshus, ett gemensamt

utrymme för ett antal närliggande villor

inom ett villaområde eller närliggande

byggnader inom ett industriområde.

I en fastighetsnod placeras dels paneler och

annan passiv nätutrustning, dels operatörens

aktiva utrustning. Operatörens aktiva

utrustning ingår inte i underlaget för

skattereduktion.

Fastighetsnod förekommer inte vid enskilt

hus enligt punkt C nedan.

3

Områdesnät

Med områdesnät avses här ett passivt

kabelnät eller ett radionät som

sammanbinder fastighetsnoder alternativt

enskilda lägenheter/villor/byggnader via

radiokommunikation eller enskilda hus med

områdesnoden.

Områdetsnätets geografiska omfattning kan

variera beroende på fastighetsbeståndets

sammansättning avseende flerfamiljshus,

villor, industriområde och andra geografiska

förutsättningar såsom tätort och glesbygd.

4

Områdesnod

Med områdesnod avses här ett gemensamt

utrymme för ett område där utrustning

placeras för anslutning av områdesnät till ett

nät fram till plats för anslutning till befintligt

allmänt tillgängligt telenät.

5

Nät mellan

områdesnod och plats

för anslutning till

befintligt allmänt

tillgängligt telenät

Med detta nät avses här ett nät (kabel- eller

radiobaserat) mellan områdesnod och nod

för anslutning till befintligt allmänt

tillgängligt telenät.

Nätets geografiska omfattning kan variera

beroende på typ av bebyggelse (tätort och

glesbygd).

6

Nod för anslutning till

befintligt allmänt

tillgängligt telenät

Med nod avser här ett utrymme där

anslutning sker av kabelnät eller radionät till

befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och

hyreskostnader

Avser arbetskostnader för projektering,

planering och dokumentation av nätet samt

av fastighets- och områdesnod. Avser även

arbetskostnader för anläggning av nät och

fastighets- och områdesnod (exempelvis

grävning för kabelförläggning, anläggning

av kabelbrunn, installation, håltagning av

vägg, märkning, provning av nätet).

Avser dessutom kostnader för hyra av

maskinutrustning och liknande (exempelvis

grävmaskin, utrustning för håltagning,

utrustning för skarvning av fiber).

A. Hyreshus enligt fastighetstaxeringslagen

Ref.nr i tabellen nedan refererar till definitioner för typfallen.

Typfall H1: Kommunikation via kabel i samtliga delar av nätet.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Anslutning i bostaden (uttag/kontakt). Kanalisation i form av

kabelstege, kabelrör, rör, dosor, kabel från varje lägenhet i

fastigheten till fastighetsnoden.

2

Anläggning av fastighetsnod. Elkraft för utrustning placerad i

fastighetsnod. Utrustning i fastighetsnod (korskopplingsplint, stativ

för utrustning, reservkraft, klimatanläggning för aktiv utrustning

skåp med lås alternativt lås till dörr till utrymmet). Skalskydd för

fastighetsnoden utöver lås.

3

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

4

Anläggning av områdesnod. Utrustning för anslutning av

områdesnätet till kabelnät. Elkraft för utrustning placerad i

områdesnod. Klimatanläggning och reservkraft för aktiv utrustning.

Skalskydd för utrymmet (lås och liknande).

5

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

6

Anslutning av kabel till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av kabelnätet.

Typfall H2a: Kommunikation via radio där användarna är anslutna till ett

kabelbaserat fastighetsnät.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Anslutning i bostaden (uttag/kontakt). Kanalisation i form av

kabelstege, kabelrör, rör, dosor, kabel från varje lägenhet i

fastigheten till fastighetsnoden.

2

Anläggning av fastighetsnod. Elkraft för utrustning placerad i

fastighetsnod. Utrustning i fastighetsnod (korskopplingsplint, stativ

för utrustning, reservkraft, klimatanläggning för aktiv utrustning

skåp med lås alternativt lås till dörr till utrymmet). Skalskydd för

fastighetsnoden utöver lås.

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och utrustning

för sändning och mottagning för kommunikation mot hyreshus.

Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och mottagning

för kommunikation till plats för anslutning till befintligt allmänt

tillgängligt telenät. Elkraft för utrustning placerad i områdesnod.

Klimatanläggning och reservkraft för aktiv utrustning. Skalskydd för

utrymmet (lås och liknande).

5

Radioförbindelse.

6

Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och mottagning

för kommunikation med områdesnod. Utrustning för anslutning av

radionät till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

Typfall H2b: Kommunikation via radio. Radiokommunikation används

även till användarens lägenhet från områdesnod.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Antenn och fäste för antenn samt sändar- och mottagarutrustning

(gäller för respektive användare).

2

--

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och utrustning

för sändning och mottagning för kommunikation mot enskilda

användare. Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och

mottagning för kommunikation till plats för anslutning till befintligt

allmänt tillgängligt telenät. Elkraft för utrustning placerad i

områdesnod. Klimatanläggning och reservkraft för aktiv utrustning.

Skalskydd för utrymmet (lås och liknande).

5

Radioförbindelse.

6

Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och mottagning

för kommunikation med områdesnod. Utrustning för anslutning av

radionät till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av radionätet.

Typfall H3a: Kommunikation via radio och kabel. Användarna är anslutna

till ett kabelbaserat fastighetsnät.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Anslutning i bostaden (uttag/kontakt). Kanalisation i form av

kabelstege, kabelrör, rör, dosor, kabel från varje lägenhet i

fastigheten till fastighetsnoden.

2

Anläggning av fastighetsnod. Elkraft för utrustning placerad i

fastighetsnod. Utrustning i fastighetsnod (korskopplingsplint, stativ

för utrustning, reservkraft, klimatanläggning för aktiv utrustning

skåp med lås alternativt lås till dörr till utrymmet). Skalskydd för

fastighetsnoden utöver lås.

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och utrustning

för sändning och mottagning för kommunikation. Utrustning för

anslutning av radionät till kabelnät. Elkraft för utrustning placerad i

områdesnod. Klimatanläggning och reservkraft för aktiv utrustning.

Skalskydd för utrymmet (lås och liknande).

5

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

6

Anslutning av kabel till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

Typfall H3b: Kommunikation via radio och kabel. Radiokommunikation

används även till användarens lägenhet från områdesnod.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Antenn och fäste för antenn samt sändar- och mottagarutrustning

(gäller för respektive användare).

2

--

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och utrustning

för sändning och mottagning för kommunikation mot enskilda

användare. Utrustning för anslutning av radionät till kabelnät. Elkraft

för utrustning placerad i områdesnod. Klimatanläggning och

reservkraft för aktiv utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och

liknande).

5

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

6

Anslutning av kabel till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

Typfall H4:

Kommunikation via kabel och radio. Radiokommunikation används för

anslutning till allmänt tillgängligt telenät.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Anslutning i bostaden (uttag/kontakt). Kanalisation i form av

kabelstege, kabelrör, rör, dosor, kabel från varje lägenhet i

fastigheten till fastighetsnoden.

2

Anläggning av fastighetsnod. Elkraft för utrustning placerad i

fastighetsnod. Utrustning i fastighetsnod (korskopplingsplint,

stativ för utrustning, reservkraft, klimatanläggning för aktiv

utrustning skåp med lås alternativt lås till dörr till utrymmet).

Skalskydd för fastighetsnoden utöver lås.

3

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn för områdesnät.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och

utrustning för sändning och mottagning för kommunikation till

plats för anslutning till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

Utrustning för anslutning av kabelnät till radionät. Elkraft för

utrustning placerad i områdesnod. Klimatanläggning och

reservkraft för aktiv utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och

liknande).

5

Radioförbindelse.

6

Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och

mottagning för kommunikation med områdesnod. Utrustning för

anslutning av radionät till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

B. Villaområden och grupper av enfamiljshus

Ref.nr i tabellen nedan refererar till definitioner för typfallen.

I ett villaområde motsvaras spridningsnätet (som är kabelbaserat) av ett

fastighetsnät i ett flerfamiljshus.

I ett villaområde placeras en fastighetsnod i närheten av de villor som

ansluts till samma spridningsnät. Flera fastighetsnoder kan förekomma

inom ett större villaområde.

Vid radiokommunikation till enskild villa förekommer ingen fastighetsnod.

Typfall V1: Kommunikation via kabel i samtliga delar av nätet.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Kanalisation och kabel för spridningsnät. Kontakt för anslutning av

kabel i villa.

2

Anläggning av fastighetsnod. Elkraft för utrustning placerad i

fastighetsnod. Utrustning i fastighetsnod (korskopplingsplint, stativ

för utrustning, reservkraft, klimatanläggning för aktiv utrustning),

skalskydd för fastighetsnod (lås och liknande).

3

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

4

Anläggning av områdesnod. Utrustning för anslutning av

områdesnätet till kabelnät. Elkraft för utrustning placerad i

områdesnod. Klimatanläggning och reservkraft för aktiv utrustning.

Skalskydd för utrymmet (lås och liknande).

5

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

6

Anslutning av kabel till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av kabelnätet.

Typfall V2: Kommunikation via radio i samtliga delar av nätet.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Antenn och fäste för antenn samt sändar- och mottagarutrustning

(gäller för respektive användare/villa).

2

--

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och

utrustning för sändning och mottagning för kommunikation mot

enskilt villa. Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning

och mottagning för kommunikation till plats för anslutning till

befintligt allmänt tillgängligt telenät. Elkraft för utrustning placerad

i områdesnod. Klimatanläggning och reservkraft för aktiv

utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och liknande).

5

Radioförbindelse.

6

Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och

mottagning för kommunikation med områdesnod. Utrustning för

anslutning av radionät till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av radionätet.

Typfall V3: Kommunikation via radio och kabel. Radiokommunikation

används till användarens villa från områdesnod.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Antenn och fäste för antenn samt sändar- och mottagarutrustning

(gäller för respektive användare/villa).

2

--

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och

utrustning för sändning och mottagning för kommunikation mot

enskilt villa. Utrustning för anslutning av radionät till kabelnät.

Elkraft för utrustning placerad i områdesnod. Klimatanläggning och

reservkraft för aktiv utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och

liknande).

5

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

6

Anslutning av kabel till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

Typfall V4: Kommunikation via kabel och radio. Radiokommunikation

används för anslutning till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Kanalisation och kabel för spridningsnät. Kontakt för anslutning av

kabel i villa.

2

Anläggning av fastighetsnod. Elkraft för utrustning placerad i

fastighetsnod. Utrustning i fastighetsnod (korskopplingsplint, stativ

för utrustning, reservkraft, klimatanläggning för aktiv utrustning),

skalskydd för fastighetsnod (lås och liknande).

3

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn för områdesnät.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och

utrustning för sändning och mottagning för kommunikation till

plats för anslutning till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

Utrustning för anslutning av kabelnät till radionät. Elkraft för

utrustning placerad i områdesnod. Klimatanläggning och

reservkraft för aktiv utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och

liknande).

5

Radioförbindelse.

6

Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och

mottagning för kommunikation med områdesnod. Utrustning för

anslutning av radionät till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

C. Enskilda hus

Ref.nr i tabellen nedan refererar till definitioner för typfallen.

För enskilda hus förekommer inte fastighetsnät och fastighetsnod.

Typfall E1: Kommunikation via kabel i samtliga delar av nätet.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Anslutning (uttag/kontakt) i huset till kabel.

2

--

3

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

4

Anläggning av områdesnod. Utrustning för anslutning av

områdesnätet till kabelnät. Elkraft för utrustning placerad i

områdesnod. Klimatanläggning och reservkraft för aktiv utrustning.

Skalskydd för utrymmet (lås och liknande).

5

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

6

Anslutning av kabel till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av kabelnätet.

Typfall E2: Kommunikation via radio i samtliga delar av nätet.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Antenn och fäste för antenn samt sändar- och mottagarutrustning

(gäller för respektive hus).

2

--

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och

utrustning för sändning och mottagning för kommunikation mot

enskilt hus. Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning

och mottagning för kommunikation till plats för anslutning till

befintligt allmänt tillgängligt telenät. Elkraft för utrustning placerad

i områdesnod. Klimatanläggning och reservkraft för aktiv

utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och liknande).

5

Radioförbindelse.

6

Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och

mottagning för kommunikation med områdesnod. Utrustning för

anslutning av radionät till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av radionätet.

Typfall E3: Kommunikation via radio och kabel. Radiokommunikation

används till användarens hus från områdesnod.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Antenn och fäste för antenn samt sändar- och mottagarutrustning

(gäller för respektive hus).

2

--

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och

utrustning för sändning och mottagning för kommunikation mot

enskilt hus. Utrustning för anslutning av radionät till kabelnät.

Elkraft för utrustning placerad i områdesnod. Klimatanläggning och

reservkraft för aktiv utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och

liknande).

5

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

6

Anslutning av kabel till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

Typfall E4: Kommunikation via kabel och radio. Radiokommunikation

används för anslutning till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Anslutning (uttag/kontakt) i huset till kabel.

2

--

3

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och

utrustning för sändning och mottagning för kommunikation till

plats för anslutning till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

Utrustning för anslutning av kabelnät till radionät. Elkraft för

utrustning placerad i områdesnod. Klimatanläggning och

reservkraft för aktiv utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och

liknande).

5

Radioförbindelse.

6

Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och

mottagning för kommunikation med områdesnod. Utrustning för

anslutning av radionät till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

D. Industrifastighet

Ref.nr i tabellen nedan refererar till definitionerna för typfallen.

Med industrifastighet avses här även områden med bebyggelse för

näringsverksamhet som bedrivs i s.k. företagsby eller motsvarande. Inom en

industrifastighet (industriområde), en företagsby eller motsvarande kan det

förekomma flera byggnader.

I ett industriområde och i en företagsby motsvaras spridningsnätet av ett

fastighetsnät i flerfamiljshus.

I ett industriområde och i en företagsby placeras en fastighetsnod i någon

av de byggnader eller i närheten av byggnader som är anslutna till samma

spridningsnät. Flera fastighetsnoder kan förekomma inom ett större

industriområde eller en större företagsby.

Lokalt nät inom industrilokal eller kontorslokal är inte föremål för

skattereduktion.

Typfall I1: Kommunikation via kabel i samtliga delar av nätet.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Kanalisation och kabel för spridningsnät. Kontakt för anslutning av

kabel i byggnad.

2

Anläggning av fastighetsnod. Elkraft för utrustning placerad i

fastighetsnod. Utrustning i fastighetsnod (korskopplingsplint, stativ

för utrustning, reservkraft, klimatanläggning för aktiv utrustning),

skalskydd för fastighetsnod (lås och liknande).

3

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

4

Anläggning av områdesnod. Utrustning för anslutning av

områdesnätet till kabelnät. Elkraft för utrustning placerad i

områdesnod. Klimatanläggning och reservkraft för aktiv utrustning.

Skalskydd för utrymmet (lås och liknande).

5

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

6

Anslutning av kabel till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av kabelnätet.

Typfall I2a: Kommunikation via radio i samtliga delar av nätet.

Radiokommunikation direkt till fastighet från områdesnod.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Antenn och fäste för antenn samt sändar- och mottagarutrustning

(gäller för respektive byggnad inom industriområde eller

motsvarande).

2

--

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och utrustning

för sändning och mottagning för kommunikation mot enskilt

byggnad inom området. Gemensam mast, antenn och utrustning för

sändning och mottagning för kommunikation till plats för anslutning

till befintligt allmänt tillgängligt telenät. Elkraft för utrustning

placerad i områdesnod. Klimatanläggning och reservkraft för aktiv

utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och liknande).

5

Radioförbindelse.

6

Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och mottagning

för kommunikation med områdesnod. Utrustning för anslutning av

radionät till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av radionätet.

Typfall I2b: Kommunikation via radio. Kommunikation via kabel mellan

fastighetsnod och fastigheten.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Kanalisation och kabel för spridningsnät. Kontakt för anslutning av

kabel i byggnad.

2

Anläggning av fastighetsnod. Elkraft för utrustning placerad i

fastighetsnod. Utrustning i fastighetsnod (korskopplingsplint, stativ

för utrustning, reservkraft, klimatanläggning för aktiv utrustning),

skalskydd för fastighetsnod (lås och liknande).

Gemensam mast och antenn och utrustning för sändning och

mottagning för kommunikation mot områdesnod.

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och utrustning

för sändning och mottagning för kommunikation mot enskilt

byggnad inom området. Gemensam mast, antenn och utrustning för

sändning och mottagning för kommunikation till plats för anslutning

till befintligt allmänt tillgängligt telenät. Elkraft för utrustning

placerad i områdesnod. Klimatanläggning och reservkraft för aktiv

utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och liknande).

5

Radioförbindelse.

6

Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och mottagning

för kommunikation med områdesnod. Utrustning för anslutning av

radionät till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

Typfall I3a: Kommunikation via radio och kabel. Radiokommunikation

direkt till fastighet från områdesnod.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Antenn och fäste för antenn samt sändar- och mottagarutrustning

(gäller för respektive byggnad inom industriområde eller

motsvarande).

2

--

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och utrustning

för sändning och mottagning för kommunikation mot enskilt

byggnad. Utrustning för anslutning av radionät till kabelnät. Elkraft

för utrustning placerad i områdesnod. Klimatanläggning och

reservkraft för aktiv utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och

liknande).

5

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

6

Anslutning av kabel till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

Typfall I3b: Kommunikation via radio och kabel. Kommunikation via

kabel mellan fastighetsnod och fastigheten.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Antenn och fäste för antenn samt sändar- och mottagarutrustning

(gäller för respektive byggnad inom industriområde eller

motsvarande).

2

Anläggning av fastighetsnod. Elkraft för utrustning placerad i

fastighetsnod. Utrustning i fastighetsnod (korskopplingsplint, stativ

för utrustning, reservkraft, klimatanläggning för aktiv utrustning),

skalskydd för fastighetsnod (lås och liknande).

Gemensam mast och antenn och utrustning för sändning och

mottagning för kommunikation mot områdesnod.

3

Radioförbindelse.

4

Anläggning av områdesnod. Gemensam mast, antenn och utrustning

för sändning och mottagning för kommunikation mot

områdescentral. Utrustning för anslutning av kabelnät till radionät.

Elkraft för utrustning placerad i områdesnod. Klimatanläggning och

reservkraft för aktiv utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och

liknande).

5

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

6

Anslutning av kabel till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

Typfall I4: Kommunikation via kabel och radio. Radiokommunikation

används för anslutning till allmänt tillgängligt telenät.

Ref.

nr

Beskrivning

1

Kanalisation och kabel för spridningsnät. Kontakt för anslutning av

kabel i byggnad.

2

Anläggning av fastighetsnod. Elkraft för utrustning placerad i

fastighetsnod. Utrustning i fastighetsnod (korskopplingsplint, stativ

för utrustning, reservkraft, klimatanläggning för aktiv utrustning),

skalskydd för fastighetsnod (lås och liknande).

3

Kanalisation för kabel inklusive kabelbrunn. Kabel och plaströr för

kabel.

4

Anläggning av områdesnod. Utrustning för anslutning av

områdesnätet (kabel) till radionät. Gemensam mast, antenn och

utrustning för sändning och mottagning för kommunikation till plats

för anslutning till befintligt allmänt tillgängligt telenät. Elkraft för

utrustning placerad i områdesnod. Klimatanläggning och reservkraft

för aktiv utrustning. Skalskydd för utrymmet (lås och liknande).

5

Radioförbindelse.

6

Gemensam mast, antenn och utrustning för sändning och mottagning

för kommunikation med områdesnod. Utrustning för anslutning av

radionät till befintligt allmänt tillgängligt telenät.

7

Arbets- och hyreskostnader för anläggning av näten.

Förteckning över remissinstanser till promemorian

Skattelättnad för bredbandsanslutning

Följande remissinstanser har avgett yttrande över promemorian

Skattelättnad för bredbandsanslutning: Svea hovrätt, Kammarrätten i

Stockholm, Glesbygdsverket, Konkurrensverket, Konsumentverket,

Lantmäteriverket, Närings- och teknikutvecklingsverket (NUTEK), Post-

och telestyrelsen, Riksskatteverket, Statens fastighetsverk,

Kommunikationsforskningsberedningen (KFB), IT-kommissionen,

Statens bostadsfinansieringsaktiebolag (SBAB), Teracom AB,

Affärsverket svenska kraftnät, Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag

(SABO), Svenska Kommunförbundet, Sveriges industriförbund,

Bredbandsbolaget AB, Telia AB, Sveriges Fastighetsägareförbund,

HSB:s Riksförbund, SBC Bostadsrättsorganisation, Villaägarnas

Riksförbund, Hyresgästernas Riksförbund.

Yttranden har också kommit in från Lantbrukarnas Riksförbund, IT-

Företagen och Telenordia.

Lagrådsremissens förslag till lagtext

1. Förslag till lag om skattereduktion för utgifter för vissa

anslutningar för tele- och datakommunikation

Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelser

1 § En juridisk person, enskild näringsidkare eller fastighetsägare får

skattereduktion enligt denna lag för utgifter för en anslutning för tele-

och datakommunikation från ett allmänt tillgängligt telenät till småhus,

hyreshus och, i fråga om fasta driftställen, även annan stadigvarande

plats för affärsverksamhet varifrån verksamheten helt eller delvis

bedrivs.

Skattereduktion för ett handelsbolag får i stället göras för delägarna.

2 § En anslutning skall uppfylla följande krav för att skattereduktion

skall få göras.

 Anslutningen skall vara ny,

 den skall kunna överföra multimedietjänster av god kvalitet, och

 den skall ge den anslutne möjlighet att välja leverantör av

överföringstjänster.

3 § Skattereduktion skall göras vid debiteringen av slutlig skatt vid

taxeringen 2002 eller 2003.

4 § Termer och uttryck som används i denna lag har samma betydelse

och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (1999:1229).

Bestämmelserna om juridiska personer skall dock tillämpas också på

handelsbolag.

Termen hyreshus har samma betydelse som i 6 kap.

fastighetstaxeringslagen (1979:1152).

Underlag för skattereduktion

5 § I underlaget för skattereduktionen ingår utgifter för en anslutning

som tas i bruk under perioden den 1 januari 2001 den 31 december

2002 och som är betalda senast vid tidpunkten för ansökan.

6 § I underlaget får endast ingå utgifter för en anslutning som utförts av

någon som innehar F-skattsedel vid den tidpunkt när ersättningen för

arbetet bestäms eller när den betalas ut.

En uppgift om innehav av F-skattsedel får godtas om den lämnas i en

anbudshandling, en faktura eller någon jämförlig handling som även

innehåller utbetalarens och betalningsmottagarens namn och adress samt

betalningsmottagarens personnummer, samordningsnummer eller

organisationsnummer. Uppgiften om innehav av F-skattsedel får dock

inte godtas, om den som betalar ut ersättningen känner till att uppgiften

är oriktig.

7 § I underlaget får inte ingå utgifter för en anslutning som utförts av

företag som ingår i samma koncern eller annars står under i huvudsak

gemensam ledning med den som ansöker om skattereduktion.

Om ett handelsbolag omfattas av bestämmelserna i första stycket gäller

de även för delägare i bolaget.

I underlaget får inte heller ingå utgifter för abonnemang.

Skattereduktionens storlek

8 § Skattereduktionen uppgår till 50 procent av den del av underlaget

som överstiger 8 000 kronor eller, i fråga om hyreshus, 8 000 kronor per

bostad eller lokal som anslutits.

Skattereduktion får göras med högst 5 000 kronor eller, i fråga om

hyreshus, 5 000 kronor per bostad eller lokal som anslutits.

9 § Skattereduktionen för en delägare av en fastighet utgör högst så stor

andel av den totala skattereduktionen enligt 8 § som svarar mot

delägarens andel av fastigheten vid ingången av det beskattningsår då

anslutningen tas i bruk.

10 § För en fastighet som består av två eller flera småhus som till

övervägande del upplåtits med hyresrätt eller bostadsrätt får reglerna

tillämpas som om småhusen tillsammans utgör ett hyreshus, om

skattereduktionen därigenom blir högre.

Ansökan

11 § En ansökan om skattereduktion skall göras skriftligen hos en

skattemyndighet.

12 § Ansökan skall innehålla uppgift om

1. sökandens personnummer, samordningsnummer eller

organisationsnummer,

2. det anslutningsarbete som har utförts och den överföringskapacitet

som specificerats för anslutningen,

3. huruvida det i utgiften för anslutningen ingår abonnemang och utgiften

för detta,

4. underlaget för den skattereduktion som begärs,

5. personnummer, samordningsnummer eller organisationsnummer för

den som utfört anslutningen.

Till ansökan skall det fogas kopia av faktura eller motsvarande

handling som visar vilken anslutning som har utförts, utgiften för

anslutningen, uppgift om anslutningens överföringskapacitet och den

utrustning som har installerats samt om att anslutningen är utformad så

att den inte hindrar den anslutne att välja leverantör av

överföringstjänster.

Av ansökan eller en handling som fogas till denna skall det framgå när

fakturan har betalats.

13 § Om ett handelsbolag avstår från sin rätt till skattereduktion till

förmån för delägarna i bolaget, skall det av bolagets ansökan framgå att

delägarna biträder ansökan och hur skattereduktionen skall fördelas

mellan dem.

14 § En ansökan om skattereduktion skall ha kommit in till

skattemyndigheten före den 1 mars 2003. Om en ansökan har kommit in

före den 1 mars 2002, skall skattereduktionen tillgodoräknas vid

debitering av slutlig skatt på grund av taxeringen samma år.

Beslut

15 § Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Riksskatteverket

bestämmer vilken eller vilka skattemyndigheter som skall besluta i

ärenden enligt denna lag.

Omprövning

16 § Skattemyndigheten skall ompröva ett beslut om skattereduktion om

sökanden begär det eller om det finns andra skäl. Att omprövning skall

ske när sökanden har överklagat ett beslut om skattereduktion följer av

22 §.

Skattemyndigheten får avstå från att på eget initiativ ompröva ett

beslut, om omprövningen skulle avse endast ett mindre belopp.

Om en fråga har avgjorts av allmän förvaltningsdomstol, får

skattemyndigheten inte ompröva frågan.

17 § I fråga om omprövning på begäran av sökanden, skall

bestämmelserna i 4 kap. 9 § första stycket, 10 § och 12 § taxeringslagen

(1990:324) tillämpas.

18 § I fråga om omprövning på initiativ av skattemyndigheten, skall

4 kap. 13 § första stycket och andra stycket 1 3 samt 14 § första stycket

taxeringslagen (1990:324) tillämpas.

19 § Skattemyndigheten får meddela ett omprövningsbeslut som är till

nackdel för sökanden efter utgången av den tid som följer av 18 § under

förutsättning

1. att sökanden har lämnat oriktig uppgift i ansökan om skattereduktion

eller i bifogad handling, och den oriktiga uppgiften medfört att

skattereduktion gjorts med för högt belopp,

2. när en felräkning, misskrivning eller annat uppenbart förbiseende skall

rättas, eller

3. när det föranleds av ett beslut som anges i 13 § andra stycket 1 3

taxeringslagen (1990:324).

20 § Ett omprövningsbeslut enligt 19 § får inte meddelas om beslutet

med hänsyn till omständigheterna skulle framstå som uppenbart oskäligt

eller om skattemyndigheten tidigare fattat ett omprövningsbeslut till

nackdel för sökanden avseende samma fråga.

21 § Skattemyndighetens omprövningsbeslut enligt 19 § skall meddelas

före utgången av femte året efter taxeringsåret. Ett omprövningsbeslut

som föranleds av ett beslut som anges i 13 § andra stycket 1 3

taxeringslagen (1990:324) får meddelas därefter men senast sex månader

efter det beslut som föranleder ändringen.

Överklagande

22 § I fråga om överklagande gäller bestämmelserna i 6 kap.

taxeringslagen (1990:324) i tillämpliga delar.

Övriga bestämmelser

23 § Skattereduktion enligt denna lag skall räknas av mot kommunal och

statlig inkomstskatt samt mot statlig fastighetsskatt.

Skattereduktionen tillgodoräknas den skattskyldige före

skattereduktion enligt inkomstskattelagen (1999:1229) och efter

skattereduktion enligt lagen (2000:000) om skattereduktion på

förvärvsinkomster vid 2002 års taxering.

24 § Skattereduktion enligt denna lag skall inte beaktas vid beräkning av

preliminär skatt enligt skattebetalningslagen (1997:483).

25 § Bestämmelser om registrering av uppgifter och beslut enligt denna

lag finns i skatteregisterlagen (1980:343).

_______________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2. Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

Härigenom föreskrivs att 1 och 7 §§ skatteregisterlagen

(1980:343)1skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

För de ändamål som anges i denna paragraf skall med hjälp av

automatisk databehandling föras ett centralt skatteregister för hela riket

och ett regionalt skatteregister för varje region.

 Registren skall användas vid beskattning för

 1. samordnad registerföring av identifieringsuppgifter beträffande

fysiska och juridiska personer,

 2. revisions- och annan kontrollverksamhet,

 3. taxering enligt taxeringslagen (1990:324) samt bestämmande av

pensionsgrundande inkomst,

 4. redovisning, bestämmande och betalning av skatt enligt

skattebetalningslagen (1997:483), mervärdesskattelagen (1994:200),

lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta och

lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter.

 Registren skall dessutom användas för

 1. avräkning enligt lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av

skatter och avgifter,

2. bestämmande av

skattereduktion enligt lagen

(1993:672) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus, lagen (1995:1623) om

skattereduktion för

riskkapitalinvesteringar, lagen

(1996:725) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus och lagen (1996:1231)

om skattereduktion för

fastighetsskatt i vissa fall vid

1997 2001 års taxeringar,

2. bestämmande av

skattereduktion enligt lagen

(1993:672) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus, lagen (1995:1623) om

skattereduktion för

riskkapitalinvesteringar, lagen

(1996:725) om skattereduktion för

utgifter för byggnadsarbete på

bostadshus, lagen (1996:1231) om

skattereduktion för fastighetsskatt

i vissa fall vid 1997-2001 års

taxeringar och lagen (2000:000)

om skattereduktion för utgifter för

vissa anslutningar för tele- och

datakommunikation,

 3. gäldenärsutredning enligt lagen (1993:891) om indrivning av statliga

fordringar m.m.

 Det centrala skatteregistret skall också användas för andra utredningar i

kronofogdemyndigheternas exekutiva verksamhet än som avses i tredje

stycket och för Riksskatteverkets tillsyn enligt lagen (1974:174) om

identitetsbeteckning för juridiska personer m.fl.

7 §

För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5

och 6 §§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som

enligt 57 kap. 3 § inkomstskattelagen (1999:1229) skall behandlas som

fåmansföretag, fåmanshandelsbolag och dotterföretag som avses i 2 kap.

16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter, uppgift

om företagsledare i dessa företag samt uppgift om delägare i enkelt bolag

och partrederi.

2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324) eller 14

kap. 6 § skattebetalningslagen (1997:483). För varje sådan åtgärd får

anges tid, art, beskattningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om

beloppsmässiga ändringar av skatt eller underlag för skatt med anledning

av åtgärden samt uppgift huruvida bokföringsskyldighet har fullgjorts.

3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om

innehav av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om

återkallelse av F-skattsedel med angivande av skälen för beslutet,

uppgifter som behövs för att bestämma skatt enligt skattebetalningslagen,

lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta, lagen

(1990:912) om nedsättning av socialavgifter och mervärdesskattelagen

(1994:200) samt uppgifter om redovisning, inbetalning och återbetalning

av sådana skatter eller avgifter.

4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

5. Uppgift om ansökan om anstånd med att lämna deklaration, uppgift

om beslut om anstånd med att lämna deklaration och med att betala skatt,

dock ej skälen för ansökningarna eller besluten, samt uppgift om att laga

förfall föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för

beskattningen.

7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2 4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter

som skall lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och

kontrolluppgifter.

8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och

uppgift om utmätning enligt 18 kap. 9 § skattebetalningslagen.

9. Uppgift om att fordran mot personen registrerats hos

kronofogdemyndighet, uppgift om indrivningsresultat, uppgift om att en

person ålagts betalningsskyldighet i egenskap av bolagsman eller

företrädare för en juridisk person, uppgift om beslut om skuldsanering,

ackord, likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse.

10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för

skattsedelsförsändelse samt namn, adress och telefonnummer för ombud.

12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande

samt från sådan särskild uppgift som avses i 2 kap. 19 § lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension.

13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde,

taxeringsvärde, omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och

tidpunkt för fånget för fastighet som ägs eller innehas av personen,

andelens storlek om fastigheten har flera ägare och övriga uppgifter som

behövs för beräkning av statlig fastighetsskatt samt uppgift som behövs

för värdering av bostad på fastighet.

14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid

för planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 §

taxeringslagen eller 14 kap. 6 § skattebetalningslagen.

15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är

näringsidkare samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta

emot skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots

nummer och typ.

16. Uppgift om antal dagar för vilka den skattskyldige uppburit

sjöinkomst som avses i 64 kap. 3 och 4 §§ inkomstskattelagen.

17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan

beräkning av relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och

belopp som under beskattningsåret stått till förfogande för

levnadskostnader.

19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om

fordonets registreringsnummer, märke, typ och årsmodell samt tillstånd

enligt yrkestrafiklagen (1998:490) och lagen (1998:492) om biluthyrning.

20. Uppgift för beräkning av

skattereduktion för

fackföreningsavgift, uppgifter

enligt 6 § första och andra

styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus,

uppgifter enligt 7 § lagen

(1995:1623) om skattereduktion

för riskkapitalinvesteringar,

uppgifter enligt 6 § första och

andra styckena lagen (1996:725)

om skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus för

bestämmande av skattereduktion

enligt nämnda lagar samt uppgift

om beslut om sådan

skattereduktion, uppgifter för

bestämmande av skattereduktion

enligt lagen (1996:1231) om

skattereduktion för fastighetsskatt

i vissa fall vid 1997 2001 års

taxeringar samt uppgift om beslut

om sådan skattereduktion.

20. Uppgift för beräkning av

skattereduktion för

fackföreningsavgift, uppgifter

enligt 6 § första och andra

styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus,

uppgifter enligt 7 § lagen

(1995:1623) om skattereduktion

för riskkapitalinvesteringar,

uppgifter enligt 6 § första och

andra styckena lagen (1996:725)

om skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus för

bestämmande av skattereduktion

enligt nämnda lagar samt uppgift

om beslut om sådan

skattereduktion, uppgifter för

bestämmande av skattereduktion

enligt lagen (1996:1231) om

skattereduktion för fastighetsskatt

i vissa fall vid 1997 2001 års

taxeringar samt uppgift om beslut

om sådan skattereduktion,

uppgifter enligt 12 § första stycket

lagen (2000:000) om

skattereduktion för utgifter för

vissa anslutningar för tele- och

datakommunikation samt uppgift

om beslut om sådan

skattereduktion.

21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av

bosättningsland.

22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2

kap. 16 § sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter,

totalt respektive i Sverige, koncernomsättning och

koncernbalansomslutning för koncernmoderföretag.

23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 47 kap. 5

§ inkomstskattelagen, uppskovsavdragets storlek, belopp som enligt 47

kap. 11 § nämnda lag skall minska anskaffningsutgiften samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 47 kap. 5 § andra

stycket nämnda lag, föreningens eller bolagets organisationsnummer och

namn.

24. Uppgift som skall lämnas enligt 10 kap. 17 § första stycket 5 och

andra stycket samt 33 § skattebetalningslagen.

25. Uppgifter från aktiebolagsregistret om styrelseledamöter,

verkställande direktör, firmatecknare och revisor, om att styrelsen inte är

fulltalig eller att årsredovisning inte har lämnats i tid, om

företagsrekonstruktion och fusion samt uppgifter från handels- och

föreningsregistret om firmatecknare, revisor och företagsrekonstruktion.

26. Uppgifter från Alkoholinspektionen om tillstånd enligt

alkohollagen (1994:1738) och om omsättning enligt restaurangrapport.

27. Uppgifter från länsarbetsnämnder om beslut om

arbetsmarknadspolitiska åtgärder samt utbetalat belopp och datum för

utbetalningen.

28. Uppgifter från Tullverket om debiterad mervärdesskatt vid import,

exportvärden, antal import- och exporttillfällen samt de tidsperioder som

uppgifterna avser samt uppgifter från verket som behövs för

tillämpningen av 3 kap. 30 § andra stycket mervärdesskattelagen.

29. Uppgifter från Riksförsäkringsverket om försäkring mot kostnader

för sjuklön såvitt avser arbetsgivarens organisations- eller

personnummer, beräknad lönesumma, datum då försäkringen börjat gälla

och datum för förändring av lönesumma, om sjukpenninggrundande

inkomst av annat förvärvsarbete såvitt avser den försäkrades

personnummer och datum för inkomstanmälan samt om utsänd person

såvitt avser uppgifter från intyg om tillämplig lagstiftning och intyg om

utsändning.

30. Uppgift om att en näringsidkare ingår i en sådan

mervärdesskattegrupp som avses i 6 a kap. 1 § mervärdesskattelagen.

31. Uppgift om uppskovsbelopp vid andelsbyte enligt 49 kap.

inkomstskattelagen, namn och organisationsnummer på det överlåtna

företaget, antal andelar som lämnats som ersättning vid andelsbytet samt

namn och organisationsnummer på det köpande företaget samt de övriga

uppgifter som behövs för beskattning av uppskovsbelopp.

32. Uppgift om uppskovsbelopp vid koncerninterna andelsavyttringar

enligt 25 kap. 6 27 §§ inkomstskattelagen, namn och

organisationsnummer på det överlåtna företaget, antalet överlåtna andelar

samt de övriga uppgifter som behövs för beskattning av vinsten.

33. Uppgift om avgiftsskyldighet till annat registrerat trossamfund än

Svenska kyrkan och uppgift om tillhörighet till icke-territoriell

församling inom Svenska kyrkan.

________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2000-09-29

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet

Leif[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Rune Lavin.

Enligt en lagrådsremiss den 24 augusti 2000 (Finansdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för

 tele- och datakommunikation,

2. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn

Michael Erliksson.

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om skattereduktion för utgifter för vissa anslutningar för

tele- och datakommunikation

1 §

Det framgår inte av lagtexten om det i fråga om andra anslutningar än

sådana som görs för näringsidkares räkning endast är fastighetsägare

(och de som enligt 2 kap. 7 § inkomstskattelagen jämförd med 1 kap. 5 §

fastighetstaxeringslagen räknas som fastighetsägare) som skall kunna få

skattereduktion. Om så är avsikten bör första stycket delas upp på de

båda kategorierna varvid självfallet juridisk person eller enskild

näringsidkare också kan vara fastighetsägare - och ges förslagsvis

följande lydelse:

 En fastighetsägare får skattereduktion enligt denna lag för utgifter för en

anslutning för tele- och datakommunikation från ett allmänt tillgängligt

telenät till ett småhus eller ett hyreshus. Detsamma gäller en juridisk

person och en enskild näringsidkare i fråga om en anslutning i annat fall

till ett fast driftställe för näringsverksamhet.

Definitionen av fast driftställe för näringsverksamhet framgår av

2 kap. 29 § inkomstskattelagen och behöver inte upprepas i paragrafen.

2 §

Det andra av de tre kriterierna för att en anslutning skall berättiga till

skattereduktion anges vara att anslutningen skall kunna överföra

 multimedietjänster av god kvalitet . Härmed avses, enligt vad som

framgår av den allmänna motiveringen, närmast att själva överföringen

skall vara av god teknisk kvalitet. Några krav på innehållet ställs inte,

och inte heller skall några särskilda tekniska lösningar pekas ut. Detta bör

lämpligen framgå av lagtexten, även om det inte framstår som möjligt att

i övrigt närmare precisera vad som avses. Så anges ju t.ex. i motiveringen

att den närmast avsedda lägsta godtagbara överföringshastigheten,

nämligen 2 Mbit/s symmetriskt, får underskridas t.ex. vid

radiokommunikation utan att rätten till skattereduktion äventyras.

Strecksatsen kan förslagsvis ges lydelsen

 - den skall medge överföring med god teknisk kvalitet av

multimedietjänster, .

4 §

Definitionen av termen hyreshus, som inte finns i inkomstskattelagen,

finns i 2 kap. fastighetstaxeringslagen. Vid föredragningen inför

Lagrådet har upplysts att avsikten med att i stället hänvisa till 6 kap. har

varit att fånga upp begreppen bostad och lokal, som förekommer där. Det

materiella innehållet i 6 kap:s bestämmelser är emellertid sådant att

hänvisningen riskerar att leda vilse; bl.a. innebär de att samtliga lokaler

respektive bostäder i ett hus sammanförs till var sin enhet vid taxeringen.

Avsikten med det föreliggande förslaget är ju i stället att varje

bostadslägenhet och varje lokal skall behandlas för sig. Någon definition

av begreppen bostad och lokal är knappast behövlig; skulle en sådan

efterfrågas är det naturligast att utan särskild hänvisning i lagtexten här

 söka den i 12 kap. jordabalken. Orden 6 kap. bör därför utgå ur

förevarande paragraf.

7 §

Undantagsvis kan tänkas att någon med F-skattesedel utför en anslutning

för egen räkning. Det framgår inte av lagtexten om denne som inte kan

sägas ha haft utgifter för arbetet skall kunna få skattereduktion

åtminstone för utgifter för materiel. Om så icke avses skola vara fallet

bör det anges i lagtexten. I första stycket kan därvid efter orden en

anslutning som utförts av läggas till den som ansöker om

skattereduktion eller av . Stycket kan i så fall avslutas med orden med

denne .

12 §

Vid en jämförelse med 6 § lagen om skattereduktion för utgifter för

byggnadsarbete på bostadshus synes föreskrifter saknas om att i

ansökningen skall lämnas vissa uppgifter som är av intresse i förevarande

sammanhang. Det sagda gäller motsvarigheter till de uppgifter som i

nyssnämnda paragraf anges i punkterna 2 och 3.

13 §

Av den föreslagna paragrafen framgår att handelsbolaget är sökanden

även om skattereduktionen skall fördelas mellan delägarna. Följden blir

att rätten att begära omprövning och överklaga det eller de

skattereduktionsbeslut som ansökan föranleder tillkommer bolaget. Av

förslagets 16 § torde nämligen kunna utläsas att sökanden har dessa

rättigheter. I 6 kap. taxeringslagen, till vilket 22 § hänvisar, varom mera

nedan, är den skattskyldige dock klagoberättigad. Detta är möjligen

endast ett utslag av den otydlighet som vidlåder 22 §.

Om en delägare är missnöjd med sitt individuella beslut, skulle han,

vilket man får förmoda, sakna egen möjlighet att klandra beslutet. För att

råda bot härpå skulle varje delägare som biträtt ansökan kunna anses ha

ställning av sökande. Detta framgår dock inte av lagtexten. Om avsikten

är att en delägare skall ha en egen talerätt i frågor om sin

skattereduktion, kan en ny mening läggas till av förslagsvis följande

lydelse: Delägare som biträtt ansökan är att betrakta som sökande i

fråga om sin rätt till skattereduktion.

22 §

Ett beslut om skattereduktion kommer att meddelas fristående och är inte

att räkna som något taxeringsbeslut. Reduktionen kommer i praktiken att

tillgodoföras den skattskyldige på uppbördsstadiet. I bestämmelsen sker

en hänvisning till 6 kap. taxeringslagen. Enligt Lagrådets mening vore

det dock naturligast med hänsyn till skattereduktionens nära anknytning

till uppbördsförfarandet att hänvisningen avsåg skattebetalningslagens

överklaganderegler.

Oavsett denna fråga är det en brist i bestämmelsen att hänvisningen inte

anger i vilken omfattning reglerna i 6 kap. taxeringslagen är tillämpliga.

Jfr i detta avseende 22 kap. 6 och 13 §§ i skattebetalningslagen.

Förfaranderegler måste för att fylla sin uppgift ha ett visst mått av

exakthet. Uttrycket i tillämpliga delar är alltför svävande för att kunna

säkert vägleda skattskyldiga och handläggare i överklagandefrågor. Som

ovan påpekats, är exempelvis den skattskyldige klagande i

taxeringsprocessen, medan sökanden nog är tänkt att inneha klagorätten i

skattereduktionsprocessen. Lagrådet anser således att de bestämmelser

som är avsedda att vara tillämpliga, om det nu blir bestämmelser i

taxeringslagen eller skattebetalningslagen, skall preciseras i lagtexten.

Om skattebetalningslagens överklaganderegler, såsom ovan föreslagits,

skulle göras tillämpliga, kan vissa justeringar böra göras i de

omprövningsregler i förslaget som också hänvisar till taxeringslagen.

Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 oktober 2000

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: stadsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 2000/01:24 Skattereduktion för utgifter

för vissa anslutningar för tele- och datakommunikation

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Senaste lydelse 1999:1248.

3 Senaste lydelse 1999:1248.

1 Senaste lydelse 1999:1300.

 I Bredbandsutredningens delbetänkande SOU 2000:68 Kommunstöd till lokal IT-

infrastruktur anges följande näthierarki: Nationellt stomnät, ortsammanbindande

 nät i

kommunen och ortsnät, områdesnät, fastighetsområdesnät och fastighetsnät.

Beroende på

bebyggelse (tätort och glesbygd) och geografiska förutsättningar kan vad som här

 anges

som nät mellan områdesnod och plats för anslutning till befintligt allmänt

telenät

omfattas av ortsnät och i vissa fall även ortssammanbindande nät.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

 Senaste lydelse 1999:1248.

 Senaste lydelse 1999:1248.

Prop. 2000/01:24

56

1

Prop. 2000/01:24

Bilaga 1

Prop. 2000/01:24

Bilaga 2

Prop. 2000/01:24

Bilaga 2

Prop. 2000/01:24

Bilaga 3

Prop. 2000/01:24

Bilaga 3

Prop. 2000/01:24

Bilaga 4

Prop. 2000/01:24

Bilaga 5

Prop. 2000/01:24

Bilaga 5

Prop. 2000/01:24

Bilaga 6

Prop. 2000/01:24

Bilaga 6

Prop. 2000/01:24