Regeringens skrivelse

1996/97:51

Vissa frågor om den kommunala ekonomin

Skr.

1996/97:51

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 24 oktober 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Jörgen[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Inrikesdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för vissa åtgärder som regeringen

vidtar för att skapa bättre ekonomiska förutsättningar för kommuner och

landsting inför år 1997.

 För att ge kommuner och landsting preliminära skatteinkomster som

överensstämmer med regeringens bedömning i budgetpropositionen av den

samhällsekonomiska utvecklingen görs en justering av den uppräkning som skall

göras av skatteunderlaget. Härigenom tillförs kommuner och landsting ytterligare

2,6 miljarder kronor i preliminära skatteinkomster för år 1997.

 Härutöver avser regeringen att engångsvis göra vissa insatser för de kommuner

som har en särskilt stor andel flyktingar. Utrymmet för detta ändamål beräknas

till totalt 400 miljoner kronor.

 Genom de redovisade åtgärderna kommer de ekonomiska förutsättningarna för

kommuner och landsting inför år 1997 att påtagligt förbättras och en

uppbromsning av sysselsättningsminskningen kan ske.

Innehållsförteckning

1 Inledning.................................................. 3

2 Bakgrund................................................... 3

3 De kommunala budgetarna för år 1997........................ 4

4 Åtgärder för att förbättra förutsättningarna inför år 1997. 5

1 Inledning

Regeringen har som ett av flera viktiga mål för de närmaste åren att få de

offentliga finanserna i balans. Ett annat mycket centralt mål är att halvera den

öppna arbetslösheten till år 2000. Ytterligare ett mål är att värna och utveckla

den centrala kärnan i välfärden, nämligen vård, omsorg och utbildning.

 För att kommuner och landsting skall klara att upprätthålla en god vård,

omsorg och utbildning måste de ges stabila planeringsförutsättningar. Regeringen

redovisar i denna skrivelse vissa åtgärder som bidrar till att skapa bättre

ekonomiska förutsättningar för kommuner och landsting inför år 1997.

Uppsägningar av fast anställd personal kan undvikas genom att en ytterligare

minskning av den kommunala sysselsättningen bromsas. Kvaliteten i verksamheten

kan därmed bibehållas.

2 Bakgrund

Vid saneringen av statsfinanserna har åtgärderna främst riktats mot den statliga

verksamheten och transfereringssystemen. De allmänna statsbidragen till

kommunsektorn har undantagits i saneringen. Kommuner och landsting har ändå fått

bära sin del av bördan av den ekonomiska kris som Sverige har genomgått, men de

har klarat detta bl.a. genom anpassning av sin verksamhet och genom ökning av

produktiviteten m.m.

 Den ekonomiska anpassningen har lett till en minskad sysselsättning inom den

kommunala sektorn. I vissa kommuner och landsting har också väsentliga delar av

verksamheten kommit att få vidkännas neddragningar. I kommunerna har detta bl.a.

varit en följd av att ökade transfereringar, främst socialbidrag, har kommit att

tränga ut den egentliga verksamheten.

 Ett nytt statsbidrags- och utjämningssystem har införts år 1996 i syfte att

långsiktigt skapa likvärdiga ekonomiska förutsättningar för kommuner respektive

landsting. Systemet innebär en omfördelning av inkomster och införs successivt

under en period om åtta år.

 I syfte att även för de närmaste åren skapa stabila ekonomiska förutsättningar

för kommuner och landsting träffade regeringen i mars i år en överenskommelse

med Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet om den kommunala ekonomin

för åren 1997 och 1998. Överenskommelsen innebär bl.a. att förbunden har utfäst

sig att verka för att skatterna inte höjs i kommuner och landsting. Vidare har

förbunden åtagit sig att verka för att kommuner och landsting i möjligaste mån

undviker att säga upp fast anställd personal så att denna inte hamnar i öppen

arbetslöshet. Regeringen har å sin sida bl.a. åtagit sig att hålla statsbidragen

på en nominellt oförändrad nivå, att ekonomiskt reglera nya statliga beslut som

påverkar den kommunala ekonomin och att i övrigt låta skatteinkomsterna följa

den samhällsekonomiska utvecklingen.

 Överenskommelsen låg till grund för de riktlinjer om ekonomiska ramar för den

kommunala sektorn år 1997 som redovisades i regeringens ekonomiska

vårproposition (prop. 1995/96:150). Riksdagen har därefter, i syfte att motverka

fortsatta skattehöjningar och förbättra kontrollen över de offentliga

utgifterna, beslutat om vissa sanktioner mot de kommuner och landsting som höjer

skatten de aktuella åren (prop. 1995/96:213, bet. 1996/97:FiU6, rskr.

1996/97:16).

 I budgetpropositionen har regeringen föreslagit vilka statsbidrag som bör utgå

till kommuner och landsting under år 1997. Bedömningarna grundar sig på en

samhällsekonomisk utveckling som är något ljusare än den som presenterades i

den ekonomiska vårpropositionen, medan de kommunala utgifterna dock på kort sikt

väntas öka mer än vad som förutsattes i våras. Totalt sett innebär detta en

något sämre bild av det kommunalekonomiska läget inför år 1997.

3 De kommunala budgetarna för år 1997

För närvarande pågår arbetet i kommuner och landsting med budgetarna för år

1997. Många kommuner och landsting har god kontroll på sin ekonomi och har även

goda förutsättningar att leva upp till den med förbunden träffade

överenskommelsen och det krav på balans i den kommunala ekonomin som regeringen

har aviserat i budgetpropositionen. Regeringen har dock erfarit att det finns

kommuner och landsting som står inför en besvärlig situation inför år 1997. För

kommunerna beror detta bl.a. på att socialbidragskostnaderna ökar kraftigt.

Framför allt har de kommuner som tagit emot en stor andel flyktingar höga

socialbidragskostnader till följd av arbetsmarknadssituationen.

 Mot denna bakgrund kan det ekonomiska läget i många kommuner och landsting

inge viss oro och enligt regeringens bedömning finns det en stor risk för att

den försämrade ekonomin kan leda till både kvalitetsförsämringar i verksamheten

och till att uppsägningar av personal trots allt kommer att bli nödvändiga.

Därmed skulle såväl sysselsättningsmålet som målet att värna kärnverksamheterna

kunna komma att äventyras.

 De budgetförutsättningar som kommuner och landsting nu arbetar efter är

emellertid enligt regeringens bedömning något sämre än vad de egentligen

behöver vara. Detta beror på att de beräknade preliminära skatteinkomsterna för

år 1997 är lägre än vad regeringen, kommuner och landsting tidigare har räknat

med. Beräkningen av de preliminära skatteinkomsterna grundar sig på

uppräkningsfaktorer som fastställs av Riksrevisionsverket (RRV) utifrån senast

kända skatteunderlag, av riksdagen beslutade ändringar som påverkar

skatteunderlaget samt antaganden om den samhällsekonomiska utvecklingen. De

uppräkningsfaktorer som RRV har fastställt i september 1996, och som ligger till

grund för beräkningen och utbetalningen av de preliminära skatteinkomsterna för

år 1997, baseras på Konjunkturinstitutets augustiprognos, vilken innebär en

samhällsekonomisk utveckling som är något mer pessismistisk än den bedömning som

regeringen har presenterat i budgetpropositionen. Skillnaden mellan de olika

bedömningarna motsvarar nästan 1 % i ökat skatteunderlag vilket innebär omkring

2,6 miljarder kronor i ökade skatteinkomster för kommuner och landsting år 1997.

4 Åtgärder för att förbättra förutsättningarna inför år 1997

Mot bakgrund av den ovan beskrivna situationen inför år 1997 vidtar regeringen

vissa åtgärder för att följa upp den tidigare överenskommelsen med Svenska

Kommunförbundet och Landstingsförbundet och för att förbättra förutsättningarna

inför det kommande året. Regeringen redovisar detta i det följande.

 Regeringen har beslutat att i förordning upphäva de uppräkningsfaktorer som

RRV fastställt och bestämma nya sådana som ger kommuner och landsting

preliminära skatteinkomster år 1997 som överensstämmer med den bedömning av den

samhällsekonomiska utvecklingen som regeringen gjort i budgetpropositionen.

Utvecklingen i den svenska ekonomin under senare tid styrker regeringens

uppfattning att tillväxten av det kommunala skatteunderlaget bör bli högre än

vad som följer av RRV:s beslut. Slutavräkning av 1997 års skatteinkomster

kommer att ske i sedvanlig ordning, men regeringen anser att kommuner och

landsting redan i nuläget bör få del av en mer positiv bedömning av

utvecklingen.

 Regeringens beslut om att upphäva de uppräkningsfaktorer som RRV fastställt

ligger i linje med den tidigare överenskommelsen med förbunden att de kommunala

skatteinkomsterna ska följa den samhällsekonomiska utvecklingen. Innebörden av

regeringens åtgärd är att den kommunala sektorn, genom justering av den

uppräkning som görs av skatteunderlaget, för år 1997 tillförs ytterligare ca 2,6

miljarder kronor i förhållande till vad kommuner och landsting skulle ha fått om

RRV:s uppräkningsfaktorer hade tillämpats. Ett exakt belopp föreligger först när

1996 års taxering är slutförd.

 Regeringen kommer därutöver att engångsvis göra vissa insatser för de kommuner

som har en särskilt stor andel flyktingar, bl.a. på grund av en stor

sekundärinflyttning från andra kommuner. Dessa kommuner har fått höga kostnader

främst för socialbidrag till följd av att arbetslösheten drabbat flyktingar

extra hårt . Totalt bedömer regeringen att det är möjligt att göra en

verkningsfull insats för de mest utsatta kommunerna inom en total ram om högst

400 miljoner kronor. Denna insats beräknas kunna finansieras inom ramen för

redan beviljade eller föreslagna medel enligt följande.

 Regeringen disponerar för år 1996 ett anslag för särskilda insatser för vissa

kommuner och landsting. Medlen under det anvisade anslaget är avsedda att

användas för att göra rekonstruktiva engångsinsatser för sådana kommuner och

landsting som inom utjämningssystemets ram drabbas av en särskilt svår

situation. Utrymmet för det angivna ändamålet uppgår för innevarande år till 200

miljoner kronor. Regeringen har i budgetpropositionen föreslagit ytterligare 400

miljoner kronor för samma ändamål för år 1997. De nu aktuella insatserna för

vissa kommuner som riskerar att få en särskilt svår ekonomisk situation till

följd av att de har en mycket stor andel flyktingar och hög arbetslöshet bland

dessa ligger, enligt regeringens bedömning, inom ramen för ändamålet med

anslaget för särskilda insatser för vissa kommuner och landsting. Insatserna kan

därför finansieras dels med de 200 miljoner kronor som finns avsatta för år 1996

och dels med högst hälften av de 400 miljoner kronor som föreslagits för år

1997, under förutsättning att riksdagen beviljar dessa medel.

 Genom de redovisade åtgärderna kommer de ekonomiska förutsättningarna för

kommuner och landsting inför år 1997 att påtagligt förbättras och en

uppbromsning av sysselsättningsminskningen kan ske.

 Mot bakgrund av de redovisade åtgärderna förutsätter regeringen nu att Svenska

kommunförbundet och Landstingsförbundet lever upp till sin del av

överenskommelsen.

 Regeringen har haft ytterligare en överläggning med de båda kommunförbunden.

Svenska Kommunförbundet och Landstingsförbundet har vid dessa överläggningar

åtagit sig att aktivt verka för att kommuner och landsting i möjligaste mån

undviker att säga upp fast anställd personal, så att de inte hamnar i öppen

arbetslöshet.

 Svenska Kommunförbundet delar regeringens bedömning att de insatser som görs

på flyktingsidan kan bidra till att lösa många av de problem som uppkommit i

kommuner med stor andel flyktingar och som därmed riskerar att få höga

merkostnader. En särskild arbetsgrupp skall tillsättas för att analysera

kommunernas kostnader för flyktingar.

Inrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 oktober 1996.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-[REDACTED_EFTERNAMN],

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

______________

Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:51 Vissa frågor om den kommunala ekonomin.