Effekter av lördagsöppna systembolagsbutiker.

Uppföljning av de första tio månaderna

av Thor Norström1 vi har fått fler

restauranger och ett ökat utbud av illegal sprit, tillgänglig såväl vardag som

helg. Det är sålunda inte uppenbart vilka effekter man har att räkna med vid ett

 öppnande på lördagar. Med utgångspunkt från resultaten för lördagsstängningen

rör det sig i så fall om ganska små effekter, vilket kräver effektiva

statistiska metoder för att kunna påvisa.

Syfte

De analyser som redovisas i denna rapport syftar till att skatta effekten av

lördagsöppet på:

 Systembolagets detaljhandelsförsäljning av öl, vin, sprit och alkohol totalt

 olika slags skadeindikatorer.

Undersökningsperioden omfattar försökets tio första månader (februari-november

2000).

Utvärderingens uppläggning

Utvärderingar och effektmätningar görs i regel av åtgärder som omfattar hela

landet. Detta gällde t.ex. försöket med lördagsstängningen sommaren 1981. En

sådan design ger alltid en viss osäkerhet i resultaten eftersom det samtidigt

med åtgärden kan inträffa andra förändringar som påverkar utfallet. Exempelvis

leder en förbättring av den ekonomiska konjunkturen normalt till en ökad

alkoholförsäljning; om en sådan konjunkturförbättring sätter in samtidigt med

att man öppnar systembutikerna på lördagarna så är det vanskligt att tolka vad

en eventuell försäljningsökning beror på - är det den förbättrade konjunkturen

eller lördagsöppningen? I viss mån kan man statistiskt kontrollera för denna typ

 av störande faktorer, men det förutsätter att man är medveten om deras existens

 och vet hur stark den störande effekten är. Ur utvärderingssynpunkt är det

sålunda mycket tillfredsställande att försöket med lördagsöppet bygger på en

design med experiment- och kontrollområde. En sådan uppläggning minskar

väsentligt osäkerheten i resultaten genom att vi kan jämföra utvecklingen i

experimentområdet med den i kontrollområdet. Detta förutsätter dock att dessa

områden verkligen är jämförbara, dvs. att det finns en stark likhet i

variationsmönstret mellan experiment- och kontrollområde vad gäller de

indikatorer som skall analyseras, i detta fall alkoholförsäljning. På liknande

sätt förutsätts att det inte finns några händelser eller faktorer som bara

påverkar utfallet i endera experiment- eller kontrollområdet. Om vi anknyter

till exemplet ovan antas att en konjunkturförbättring påverkar båda områdena

lika mycket, vilket eliminerar dess störande effekt. Om däremot

konjunktureffekten är starkare inom något av områdena står vi inför ett problem.

 I detta sammanhang bör man nämna de höjda införselkvoterna som infördes 1 juli

2000. Effekten av denna förändring är säkert geografiskt betingad vilket bör

beaktas i utvärderingsarbetet.

Valet av experiment- och kontrollområde kan naturligtvis göras på många olika

sätt - man kan t.ex. välja få stora eller många små (som i försöken med

självbetjäning - se[REDACTED_EFTERNAMN], 2000). Följande överväganden ligger till grund för

vårt val:

 Eventuella effekter kan tänkas vara betingade av strukturella faktorer såsom

urbaniseringsgrad och geografiskt läge, inte minst närheten till Danmark (med

lördagsöppna butiker). Man bör alltså välja experimentområdena så att man får en

 variation i dessa avseenden.

 De flesta av de indikatorer vi skall analysera speglar infrekventa händelser,

dvs. har små bastal. Om experimentområdena blir befolkningsmässigt små kan den

slumpmässiga variationen, bruset, bli besvärande. Experiment- och

kontrollområden bör därför vara befolkningsmässigt ungefär likstora.

 Ett uppenbart metodologiskt problem är handelsläckaget, dvs. tillströmningen

av kunder som normalt handlar i något annat område. Den potentiella felkällan

här är att en del av de eventuella effekterna gör sig gällande utanför

experimentområdet. Detta talar för att man väljer få stora, snarare än många små

 områden. Vidare bör experiment- och kontrollområden ej gränsa till varandra

utan vara separerade av ett gränsområde.

 För att underlätta datainsamling bör experiment- och kontrollområden utgöras

av existerande administrativa enheter.

Mot denna bakgrund har vi valt en indelning där experimentområdena utgörs av de

fyra nordligaste länen, Stockholms län och Skåne län. Följande sammanställning

visar indelningen i sin helhet (se även kartan i figur 1.1):

Experimentområden (3 820'''' inv.)

 Nordsverige: Norrbottens län, Västerbottens län, Jämtlands län,

Västernorrlands län (900'''' inv.)

 Stockholm: Stockholms län (1 800'''' inv.)

 Skåne: Skåne län (1 120'''' inv.)

Gränsområden (1 970'''' inv.)

Dalarnas län, Gävleborgs län, Uppsala län, Södermanlands län, Hallands län,

Kronobergs län, Blekinge län.

Kontrollområden (3 030'''' inv.)

Värmlands län, Örebro län, Västmanlands län, Östergötlands län, Kalmar län,

Jönköpings län, Västra Götalands län.

Gotlands län hålls utanför då den starkt säsongsbundna turismen präglar

indikatorerna för detta län

Figur 1.1 Karta med experiment-, kontroll- och gränsområden

Metod

Det är i regel vanskligt att avläsa effekten av en åtgärd direkt från en

tidsserie. Såvida det inte rör sig om en kraftig effekt är det svårt att avgöra

om en förändring som följer en åtgärd verkligen är en reell effekt eller om den

ligger inom ramen för den normala variation som finns i serien i form av

långsiktiga trender, säsongsvariation och mer tillfälliga, slumpmässiga

fluktuationer. Om man dessutom samtidigt skall beakta utvecklingen i

kontrollområdet är okulärbesiktning av rådata definitivt ingen framkomlig väg.

Uppgiften förenklas om man använder en analysteknik som tar hänsyn till alla

dessa moment inom ramen för en sammanhållen modell, t.ex. ARIMA, som kommer att

användas här (se McDowall m.fl. (1980) för en beskrivning). Tekniken går kort

sagt ut på att inte begränsa sig till att jämföra läget omedelbart före och

efter interventionen, utan att betrakta en eventuell förändring ur ett längre

tidsperspektiv; ligger den inom ramen för normala variationer eller avviker den

signifikant från ett historiskt mönster? Den del av undersökningsperioden som

föregår interventionen benämns preinterventionsperiod, medan

postinterventionsperiod betecknar den efterföljande. För att avgöra om

interventionen har medfört någon förändring skattas en modell där den aktuella

indikatorn, t.ex. alkoholförsäljning i experimentområdet, är den beroende

variabeln (ofta benämnd outputserien) och interventionen den förklarande

variabeln (inputserien). I syfte att kontrollera för den generella

försäljningsutvecklingen inkluderas alkoholförsäljningen i kontrollområdet bland

 de förklarande variablerna. Interventionen representeras av en dummyvariabel

vars konstruktion beror på om man förväntar sig en tillfällig eller permanent

effekt. Om man t.ex. antar en permanent effekt, ges dummyvariabeln värdet 0 före

 och 1 efter interventionen. Även tillfälliga och gradvisa effekter kan

modelleras. Skattningen av dummyvariabeln ger besked om interventionseffektens

styrka och grad av statistisk signifikans. Seriens temporala struktur är då

samtidigt beaktad genom separata parametrar som skattar långsiktig trend,

säsongsmönster och korrelation mellan successiva observationer. Den variation

som inte förklaras av modellen skall inte innehålla någon systematik, utan vara

helt slumpmässig (s.k. vitt brus). Den statistiska osäkerheten i resultaten

uttrycks främst i felmarginalerna kring den skattade interventionseffekten.

Preliminära analyser av försäljningsdata visade att det var nödvändigt att

inkludera en dummyvariabel för juli månad, med värdet 1 för juli och 0 annars.

Den modell vi skattar har alltså följande utseende:

LnAte = b1*LnAtk + b2*DLt + b3*DJt + LnNt

där Ate betecknar alkoholförsäljningen i experimentområdet vid tidpunkten t, Atk

 alkoholförsäljningen i experimentområdet och DL dummyvariabeln som

representerar interventionen, dvs. lördagsöppet. Den har värdet 0 fram till och

med januari 2000 och 1 därefter. Dummyvariabeln för juli månad är betecknad DJ.

Ln indikerar att serierna är logaritmiskt transformerade. N representerar

feltermen (noise) vars temporala struktur modelleras med autoregressiva (AR) och

 moving average (MA) parametrar. De parametrar som skall skattas betecknas b.

Den procentuella effekten av lördagsöppet fås genom uttrycket (eb2-1)*100. I

modellerna för Skåne inkluderades ytterligare en dummyvariabel som representerar

 de höjda införselkvoter som infördes 1 juli 2000. Denna dummy har värdet 1 från

 och med juli 2000 och 0 annars.

Skattningen kan göras på rådata, säsongsdifferentierade data (At-At-12), eller

reguljärt differentierade data (At-At-1). Den ansats som vi fann statistiskt

mest tillfredsställande var den sistnämnda; den reguljära differentieringen

eliminerade den oönskade trend som finns i såväl rådata som i

säsongsdifferentierade data; vidare blev residualstrukturen tillfredsställande

(vitt brus) med endast ett minimum av feltermsparametrar (AR- och

MA-parametrar). Det är dessa skattningar som kommer att redovisas. De avviker

dock inte markant från de skattningar vi fått med de två andra ansatserna,

vilket indikerar att resultaten är ganska robusta.

Vi kommer även att använda en närbesläktad, grafisk metod enligt följande. På

basis av data för preinterventionsperioden (januari 1995-januari 2000) skattas

en modell som ovan men som ej inkluderar dummyvariabeln för interventionen.

Utifrån skattningarna från denna modell beräknas den prognostiserade

försäljningen för hela perioden januari 1995-november 2000, dvs. den försäljning

 som förväntas utifrån försäljningen i kontrollområdet. Genom att grafiskt

jämföra den faktiska med den prognostiserade försäljningen under försöksperioden

 (februari-november 2000) får man en bild av effekten från lördagsöppet.

Analyserna av skadeindikatorerna har en något annorlunda uppläggning vilket

beskrivs i ett senare avsnitt.

2 Effekter på Systembolagets försäljning

Data

Data utgörs av Systembolagets detaljhandelsförsäljning för perioden januari

1995-november 2000 av öl, vin, sprit och alkohol totalt. Serierna är uttryckta i

 liter 100% alkohol per invånare (15 år och över). Ursprungsdata är

länsspecifika vilka aggregerats till ett kontrollområde, ett gränsområde och de

tre experimentområdena (se ovan).

Resultat

Eftersom en eventuell lördagseffekt på försäljningen kan variera mellan såväl

områden som dryckessorter har vi skattat dryckesspecifika modeller för de tre

experimentområdena separat förutom modeller för alkohol totalt och alla

experimentområden. Vi redovisar först resultaten från den grafiska metoden.

Figur 2.2 visar två grafer: den faktiska försäljningen (heldraget) och den

försäljning som prediceras av försäljningen i kontrollområdet (streckat).

Avvikelserna mellan de två graferna är genomgående mycket små under perioden

före lördagsöppet; detta är ett uttryck för att det finns en stark likhet mellan

 experiment- och kontrollområde vad gäller variationsmönstret i

alkoholförsäljningen, och att kontrollområdet verkligen fungerar som ett

kontrollområde. Men från och med februari 2000 kan vi notera mer systematiska

avvikelser i de flesta av figurerna. Sålunda ligger ölförsäljningen i Skåne på

en högre nivå än förväntat under alla tio försöksmånader, i Stockholm gäller

detta för alla månader utom en (juni), i Nordsverige under sista halvan av

undersökningsperioden. Vad gäller vin är avvikelserna mellan faktisk och

prognostiserad försäljning små och osystematiska; i Skåne finns en viss initial

effekt som dock upphör, för Stockholm och Nordsverige noteras en viss effekt för

 de sista fyra till fem månaderna. För spritförsäljningen ser man en svag effekt

 i Skåne i början av perioden; även i Stockholm är den svag men jämnare fördelad

 över tid, medan det för Nordsverige finns en effekt under tre av de tio

månaderna (april, augusti och september). Den sammantagna lördagseffekten på den

 totala alkoholförsäljningen är relativt jämnt fördelad på de fyra första

månaderna i Skåne, men har helt dött ut under den sista halvan av

försöksperioden, vilket kan vara en effekt av de ökade införselkvoterna. För

Stockholm är den totala effekten märkbar alla månader utom juni, för Nordsverige

 ligger försäljningen under april och de fem sista månaderna klart över

prognosen.

Den grafiska metoden visar ganska tydliga avvikelser mellan faktisk och

prognostiserad försäljning vilka kan tolkas som en lördagseffekt. Den fråga som

inställer sig är storleksordningen på denna effekt och graden av statistisk

signifikans. Resultaten från modellskattningarna ger besked på denna punkt. En

sammanfattande översikt av dessa ges i tabell 2.1, medan en utförligare

redovisning återfinns i den tekniska bilagan.

Tabell 2.1. Skattad effekt (%) av lördagsöppet på Systembolagets

detaljhandelsförsäljning i gränsområdena och i experimentområdena Stockholm,

Skåne och Nordsverige under lördagsöppningens första fas (februari-november

2000).

Gränsområden

Alla experimentområden

Särskilda experimentområden

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Öl

0.2NS

7.4**

6.9**

10.6**

6.8**

Vin

(0.8NS

1.8**

2.7NS

3.4NS

1.7NS

Sprit

(0.9NS

3.0**

3.1NS

3.8**

1.6NS

Alkohol totalt

(0.5NS

3.1**

3.9**

4.5**

3.0**

* p 

** p 

NS Ej statistisk signifikant (p > 0.05)

Modellskattningarna av lördagseffekten på försäljningen bekräftar det intryck

som den grafiska metoden gav. Den starkaste effekten noteras för

ölförsäljningen; 11% i Skåne, 7% i Stockholm och Nordsverige. Utöver dessa

förändringar är det bara ökningen i spritförsäljningen i Skåne som är

statistiskt säkerställd. Ser vi på resultaten för alla experimentområden

sammantaget så är felmarginalerna mindre genom det större urvalet. Detta gör att

 alla dryckesspecifika ökningar blir statistiskt signifikanta här. Effekten av

lördagsöppet på den totala försäljningen i alla experimentområden sammantaget är

 enligt resultaten 3%. Skillnaderna mellan experimentområden är små och ej

statistiskt signifikanta. Man kan påminna om att de effekter som här diskuteras

är nettoeffekter, alltså den försäljningsökning som skett i experimentområdet

sedan införandet av lördagsöppet, med kontroll för försäljningsutvecklingen i

kontrollområdet. Det kan vidare noteras att den skattade effekten av de ökade

införselkvoterna (som beaktades i modellerna för Skåne) endast är signifikant

för vinförsäljningen, som beräknas ha minskat med 4 % efter införandet av de nya

 kvoterna (tabell A i den tekniska bilagan.) Uppföljningsperioden är alltför

kort för att tillåta några mer definitiva slutsatser, men en möjlig tolkning är

att de ökade införselkvoterna har raderat ut lördagseffekten i Skåne under

hösten 2000.

Vi skall nu behandla några möjliga felkällor. Problemet med handelsläckage

nämndes inledningsvis. Det verkar troligt att en del lördagskunder kommer från

gränsområdena. Frågan är om denna handel varit av sådan omfattning att den kan

förklara en del av lördagseffekten. Man skulle i så fall finna en negativ

lördagseffekt i gränsområdena. Som framgår av tabell 2.1 finns det en tendens i

den riktningen, men den skattade försäljningsminskningen i gränsområdena till

följd av lördagsöppet är obetydlig och inte större än vad man kan vänta sig av

slumpen. Vi har även undersökt om det finns antydan till någon geografisk

gradient, dvs. en negativ lördagseffekt som avtar med ökande avstånd från

experimentområdena. Länsspecifika skattningar i gränsområdena av lördagseffekten

 på öl hade dock inget geografisk mönster i den riktningen (ingen av dessa

skattningar var statistiskt signifikant).

En annan tänkbar felkälla är att experiment- och kontrollområden skiljer sig i

något avseende som påverkar utfallet. Vad som kanske ligger närmast till hands

här är att konjunkturuppgången skulle ha varit starkare i Stockholm än i

kontrollområdet vilket skulle ha påverkat försäljningen. Som ett test på detta

prövade vi också med att använda Västra Götalands län som kontrollområde i

modellerna för Stockholm (Västra Götalands län borde i konjunkturavseende vara

mer likt Stockholm). Detta gav dock inte några annorlunda resultat.

TEKNISK BILAGA

Tabell A. Modellestimat for öl, vin, sprit och alkohol totalt i de tre

experimentområdena och gränsområdena. ARIMA-modeller skattade på reguljärt

differentierade månadsdata för perioden januari 1995-november 2000.

ÖL

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Alla experimentområden

Gränsområden

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

MA1

0.87

0.56

0.99

0.96

0.81

AR12

0.46

0.47

0.67

0.65

0.52

Lördagseffekt

0.067

0.015

0.101

0.027

0.066

0.018

0.071

0.009

0.002

0.012

Införseleffekt

-

-

-0.021

0.028

-

-

-

-

-

-

Juli

-0.195

0.020

-0.054

0.021

0.116

0.048

-0.065

0.022

0.012

0.014

Kontrollområde

0.785

0.024

0.814

0.027

0.980

0.047

0.830

0.020

1.054

0.017

Konstant

0.001

0.001

-0.001

0.003

0.000

0.001

0.000

0.000

0.001

Q(24)*

26.1

19.0

19.6

26.1

27.4

VIN

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Alla experimentområden

Gränsområden

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

MA1

0.81

0.65

0.99

0.99

0.65

AR12

0.70

0.68

0.71

0.78

0.69

Lördagseffekt

0.027

0.013

0.033

0.019

0.017

0.011

0.018

0.005

-0.008

0.011

Införseleffekt

-

-

-0.045

0.020

-

-

-

-

-

-

Juli

-0.228

0.022

-0.064

0.023

0.067

0.034

-0.140

0.018

0.005

0.014

Kontrollområde

0.825

0.028

0.880

0.029

1.067

0.041

0.869

0.017

1.006

0.017

Konstant

0.000

0.001

-0.002

0.003

0.003

0.000

0.001

0.002

Q(24)*

15.3

12.9

16.4

19.2

28.7

SPRIT

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Alla experimentområden

Gränsområden

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

MA1

0.52

0.75

0.80

0.99

0.57

AR12

0.75

0.39

0.89

0.83

0.61

Lördagseffekt

0.031

0.017

0.037

0.012

0.016

0.013

0.030

0.004

-0.009

0.009

Införseleffekt

-

-

-0.004

0.012

-

-

-

-

-

-

Juli

-0.170

0.020

-0.077

0.010

0.100

0.040

-0.070

0.017

-0.007

0.009

Kontrollområde

0.875

0.023

0.918

0.015

1.019

0.031

0.882

0.013

1.015

0.011

Konstant

-0.001

0.003

-0.002

0.001

0.000

0.002

0.000

0.000

0.001

Q(24)*

15.9

16.5

26.8

17.0

47.2

ALKOHOL TOTALT

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Alla experimentområden

Gränsområden

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

MA1

0.81

0.70

0.97

0.99

0.66

AR12

0.72

0.76

0.81

0.74

0.56

Lördagseffekt

0.038

0.013

0.044

0.016

0.030

0.010

0.031

0.006

-0.005

0.010

Införseleffekt

-

-

-0.027

0.017

-

-

-

-

-

-

Juli

-0.205

0.023

-0.074

0.025

0.091

0.038

-0.106

0.019

0.004

0.009

Kontrollområde

0.815

0.029

0.871

0.029

1.048

0.037

0.866

0.021

1.027

0.013

Konstant

0.000

0.001

-0.002

0.002

0.001

0.000

0.000

0.001

Q(24)*

16.3

12.4

17.5

24.2

30.1

* Test för autokorrelerade residualer

Figur 2.2. Prognostiserad (trianglar) och faktisk försäljning (cirklar)

3

Effekter på skadeindikatorer

Enligt resultaten i föregående avsnitt har lördagsöppet lett till en ökning av

Systembolagets försäljning i experimentområdet med cirka 3% (liter ren alkohol

per invånare 15 år och över). Resultatet gäller försöksperiodens tio första

månader. I detta avsnitt skall vi undersöka om denna försäljningsökning givit

upphov till några negativa konsekvenser som kan spåras i tillgänglig statistik.

Valet av skadeindikatorer har styrts av ett flertal överväganden. Sålunda skall

indikatorn:

 ha en dokumenterad koppling till alkoholkonsumtion

 mäta akuta snarare än långsiktiga effekter

 vara tillgänglig med smalt tidsfönster (timme eller dygn)

 ha historiska data några år bakåt i tiden

 rapporteras kontinuerligt utan längre eftersläpning än några månader.

De flesta av dessa krav är väl uppenbara, endast det som gäller smalt

tidsfönster kräver närmare förklaring. Eftersom eventuella effekter väntas vara

koncentrerade till lördag-söndag bör indikatorerna ha ett motsvarande

tidsfönster för att man skall uppnå optimal känslighet i analyserna. Om man i

stället använde månadsstatistik, skulle effekten tunnas ut och bli svårare att

upptäcka vid statistiska analyser (detta belyses av reanalyser av data från

80-talets lördagsstängning, se Norström, 2000).

Dessa krav utesluter många tänkbara indikatorer; sjukvårdsdata rapporteras t.

ex. med alltför lång eftersläpning (ett par år). De indikatorer vi valt rör

olika former av brottslighet:

 Misshandel mot barn 0-14 år, offer och gärningsman bekanta

 Misshandel mot kvinna inomhus, offer och gärningsman bekanta

 Misshandel utomhus

 Misshandel totalt

 Rattfylleri

 Positiva utandningsprov

Det är väl känt att ett stort antal brott inte finns med i statistiken; alla

fall av misshandel anmäls ej till polisen, och bara en bråkdel av alla

rattfylleribrott upptäcks. Detta s.k. mörkertal är en potentiell felkälla, och

det gäller att välja en metod som minimerar dess inverkan.

Metod

Vi använder en modifierad variant av den metod som applicerades i föregående

avsnitt för skattningarna av effekten på försäljningen. Skillnaden är att vi här

 har indikatorer med olika tidsfönster. Den modell vi skattar har följande

utseende:

LnSLE = b1DL + b2LnSLK + b3LnSVE + LnN

Modellen skattas på månadsdata men där de olika skadeindikatorerna (S) har

skilda tidsfönster som omfattar dels veckoslutsdygnen lördag-söndag (betecknat

L), dels veckodagarna måndag-fredag (betecknat V). Vidare kan skadeindikatorn

avse experimentområdet (betecknat E), eller kontrollområdet (betecknat K). Antag

 att den aktuella skadeindikatorn är antalet fall av misshandel. SLE uttrycker

då antalet fall under månaden som inträffat i experimentområdet under lördagar

och söndagar. DL är en dummyvariabeln som representerar interventionen, dvs.

lördagsöppet. Den har värdet 0 fram till och med januari 2000 och 1 därefter. Ln

 indikerar att serierna är logaritmiskt transformerade. N representerar

feltermen (noise) vars temporala struktur modelleras med autoregressiva (AR) och

 moving average (MA) parametrar. De parametrar som skall skattas betecknas b.

Den procentuella effekten av lördagsöppet fås genom uttrycket (eb1-1)*100.

De skadeindikatorer som ingår i modellens högerled fungererar som

kontrollvariabler. Om vi fortsätter att exemplifiera med misshandel så fungerar

SLK som kontroll för faktorer som generellt påverkar antalet misshandelsfall

under veckoslutsdygnen lördag-söndag. Rapporteringsbenägenhet, och därmed

mörkertalet, är exempel på sådana faktorer. Genom SVE kontrollerar vi för

orsaksfaktorer bakom misshandel som är specifika för experimentområdet och som

antas ha påverkan alla veckans dagar. I vissa analyser modifieras modellen

något, t.ex. med tillägg av dummyvariabel för någon specifik månad (detta

framgår av den tekniska bilagan).

Med denna metod kan vi idealt kontrollera för faktorer som kan tänkas snedvrida

utfallet. Om t.ex. den faktiska misshandeln inte förändras, medan

rapporteringsbenägenheten ökar under försöksperioden så får vi en skenbar

misshandelsökning. Men förutsatt att denna skenbara ökning gäller såväl

experiment- som kontrollområdet påverkar det inte skattningen av

lördagseffekten. I det aktuella exemplet finns det knappast några skäl att tro

att denna förutsättning inte skulle vara uppfylld.

När det gäller rattfylleri är situationen något annorlunda. Här är antalet brott

 starkt beroende av omfattningen och inriktningen av polisens kontrollinsatser

varför det hade varit önskvärt med en direkt kontrollvariabel här. Det finns

dock inga data som belyser omfattningen av polisens trafiknykterhetskontroller.

Kontrollinsatsernas inriktning är av väl så stor betydelse. Under

försöksperioden har vissa kontroller koncentrats till lördagsöppna

systembutikers närområde. Eftersom det erfarenhetsmässigt finns en viss

anrikning av rattfylleri i sådana områden p.g.a. bakrus, kan man förvänta sig en

 ökning i rattfylleri i experimentområdet under lördagar till följd av polisens

förändrade kontrollstrategi. De data vi har på positiva utandningsprov (en

kompletterande indikator på rattfylleri) innehåller uppgifter om både datum och

klockslag, vilket ger vissa möjligheter att kontrollera för denna effekt.

Eftersom en viss överflyttning av kontrollinsatserna kan ha gjorts från

veckodagar till veckoslut ingår ej SVE i modellerna för rattfylleri och

utandningsprov.

Förutom modellskattningar kommer vi att använda den grafiska metod som

applicerades i föregående avsnitt.

Innan vi går in på de empiriska skattningarna av lördagseffekten skall vi först

teoretisk diskutera frågan: hur stora skadeeffekter kan vi förvänta oss av en

försäljningsökning på 3%, och vilka är möjligheterna att upptäcka dem

statistiskt?

Enligt resultat från tidigare studier leder en försäljningsökning på 1% till en

ökning i rattfylleri på cirka 0.6% (Norström, 1999); effekten på misshandel

totalt är av samma storleksordning (Lenke, 1990; Norström, 1998). Detta innebär

att en försäljningsökning på 3% väntas leda till en ökning på 1.8% i dessa två

skadeindikatorer. Den procentuella ökningen under helgerna väntas vara större,

eftersom den konsumtionsökning som lördagsöppet genererar bör vara koncentrerad

till lördag-söndag. Enligt Kühlhorn m.fl. (2000, s. 73) utgör konsumtionen under

 lördag-söndag hälften av den totala konsumtionen. En försäljningsökning på

totalt 3% skulle då representera en konsumtionsökning under helgen med 6%.

Förutsatt att de alkoholeffekter som nämndes ovan också gäller för helger,

skulle man förvänta sig en ökning i rattfylleri och misshandel på 3.6%.

En viktig fråga är om utvärderingens design förmår att fånga upp effekter av

denna storleksordning. Frågan gäller alltså vilka felmarginaler man har att

räkna med vid skattningen av lördagseffekten, och om dessa är mindre än de

förväntade effekterna. Minimivärdet på den förväntade felmarginalen bestäms av

antalet försöksmånader och skadeindikatorns bastal (antalet fall under

helger/månad). Ju färre fall, desto större är de slumpmässiga variationerna från

 månad till månad, vilket leder till större felmarginaler. Beräkningar (se

teknisk bilaga A) visar att för misshandel totalt (den indikator som har störst

bastal) ger enbart denna felkälla en felmarginal på 3.6% givet 10

försöksmånader. Till detta kommer andra källor till osäkerhet. Vi kan alltså

konstatera att de förväntade effekterna på misshandel och rattfylleri ligger

inom ramen för de statistiska felmarginalerna.

Under dessa premisser kan man kan fråga sig om det är motiverat att gå vidare

med analyserna. Ja, det finns det skäl till; forskningen visar att de sociala

skadeeffekterna av en given konsumtionsökning påverkas av vilka det är som

dricker och i vilket sammanhang. Lenke (1990) visar t.ex. att effekten av en

liters ökning i alkoholkonsumtionen har flera gånger starkare effekt på

misshandel om det är restaurangkonsumtion jämfört med hemkonsumtion. De

alkoholeffekter vi har utgått ifrån är genomsnittseffekter, och man kan inte

utesluta att den konsumtionsökning som lördagsöppet genererar har starkare

effekter på sociala skadeindikatorer.

Data

Indikatorerna på misshandel och rattfylleri bygger på polisrapporterade fall för

 perioden januari 1995-november 2000 (källa: Brottsförebyggande rådet, Brå).

Data innehåller uppgifter om brottsdatum (dock ej klockslag) och tidsfönstren är

 sålunda dygnsspecifika: veckodagar (måndag-fredag) respektive veckoslutsdagar

(lördag-söndag). Positiva utandningsprov (källa: Statens kriminaltekniska

laboratorium) är en kompletterande indikator på rattfylleri som baseras på de

prov som polisen tar vid nykterhetskontroller. Positivt innebär att

alkoholhalten överstiger den legala gränsen för rattfylleri. Indikatorn är ej

heltäckande; i cirka 25% av fallen tas i stället blodprov för vilket det saknas

statistik av det slag som krävs i detta sammanhang. Serien för utandningsprov

täcker perioden januari 1996-september 2000. Data innehåller uppgifter om

brottsdatum och klockslag, vilket möjliggjort smalare tidsfönster. I analyserna

har vi sålunda använt följande tidsfönster: 1: söndag 14.00-lördag 09.59; 2:

lördag 10.00-13.59; 3: lördag 14.00-söndag 13.59; 4: tidsfönster 2+3, dvs.

lördag 10.00-söndag 13.59. Om det finns en reell lördagseffekt bör den uppträda

i tidsfönster 3, medan den eventuella effekten av förändrad inriktning på

polisens kontrollinsatser bör uppträda i tidsfönster 2 (Systembolagets normala

öppethållandetid under lördagar).

Ursprungsdata är länsspecifika vilka aggregerats till ett kontrollområde, ett

gränsområde och de tre experimentområdena.

Resultat

Tabell 3.1-3.2 har det rent deskriptiva syftet att ge en uppfattning om bastalen

 för de olika indikatorerna (i den tekniska bilagan ges även uppdelning på de

enskilda experimentområdena). Bastalen för barnmisshandel visade sig vara

alltför små som underlag för vidare analyser (se den tekniska bilagan B).

Figur 3.1-3.7 visar resultaten från den grafiska metoden, där den faktiska

utvecklingen i respektive indikator jämförs med den utveckling som

prognostiseras utifrån kontrollområdet. Vi tittar först på tidsperioden före

lördagsöppningen. Man kan då notera en mycket sämre överensstämmelse mellan

faktisk och prognostiserad utveckling än vad som gällde vid motsvarande analyser

 av försäljningsdata. Detta gäller särskilt indikatorer med små bastal, t.ex.

utandningsprov. Detta är ett uttryck för att experiment- och kontrollområde är

svagare synkroniserade i skadeindikatorernas förändringar jämfört med

alkoholförsäljningens variationer över tid. Vi får alltså räkna med större

felmarginaler och mer statistisk osäkerhet i de aktuella analyserna.

Om vi så tittar på försöksperioden finner vi inga systematiska avvikelser mellan

 faktisk och prognostiserad utveckling i de olika formerna av misshandel (figur

3.1-3.3). För kvinnomisshandel noteras att fler månader ligger över än under

prognos, men mönstret ger inget tydligt utslag. När vi kommer till rattfylleri

och positiva utandningsprov (lördag 10.00-söndag 13.59) finner vi däremot

faktiska värden som ligger över prognosen för flertalet av månaderna. Figur 3.6

ger stöd för resonemanget ovan att detta åtminstone delvis kan bero på mer

riktade kontrollinsatser från polisen under de timmar Systembolaget har

lördagsöppet; som vi ser har antalet positiva utandningsprov ökat markant i

experimentområdet under dessa timmar. När tidsfönstret snävas in till lördag

14.00-söndag 13.59 minskar sålunda de systematiska skillnaderna mellan utfall

och prognos.

Vi övergår till modellskattningarna, där resultaten ligger i linje med utfallet

från den grafiska metoden. (Detaljerad redovisning av modellskattningarna ges i

den tekniska bilagan B.) Tabell 3.3 visar att den skattade lördagseffekten inte

är statistiskt signifikant för någon av misshandelsindikatorerna. För

rattfylleri (tabell 3.4.a) är effekten klart signifikant i Stockholm, och på

gränsen till signifikant för alla experimentområden sammantaget. Resultaten för

utandningsprov lördag 10.00-söndag 13.59 uppvisar samma mönster (men med klar

signifikans för alla experimentområden). Om vi utesluter utandningsproven lördag

 10.00-13.59, dvs. då Systembolaget har lördagsöppet, halveras den skattade

lördagseffekten och är inte längre statistiskt säkerställd.

Tabell 3.4b visar den beräknade totaleffekten på rattfylleriindikatorerna, där

effekten för lördag-söndag relaterats till veckans alla dagar som bas. Uttryckt

på detta sätt blir den skattade effekten naturligtvis lägre (dessa beräkningar

har endast gjorts för indikatorer där vi fått signifikanta effekter).

Tabell 3.1a. Genomsnittligt antal fall lördag-söndag av kvinnomisshandel

inomhus, misshandel utomhus och misshandel totalt i månaderna februari-november

i kontroll- och experimentområde före (1995-1999) och efter (2000)

lördagsöppningen.

Kvinnomisshandel

Misshandel utomhus

Misshandel totalt

Kontroll

Experiment

Kontroll

Experiment

Kontroll

Experiment

Före

93.6

153.1

307.0

434.3

557.3

830.2

Efter

78.3

143.1

322.1

442.8

547.8

821.6

Ändring (%)

-16

-6

+5

+2

-2

-1

Tabell 3.1b. Genomsnittligt antal fall veckodagar (måndag-fredag) av

kvinnomisshandel inomhus, misshandel utomhus och misshandel totalt i månaderna

februari-november i kontroll- och experimentområde före (1995-1999) och efter

(2000) lördagsöppningen.

Kvinnomisshandel

Misshandel utomhus

Misshandel totalt

Kontroll

Experiment

Kontroll

Experiment

Kontroll

Experiment

Före

165.6

291.2

323.3

508.4

696.1

1168.9

Efter

133.3

240.0

297.2

492.2

618.1

1041.0

Ändring (%)

-20

-18

-8

-3

-11

-11

Tabell 3.2a. Genomsnittligt antal fall lördag-söndag av rattfylleri, positiva

utandningsprov lördag 10.00-söndag 13.59 och positiva utandningsprov lördag

14.00-söndag 13.59 i månaderna februari-november i kontroll- och

experimentområde före (1995-1999) och efter (2000) lördagsöppningen.

Rattfylleri

Utandningsprov

lö 10.00-sön 13.59

Utandningsprov

lö 14.00-sön 13.59

Kontroll

Experiment

Kontroll

Experiment

Kontroll

Experiment

Före

164.6

212.0

86.5

96.9

76.4

86.3

Efter

180.0

239.9

72.5

104.8

62.9

83.9

Ändring (%)

+9

+13

-16

+8

-18

-3

Tabell 3.2b. Genomsnittligt antal fall veckodagar (måndag-fredag) av rattfylleri

 och positiva utandningsprov i månaderna februari-november i kontroll- och

experimentområde före (1995-1999) och efter (2000) lördagsöppningen. (För

utandningsprov endast t.o.m. september 2000).

Rattfylleri

Utandningsprov

Kontroll

Experiment

Kontroll

Experiment

Före

248.2

309.6

241.2

296.6

Efter

277.3

312.3

211.3

270.5

Ändring (%)

+12

+1

-12

-9

Tabell 3.3. Skattad effekt (%) av lördagsöppet på kvinnomisshandel inomhus,

misshandel utomhus och misshandel totalt under lördag-söndag i

experimentområdena Stockholm, Skåne och Nordsverige under lördagsöppningens

första fas (februari-november 2000).

Alla experimentområden

Särskilda experimentområden

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Kvinnomisshandel

0.9NS

1.2NS

5.3NS

11.3NS

Misshandel utomhus

-5.1NS

-8.0NS

-5.2NS

8.5NS

Misshandel totalt

0.2NS

-2.6NS

1.2NS

13.0NS

* p 

** p 

NS Ej statistisk signifikant (p > 0.05)

Tabell 3.4a. Skattad effekt (%) av lördagsöppet på rattfylleri under

lördag-söndag, positiva utandningsprov lördag 10.00-söndag 13.59 och positiva

utandningsprov lördag 14.00-söndag 13.59 i experimentområdena Stockholm, Skåne

och Nordsverige under lördagsöppningens första fas (februari-november 2000).

(För utandningsprov endast t.o.m. september 2000).

Alla experimentområden

Särskilda experimentområden

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Rattfylleri

14.8NS

22.1*

8.8NS

4.0NS

Utandningsprov lö 10.00-sön 13.59

18.6*

30.7*

-0.7NS

23.7NS

Utandningsprov lö 14.00-sön 13.59

9.1NS

12.2NS

0.8NS

* p 

** p 

NS Ej statistisk signifikant (p > 0.05)

Tabell 3.4b. Skattad effekt (%) av lördagsöppet på det totala antalet fall av

rattfylleri och positiva utandningsprov i experimentområdena Stockholm, Skåne

och Nordsverige under lördagsöppningens första fas (februari-november 2000).

Alla experimentområden

Särskilda experimentområden

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Rattfylleri

6.0NS

8.8*

3.6NS

1.6NS

Utandningsprov

lö 10.00-sön 13.59

4.5*

6.9*

-0.2NS

6.8NS

* p 

** p 

NS Ej statistisk signifikant (p > 0.05)

TEKNISK BILAGA A

Låt Mk och Me vara det genomsnittliga antalet fall per månad i. kontroll-

respektive experimentområdet före interventionen (lördagsöppningen). Vi

observerar så antalet i N=10 månader efter interventionen och betraktar de

månatliga antalen som oberoende Poisson-variabler med forväntning Mk och Me. Då

är variansen till en månadobservation lika med väntevärdet.

Vi beräknar det genomsnittliga antalet fall för de N månaderna efter

interventionen, och betecknar detta genomsnittet m. Standardfelet till detta

genomsnitt blir då:

Vi antar nu for enkelhetens skuld att vi har tillräckligt antal observationer

före interventionen för att kunna estimera M med full precision och beräknar

genomsnittet efter interventionen i förhållande till M i procent, dvs. kvoten

100Om/M. Vi vill nu jämföra kontroll- med experimentområdet med avseende på

denna kvot och avgöra om den är lika eller olika i de två områdena.

Standardfelet till differensen mellan dessa två storheter ges då av:

När N=10, Mk =550, Me =800 blir detta standardfel lika med 1.8%. Om vi väljer 5%

 signifikansnivå, måste med andra ord ändringen i experimentområdet vara minst

3.6 procenteheter större än ändringen i kontrollområdet för att vara

signifikant. (De valda siffrorna gäller misshandel totalt. Med mindre bastal

följer större standardfel.)

I denna förenklade beräkning har vi bortsett från alla andra källor till

osäkerhet. De reelle felmarginalerna måste därför antas vara betydligt större.

TEKNISK BILAGA B

Tabell B1. Genomsnittligt antal fall lördag-söndag av barnmisshandel,

kvinnomisshandel inomhus, misshandel utomhus, och misshandel totalt i månaderna

februari-november i kontroll- och experimentområde före (1995-1999) och efter

(2000) lördagsöppningen.

KVINNO-MISSHANDEL

Kontroll-område

Alla experi-mentområden

Särskilda experimentområden

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Före

93.6

153.1

88.0

38.6

26.6

Efter

78.3

143.1

82.3

33.5

27.3

Ändring (%)

-16

-6

-6

-13

+3

MISSHANDEL UTOMHUS

Kontroll-område

Alla experimentområden

Särskilda experimentområden

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Före

307.0

434.3

236.5

121.7

76.1

Efter

322.1

442.8

236.3

120.3

86.2

Ändring (%)

+5

+2

0

-1

+13

BARNMISSHANDEL

Kontroll-område

Alla experimentområden

Särskilda experimentområden

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Före

14.9

23.0

12.4

6.9

3.8

Efter

13.7

21.6

10.0

8.8

2.8

Ändring (%)

-8

-6

-19

+27

-26

MISSHANDEL TOTALT

Kontroll-område

Alla experimentområden

Särskilda experimentområden

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Före

557.3

830.2

454.3

223.8

152.1

Efter

547.8

821.6

438.4

215.9

167.3

Ändring (%)

-2

-1

-4

-4

+10

Tabell B2. Genomsnittligt antal fall lördag-söndag av rattfylleri, positiva

utandningsprov och positiva utandningdprov tagna efter lördag kl. 14.00, i

månaderna februari-november i kontroll- och experimentområde före (1995-1999)

och efter (2000) lördagsöppningen. (För utandningsprov endast t.o.m. september

2000).

RATTFYLLERI

Kontroll-område

Alla experimentområden

Särskilda experimentområden

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Före

164.6

212.0

92.9

58.8

60.2

Efter

180.0

239.9

108.0

66.9

65.0

Ändring (%)

+9

+13

+16

+14

+8

UTANDNINGS-PROV

Kontroll-område

Alla experimentområden

Särskilda experimentområden

lö 10.00-

sön 13.59

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Före

86.5

96.9

44.5

28.8

23.6

Efter

72.5

104.8

51.9

27.4

25.5

Ändring (%)

-16

+8

+17

-5

+8

UTANDNINGS-PROV

Kontroll-område

Alla experimentområden

Särskilda experimentområden

lö 14.00-

sön 13.59

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Före

76.4

86.3

40.9

25.8

19.6

Efter

62.9

83.9

41.5

24.5

17.9

Ändring (%)

-18

-3

+1

-5

-9

Tabell B3. Modellestimat för kvinnomisshandel inomhus, misshandel utomhus och

misshandel totalt under lördag-söndag, i de tre experimentområdena och totalt.

ARIMA-modeller skattade på månadsdata (odifferentierade) för perioden januari

1995-november 2000.

KVINNO-MISSHANDEL

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Alla experimentområden

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

AR1

0.26

0.15

0.05

0.18

Lördagseffekt

0.012

0.086

0.052

0.097

0.107

0.092

0.009

0.065

Kontrollområde

0.718

0.084

0.749

0.105

0.555

0.114

0.668

0.068

Veckodagar

-0.169

0.126

0.140

0.095

-0.096

0.136

-0.160

0.106

Konstant

2.09

0.87

-0.37

0.68

1.14

0.79

2.92

0.77

Q(24)*

20.1

24.1

20.4

15.4

MISSHANDEL UTOMHUS

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Alla experimentområden

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

AR1

0.38

-0.03

0.12

0.32

Lördagseffekt

-0.083

0.062

-0.053

0.047

0.082

0.073

-0.052

0.046

Kontrollområde

0.821

0.061

0.847

0.064

0.907

0.096

0.856

0.049

Veckodagar

-0.102

0.081

0.129

0.062

0.245

0.089

-0.053

0.066

Konstant

1.37

0.47

-0.69

0.37

-1.92

0.49

1.51

0.40

Q(24)*

12.2

25.5

17.3

14.9

MISSHANDEL TOTALT

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Alla experimentområden

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

AR1

0.36

0.20

0.29

0.32

Lördagseffekt

-0.026

0.049

0.012

0.047

0.122

0.067

0.002

0.039

Kontrollområde

0.865

0.061

0.983

0.071

0.708

0.089

0.840

0.051

Veckodagar

0.013

0.089

0.183

0.067

-0.017

0.122

-0.036

0.078

Konstant

0.57

0.79

-1.88

0.66

0.61

0.91

1.66

0.72

Q(24)*

33.8

13.8

38.8

29.5

*Test för autokorrelerade residualer

Tabell B4. Modellestimat för rattfylleri och positiva utandningsprov under

lördag-söndag i de tre experimentområdena och totalt. ARIMA-modeller skattade på

 månadsdata (odifferentierade) för perioden januari 1995-november 2000. (För

utandningsprov januari 1996-september 2000.

RATT-FYLLERI

lördag-söndag

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Alla experimentområden

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

AR1

0.10

0.03

0.45

0.10

AR2

0.22

0.29

-

0.29

SAR1

0.38

-0.11

0.08

0.29

Lördagseffekt

0.200

0.081

0.084

0.095

0.039

0.107

0.138

0.069

Kontrollområde

0.185

0.088

0.577

0.100

0.419

0.090

0.336

0.071

December

-0.270

0.116

-0.100

0.087

-0.301

0.089

-0.238

0.083

Konstant

3.583

0.449

1.118

0.508

1.936

0.459

3.644

0.363

Q(24)*

18.7

29.9

17.5

25.6

UTANDNINGSPROV

lö 10.00-

sön 13.59

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Alla experimentområden

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

AR1

0.25

0.08

0.21

0.20

SAR1

0.34

-

-

0.23

Lördagseffekt

0.268

0.103

-0.007

0.120

0.213

0.127

0.171

0.077

Kontrollområde

0.139

0.121

0.254

0.160

0.321

0.146

0.194

0.095

December

-0.294

0.150

-0.353

0.167

-0.455

0.150

-0.348

0.108

Konstant

3.143

0.534

2.208

0.707

1.659

0.644

3.685

0.418

Q(24)*

28.6

30.5

17.6

30.4

UTANDNINGSPROV

lö 14.00-

sön 13.59

Stockholm

Skåne

Nordsverige

Alla experimentområden

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

Parameter

SE

AR1

0.19

0.02

0.07

0.06

AR2

-

-

-

0.18

SAR1

0.30

-

-

0.22

Lördagseffekt

0.115

0.104

0.008

0.120

0.000

0.132

0.087

0.086

Kontrollområde

0.086

0.131

0.340

0.164

0.237

0.172

0.213

0.104

December

-0.307

0.158

-0.340

0.176

-0.587

0.182

-0.339

0.118

Konstant

3.296

0.562

1.759

0.703

1.868

0.738

3.508

0.447

Q(24)*

24.5

33.7

12.6

24.6

*Test för autokorrelerade residualer

Figur 3.1. Prognostiserad (streckad, trianglar) och faktisk kvinnomisshandel

inomhus (cirklar, heldraget) i experimentområdet lördag-söndag

Figur 3.2. Prognostiserad (streckad, trianglar) och faktisk misshandel utomhus

(cirklar, heldraget) i experimentområdet lördag-söndag

Figur 3.3. Prognostiserad (streckad, trianglar) och faktisk misshandel totalt

(cirklar, heldraget) i experimentområdet lördag-söndag

Figur 3.4. Prognostiserat (streckad, trianglar) och faktiskt rattfylleri

(cirklar, heldraget) i experimentområdet lördag-söndag

Figur 3.5. Prognostiserat (streckad, trianglar) och faktiskt antal positiva

utandningsprov (cirklar, heldraget) i experimentområdet lördag 10.00-söndag

13.59

Figur 3.6. Prognostiserat (streckad, trianglar) och faktiskt antal positiva

utandningsprov (cirklar, heldraget) i experimentområdet lördag 10.00-13.59

Figur 3.7. Prognostiserat (streckad, trianglar) och faktiskt antal positiva

utandningsprov (cirklar, heldraget) i experimentområdet lördag 14.00-söndag

13.59

4

Sammanfattning och slutsatser

I enlighet med riksdagens beslut startade Systembolaget i februari 2000 en

försöksverksamhet med lördagsöppna butiker. Denna rapport redovisar resultaten

från utvärderingen av de första 10 månaderna.

Utvärderingens uppläggning

Försöket med lördagsöppet bygger på en design med tre experimentområden:

 Nordsverige: Norrbottens län, Västerbottens län, Jämtlands län,

Västernorrlands län

 Stockholms län

 Skåne län

och ett kontrollområde: Värmlands län, Örebro län, Västmanlands län,

Östergötlands län, Kalmar län, Jönköpings län, Västra Götalands län.

I denna rapport skattas effekten av lördagsöppet på:

 alkoholförsäljningen

 olika skadeindikatorer

Effekten skattas genom statistiska analyser av hur försäljning och skador

utvecklats i experimentområdet jämfört med kontrollområdet. På detta sätt

minskar man risken för att andra faktorer ska snedvrida resultaten, men som

alltid vid statistiska undersökningar finns det vissa felmarginaler. För att man

 ska kunna se om en eventuell avvikelse under perioden för lördagsöppet faller

utanför de normala fluktuationerna, baseras analyserna på månadsdata för de

sista 5-6 åren.

Resultat

Alkoholförsäljningen

Sedan lördagsöppet infördes har alkoholförsäljningen ökat mer i experiment- än i

 kontrollområdet. Enligt resultaten ligger nettoökningen på 3%, vilket främst är

 en följd av ökad ölförsäljning i experimentområdena, men även effekten på vin-

och spritförsäljningen är statistiskt säkerställd. Effekten är jämnt fördelad

över försöksperioden och visar inte tecken på att öka eller minska. Här finns

dock en regional skillnad; i Skåne kamoufleras effekten under hösten av den

ökade privatinförseln, i Nordsverige är det först under hösten som någon

lördagseffekt kan urskiljas. Vad gäller den totala effekten är dock skillnaderna

 mellan de tre enskilda experimentområdena små.

Dessa resultat måste bedömas som tillförlitliga:

 undersökningsdesignen fungerar tillfredsställande på så sätt att

kontrollområdet verkligen är jämförbart med experimentområdet;

 kontroller av tänkbara felkällor, såsom handelsläckage, gav ett

tillfredsställande utfall;

 effekterna på försäljningen är skattade med mycket små felmarginaler.

Skador

De skadeindikatorer som analyserats är olika former av polisrapporterad

brottslighet:

 Misshandel mot kvinna inomhus, offer och gärningsman bekanta

 Misshandel utomhus

 Misshandel, totalt

 Rattfylleri

I dessa analyser är det utvecklingen under lördag-söndag som fokuserats,

eftersom eventuella effekter bör vara koncentrerade till dessa dagar. Enligt

resultaten visar ingen av indikatorerna på misshandel någon klar ökning. Däremot

 ökade antalet rattfylleribrott mera i experimentområdet, speciellt i Stockholm.

 Analyserna tyder dock på att denna ökning kan bero på polisens riktade

kontroller mot områden nära lördagsöppna Systembolag. Om tidsintervallet för

sådana kontroller (lördag 10-14) hålls utanför, är uppgången i rattfylleri inte

längre lika markant och ligger inom den statistiska felmarginalen.

Slutsatser

Resultaten från statistiska undersökningar är alltid förknippade med mer eller

mindre stora felmarginaler. När det gäller de resultat som presenterats här, kan

 sägas att den statistiska osäkerheten kring effekterna på försäljningen är

betydligt mindre än de skattningar som gäller skadeindikatorerna.

Försäljningssiffrorna är av hög kvalitet och försäljningen i kontrollområdet ger

 bra prognoser för experimentområdets försäljning. Detta gör att effekten av

lördagsöppet på alkoholförsäljningen är skattad med mycket små felmarginaler,

och resultaten påverkas inte mycket av vilken statistisk modell man väljer.

Brottsdata, å andra sidan, har väl kända kvalitetsbrister och variationen över

tid är därför mer påverkad av störningar och brus än vad som gäller

försäljningsdata. Detta i kombination med den relativt korta uppföljningen på 10

 månader gör att felmarginalen kring skattningarna är stora. Beräkningar visade

att de skadeeffekter som en försäljningsökning på 3% normalt kan väntas ge

upphov till knappast kan fångas upp i utvärderingen. Mot denna bakgrund är

avsaknaden av signifikanta skadeeffekter inte förvånande. Kunde man inte ha

räknat ut detta i förväg och valt någon annan väg? Några förhållanden bör då

påpekas:

 Det finns inte någon annan design eller metod som hade varit effektivare i

detta sammanhang.

 Det var omöjligt att ge någon säker prognos på vilken försäljningsökning

försöket skulle ge. Den kunde mycket väl ha blivit avsevärt större än 3%, och då

 hade de förväntade skadeeffekterna också blivit större och lättare att upptäcka

 statistiskt. Som nämndes i rapportens inledning, tyder senare analyser på att

lördagsstängningen på 80-talet gav en minskning i försäljningen på 6%. De

positiva effekter som utvärderingarna av lördagsstängningen rapporterade är

också förenliga med en försäljningsminskning av denna storleksordning.

 Det kunde inte uteslutas att den försäljningsökning som lördagsöppet

genererade skulle ha starkare effekt på skador än vad en mer reguljär (t.ex.

konjunkturbetingad) försäljningsökning har.

Det skall dock understrykas att föreliggande rapport bara är baserad på

erfarenheterna från de första 10 månaderna, och att det finns alla skäl till att

 noga följa utvecklingen; längre serier med ytterligare observationer kan

modifiera utfallet.

Referenser

Ds S 1982:2. En utvärdering av försöket med lördagsstängda systembutiker

sommaren 1981 (Socialdepartementet).

Ds S 1984:8. Effekter av lördagsstängda systembutiker. En utvärdering

(Socialdepartementet).

Kühlhorn, E., Hibell, B.,[REDACTED_EFTERNAMN], S., Ramstedt, M. and[REDACTED_EFTERNAMN] H.L.2000.

Alkoholkonsumtionen i Sverige under 1990-talet (Socialdepartementet ).

Lenke, L. 1990. Alcohol and Criminal Violence - time series analyses in a

comparative perspective (Almqvist

nära 90% av köparna anger att detta har "mycket stor betydelse". Avståndet till

närmaste Systembutik har inte någon påtaglig inverkan på svarsmönstren.

Tabell 3. Svarsfördelning 1999 på frågan: "När du väljer att köpa smuggelsprit

eller hembränt. Hur mycket betyder det då att det är för långt till

Systembutiken? Har det mycket stor betydelse (1), ganska stor betydelse (2),

ingen betydelse (3)?" Frågan endast ställd till respondenter som svarat "ja" på

frågan om de köpt smuggelsprit eller hembränt någon gång under de senaste 12

månaderna. Radprocent.

1+2

3

N

Avstånd till

1-5 minuter

8.8

91.2

68

Systemet

6-14 minuter

4.6

95.4

65

15- minuter

17.7

82.3

62

Totalt

10.3

89.7

N

20

175

195

Tabell 4. Svarsfördelning 1999 på frågan: "När du väljer att köpa smuggelsprit

eller hembränt. Hur mycket betyder det att öppettiderna inte passar dig? Har det

 mycket stor betydelse (1), ganska stor betydelse (2), ingen betydelse (3)?"

Frågan endast ställd till respondenter som svarat "ja" på frågan om de köpt

smuggelsprit eller hembränt någon gång under de senaste 12 månaderna.

Radprocent.

1+2

3

N

Avstånd till

1-5 minuter

19.1

80.9

68

Systemet

6-14 minuter

15.4

84.6

65

15- minuter

19.4

80.6

62

Totalt

17.9

82.1

N

35

160

195

Tabell 5. Svarsfördelning 1999 på frågan: "När du väljer att köpa smuggelsprit

eller hembränt. Hur mycket betyder det att det är billigare med smuggelsprit och

 hembränt? Har det mycket stor betydelse (1), ganska stor betydelse (2), ingen

betydelse (3)?" Frågan endast ställd till respondenter som svarat "ja" på frågan

 om de köpt smuggelsprit eller hembränt någon gång under de senaste 12

månaderna. Radprocent.

1+2

3

N

Avstånd till

1-5 minuter

86.6

13.4

68

Systemet

6-14 minuter

93.8

6.2

65

15- minuter

82.3

17.7

62

Totalt

87.6

12.4

N

170

24

195

Hur många har druckit/köpt smuggelsprit eller hembränt?

Drygt 20% angav 1999 att de under de senaste 12 månaderna druckit smuggelsprit

eller hembränt; år 2000 var siffran drygt 22% (tabell 6). Även om denna ökning

är lokaliserad till de delar av landet som inte var försöksområde för

lördagsöppet, så är denna regionala skillnad i förändring inte statistiskt

säkerställd. Andelen som uppger att de köpt smuggelsprit eller hembränt är i

stort sett oförändrad runt 8%, och inga regionala skillnader kan noteras (tabell

 7).

Tabell 6. Andel (%) som svarat "Ja" på frågan: "Har du druckit smuggelsprit

eller hembränt någon gång under de senaste 12 månaderna?" Svarsalternativen var

"Ja" och "Nej".

1999

2000

Förändring

Region

Ej försöksområde

21.7

24.8

3.10

Försöksområde

18.5

18.6

.10

Totalt

20.3

22.4

2.10

Tabell 7. Andel (%) som svarat "Ja" på frågan "Har du köpt smuggelsprit eller

hembränt någon gång under de senaste 12 månaderna?" Svarsalternativen var "Ja"

och "Nej".

1999

2000

Förändring

Region

Ej försöksområde

9.0

10.2

1.20

Försöksområde

5.7

6.1

.40

Totalt

7.6

8.6

1.00

Hur många tycker att Systembolaget bör avskaffas?

I två mättilfällena får Systembolagets fortsatta existens stöd av en majoritet i

 de flesta befolkningsgrupper. Runt 65% tyckte att påståendet "Systembolaget bör

 avskaffas" var fel.

Tabell 8. Andel (%) som svarat "Fel" på påståendet "Systembolaget bör

avskaffas." Svarsalternativen var "Rätt", "Fel" och "Tveksam".

1999

2000

Förändring

Kön

Kvinnor

66.7

67.3

.60

Män

60.7

62.9

2.20

Ålder

20-39 år

66.3

71.9

5.60

40-59 år

63.4

63.0

-.40

60-74 år

61.4

59.0

-2.40

Utbildning

Låg

61.6

60.7

-.90

Medel

65.1

68.2

3.10

Hög

64.8

65.9

1.10

Region

Ej försöksområde

64.4

65.2

.80

Försöksområde

63.3

65.2

1.90

Avstånd till

1-5 minuter

64.7

67.0

2.30

Systemet

6-14 minuter

64.3

66.6

2.30

15- minuter

66.2

65.0

-1.20

Alkohol-

Låg

65.0

64.7

-.30

konsumtion

Medel

64.8

65.8

1.00

Hög

61.3

65.0

3.70

Inställning

Positiv

88.5

88.8

.30

till alkohol-

Medel

73.3

77.4

4.10

restriktioner

Negativ

28.5

30.9

2.40

Totalt

63.9

65.2

1.30

Sammanfattande diskussion

De två frågeundersökningar som genomfördes december 1999 och december 2000 visar

 på en klar majoritet för lördagsöppet; andelen ökade också något mellan

mättillfällena, från 68% till 76%. De i försöksområdet som uppger att de oftast

handlar på lördagar skiljer sig något från övriga genom att vara yngre, ha högre

 utbildning, dricka mer och vara mer negativa till alkoholrestriktioner. När det

 gäller köp av svartsprit framstår priset som det viktigaste motivet, medan

öppettiderna (och avståndet till systembolaget) har underordnad betydelse. Mot

denna bakgrund är det inte så förvånande att köp och konsumtion av svartsprit

inte verkar ha förändrats under perioden med lördagsöppet. Det ska dock påpekas

att eventuella förändringar i denna typ av beteenden är svåra att fånga in med

frågeundersökningar. De flesta tycker att Systembolaget ska vara kvar. Denna

inställning har inte förändrats under försöksperioden; vid båda mättillfällena

ansåg cirka 65% att påståendet "Systembolaget bör avskaffas" var fel.

BILAGA

Tabell A. Indelning av klassifkationsvariabler

1999

2000

Kön

Kvinnor

1603

1572

Män

Ej uppgift

1404

0

1460

0

Ålder

20-39 år

1036

1066

40-59 år

1247

1288

60-74 år

Ej uppgift

719

5

674

4

Utbildning

Låg

Folkskola/grundskola

901

895

Medel

Gymnasium/annan utb. efter grsk.

1193

1181

Hög

Ej uppgift

Universitet/annan postgymn. utb.

893

20

929

27

Region

Ej försöksområde

1725

1857

Försöksområde

Ej uppgift

1282

0

1175

0

Avstånd

1-5 minuter

767

860

till

6-14 minuter

817

875

Systemet

15- minuter

Ej uppgift

961

462

946

351

Alkohol-

Låg

0-0.49 liter (100%) per år

1140

938

konsumtion

Medel

0.5-1.99 liter (100%) per år

968

1107

Hög

Ej uppgift

2+ liter (100%) per år

815

84

967

20

Inställning

Positiv

Additivt index*

885

846

till alkohol-

Medel

1194

1183

restriktioner

Negativ

Ej uppgift

924

4

1002

1

Totalt

3007

3032

*Följande items ingår i indexet (svarsalternativ: "Rätt", "Fel" och "Tveksam"):

1. Vi har för många restriktioner kring alkoholen i det här landet.

2. Vi har för många restriktioner kring alkoholen i det här landet.

3. Systembolaget bör avskaffas.

4. Det är samhällets uppgift att minska alkoholproblemen.

5. Vin och starköl borde säljas i vanliga livsmedelsaffärer.

6. Människor måste själva ta ansvar för att lösa sina alkoholproblem.

Lagrådsremissens lagförslag

1 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

1.1 Förslag till lag om ändring i alkohollagen (1994:1738)

Härigenom föreskrivs i fråga om alkohollagen (1994:1738)1

dels att 12 kap. 4 och 8-10 §§ skall upphöra att gälla,

dels att i 2 kap. 1, 3 och 5 §§, 7 kap. 3, 4, 18 och 22 §§ och 8 kap. 1 och 5 §§

 ordet "Alkoholinspektionen" skall bytas ut mot orden "Statens

folkhälsoinstitut",

dels att den nuvarande 12 kap. 7 § skall betecknas 12 kap. 4 §,

dels att 3 kap. 9 §, 4 kap. 1, 5 och 6 §§, 5 kap. 1, 3 och 6 §§, 6 kap. 1 och

3-5 §§, 7 kap. 5, 8, 13, 19 och 21 §§, 8 kap. 2 §, 9 kap. 2 §, 10 kap. 3 och 5-7

 §§ och 12 kap. 1-3, 5 och 6 §§ samt punkt 2 i ikraftträdande- och

övergångsbestämmelserna till lagen (1999:1001) om ändring i nämnda lag skall ha

följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer, 6 kap. 1 a § och 8 kap. 5

 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

9 §

Det är förbjudet att som ombud eller på därmed jämförligt sätt anskaffa

alkoholdrycker till den som enligt 8 § inte har rätt att få sådan vara utlämnad

till sig. Det är också förbjudet att i större omfattning tillhandagå annan med

att anskaffa alkoholdrycker.

Spritdrycker, vin eller starköl får inte överlämnas som gåva eller lån till den

som inte har fyllt 20 år. Öl får inte överlämnas som gåva eller lån till den som

 inte har fyllt 18 år. Vad nu sagts gäller inte när någon bjuder av en

alkoholdryck för förtäring på stället.

Spritdrycker, vin eller starköl får inte överlämnas som gåva eller lån till den

som inte har fyllt 20 år. Öl får inte överlämnas som gåva eller lån till den som

 inte har fyllt 18 år.

Andra stycket gäller inte när någon bjuder på en alkoholdryck för förtäring på

stället. Spritdrycker, vin eller starköl får dock inte bjudas någon som inte

fyllt 20 år, om det med hänsyn till den bjudnes ålder och omständigheterna i

övrigt är uppenbart oförsvarligt. Detsamma gäller ifråga om öl för någon som

inte fyllt 18 år.

4 kap.

1 §2

Partihandel med spritdrycker, vin eller starköl får bedrivas endast av den som

har godkänts som upplagshavare eller registrerats som varumottagare för sådana

varor enligt 9 eller 12 § lagen (1994:1564) om alkoholskatt. Av detta följer att

 rätten till partihandel endast avser den dryck som omfattas av godkännandet som

 upplagshavare eller registreringen som varumottagare enligt bestämmelserna i

lagen om alkoholskatt.

Utöver vad som anges i första stycket får partihandel med spritdrycker, vin och

starköl bedrivas av detaljhandelsbolaget i enlighet med vad som anges i 5 kap. 1

 § tredje stycket.

Trots första stycket får innehavare av serveringstillstånd sälja enstaka varor

som omfattas av tillståndet till någon som har rätt att bedriva partihandel med

sådana varor.

5 §3

Den som är berättigad att bedriva partihandel får sälja varorna till

detaljhandelsbolaget, till annan som är berättigad att bedriva partihandel med

motsvarande varor och till den som har meddelats serveringstillstånd för sådana

varor. Den som är berättigad att bedriva partihandel får också exportera varorna

 eller sälja dem till den som fått sådant särskilt tillstånd till inköp av

varorna som avses i 4 §. Försäljning får även ske till den som har tillstånd

enligt lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg.

Den som har rätt att bedriva partihandel får sälja varorna till

detaljhandelsbolaget, till annan som har rätt att bedriva partihandel med

motsvarande varor och till den som har meddelats serveringstillstånd för sådana

varor. Detta gäller dock inte i fråga om sådant serveringstillstånd som endast

avser servering i slutet sällskap vid ett enstaka tillfälle eller under en

enstaka tidsperiod. Den som har rätt att bedriva partihandel får också exportera

 varorna eller sälja dem till den som fått sådant särskilt tillstånd till inköp

av varorna som avses i 4 §. Försäljning får även ske till den som har tillstånd

enligt lagen (1999:446) om proviantering av fartyg och luftfartyg.

Endast den som är berättigad att bedriva partihandel får omförpacka eller

buteljera varorna.

Endast den som har rätt att bedriva partihandel får förpacka om eller buteljera

varorna.

6 §4

6 §4Överlåts rörelse vari ingår verksamhet som är tillståndspliktig enligt denna

 lag eller för vilken det krävs godkännande eller registrering som anges i 1 §

första stycket, får överlåtaren sälja sitt lager av spritdrycker, vin eller

starköl till sin efterträdare, om denne har beviljats tillstånd som gäller för

verksamheten eller, i fråga om partihandel, är berättigad att bedriva

verksamheten.

Konkursbo eller dödsbo får utan hinder av bestämmelserna i denna lag sälja

spritdrycker, vin eller starköl till den som är berättigad att bedriva

partihandel med sådana drycker eller till detaljhandelsbolaget. Motsvarande

gäller då en verksamhet måste avvecklas till följd av att tillståndet eller

godkännande eller registrering som avses i 1 § första stycket återkallats eller

att det finns andra tvingande skäl.

Överlåts en rörelse där det ingår verksamhet som är tillståndspliktig enligt

denna lag eller för vilken det krävs godkännande eller registrering som anges i

1 § första stycket, får överlåtaren sälja sitt lager av spritdrycker, vin eller

starköl till sin efterträdare, om denne har beviljats tillstånd som gäller för

verksamheten eller, i fråga om partihandel, är berättigad att bedriva

verksamheten.

Ett konkursbo eller dödsbo eller, i fråga om utmätt egendom, en

kronofogdemyndighet får utan hinder av bestämmelserna i denna lag sälja

spritdrycker, vin eller starköl till den som har rätt att bedriva partihandel

med sådana drycker eller till detaljhandelsbolaget. Motsvarande gäller då en

verksamhet måste avvecklas till följd av att tillståndet eller godkännande eller

 registrering som avses i 1 § första stycket återkallats eller att det finns

andra tvingande skäl.

Bestämmelserna i första och andra styckena gäller i tillämpliga delar även i

fråga om öl.

5 kap.

1 §5

För detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl skall det finnas ett särskilt

 för ändamålet bildat aktiebolag (detaljhandelsbolaget), som staten äger.

Detaljhandelsbolaget får inte exportera eller tillverka drycker som anges i

första stycket. Detaljhandelsbolaget får importera sådana drycker endast för att

 kunna fullgöra den skyldighet som anges i 5 §.

Detaljhandelsbolaget får inte bedriva annan partihandel än försäljning till dem

som har serveringstillstånd.

Detaljhandelsbolaget får inte bedriva annan partihandel än försäljning till dem

som har serveringstillstånd. Vad nu sagts gäller inte försäljning av enstaka

partier av varor till någon som har rätt att bedriva partihandel.

Bestämmelser om detaljhandelsbolagets verksamhet och drift samt om särskild

kontroll från statens sida skall tas in i ett avtal som upprättas mellan staten

och bolaget.

3 §

Försäljning får ske antingen som försäljning till avhämtning eller genom

försändning på rekvisition.

Försäljning får ske antingen som försäljning till avhämtning eller genom

försändning på rekvisition. Försäljning får även ske vid auktion av

spritdrycker, vin och starköl för annans räkning enligt riktlinjer i avtalet

mellan staten och detaljhandelsbolaget.

Detaljhandelsbolaget får utan hinder av 6 kap. 1 § första stycket bedriva

provning av alkoholdrycker för allmänheten enligt riktlinjer i avtalet mellan

staten och bolaget.

6 §

Detaljhandel med öl är, med de inskränkningar som föreskrivs i denna lag,

tillåten under villkor att verksamheten bedrivs i en lokal som är godkänd som

livsmedelslokal enligt bestämmelser vilka meddelats med stöd av 22 § tredje

stycket livsmedelslagen (1971:511) samt att försäljning av matvaror bedrivs i

lokalen. Utan hinder av vad nu sagts får detaljhandel med öl bedrivas av

detaljhandelsbolaget samt av tillverkare av öl eller lättdrycker.

Detaljhandel med öl är, med de inskränkningar som föreskrivs i denna lag,

tillåten under villkor att verksamheten bedrivs i en lokal som är godkänd som

livsmedelslokal enligt bestämmelser vilka meddelats med stöd av 22 § tredje

stycket livsmedelslagen (1971:511) samt att försäljning av matvaror bedrivs i

lokalen. Utan hinder av vad nu sagts får detaljhandel med öl bedrivas av

detaljhandelsbolaget samt av tillverkare av öl.

Den som bedriver detaljhandel med öl skall anmäla verksamheten hos den kommun

där försäljningen sker. Anmälan skall göras senast när verksamheten påbörjas.

Den som bedriver detaljhandel med öl skall utöva särskild tillsyn (egentillsyn)

över försäljningen. För tillsynen skall det finnas ett för verksamheten lämpligt

 program.

6 kap.

1 §6

Servering av spritdrycker, vin och starköl får ske endast om tillstånd har

meddelats (serveringstillstånd).

Servering av öl är, med de inskränkningar som föreskrivs i denna lag, tillåten

under villkor att verksamheten bedrivs i en lokal som är godkänd som

livsmedelslokal enligt bestämmelser vilka meddelats med stöd av 22 § tredje

stycket livsmedelslagen (1971:511) samt att servering av mat samtidigt bedrivs i

 lokalen.

Utan hinder av vad som föreskrivs i andra stycket får öl serveras av den som

enligt 23 § nämnda lag har meddelats särskilt tillstånd att yrkesmässigt hantera

 livsmedel samt av den som har meddelats serveringstillstånd.

Serveringstillstånd krävs dock inte för servering som ordnas

1. utan vinstintresse,

2. i andra lokaler än där det bedrivs yrkesmässig försäljning av alkoholdrycker

eller lättdrycker,

3. vid ett enstaka tillfälle för vissa i förväg bestämda personer, och

4. utan annan kostnad för deltagarna än kostnaden för inköp av dryckerna.

1 a §

Servering av öl är, med de inskränkningar som föreskrivs i denna lag, tillåten

om verksamheten bedrivs i en lokal som är godkänd som livsmedelslokal enligt

bestämmelser som meddelats med stöd av 22 § tredje stycket livsmedelslagen

(1971:511) och där mat samtidigt serveras.

Utan hinder av första stycket får öl serveras i sådana fall som anges i 1 §

andra stycket samt av den som har meddelats serveringstillstånd.

Den som bedriver servering av öl skall anmäla verksamheten hos den kommun där

försäljningen sker. Anmälan skall göras senast när verksamheten påbörjas. Vad nu

 sagts gäller inte i fall som avses i 1 § andra stycket eller den som har

serveringstillstånd.

Den som avses i tredje stycket skall utöva särskild tillsyn (egentillsyn) över

serveringen. För tillsynen skall finnas ett för verksamheten lämpligt program.

3 §

På serveringsställe där serveringstillstånd gäller skall tillståndshavaren eller

 av honom utsedd serveringsansvarig person utöva tillsyn över serveringen och

vara närvarande under hela serveringstiden.

Den som är serveringsansvarig skall med hänsyn till sina egenskaper och övriga

omständigheter vara lämplig för uppgiften.

Tillståndshavaren skall till tillståndsmyndigheten anmäla den eller de personer

som har utsetts att ansvara för alkoholserveringen.

För servering av spritdrycker, vin eller starköl får endast anlitas personal som

 är anställd av tillståndshavaren. Restaurangskolor med serveringstillstånd får

dock i utbildningssyfte anlita restaurangskolans elever.

För servering av spritdrycker, vin och starköl får endast sådan personal anlitas

 som är anställd av tillståndshavaren eller som är inhyrd från ett

bemanningsföretag. Restaurangskolor med serveringstillstånd får dock i

utbildningssyfte anlita restaurangskolans elever.

4 §

Om inte tillståndsmyndigheten beslutar annat får servering av öl påbörjas

tidigast klockan 07.00 och servering av andra alkoholdrycker tidigast klockan

11.00. Om inte tillståndsmyndigheten beslutar annat skall servering av

alkoholdrycker avslutas senast klockan 01.00. Vad nu sagts gäller inte för

hotellrum med minibar.

Tillståndsmyndigheten beslutar, med de begränsningar som anges i andra stycket,

om när servering av spritdrycker, vin och starköl får påbörjas och när den

senast skall avslutas. Vid prövningen skall risken för alkoholpolitiska

olägenheter särskilt beaktas.

Servering till allmänheten får inte påbörjas tidigare än klockan 11.00. Sådan

servering skall avslutas senast klockan 01.00. Tillståndsmyndigheten kan besluta

 att serveringen får pågå längre, dock längst till klockan 03.00.

Serveringsställe skall vara utrymt senast 30 minuter efter serveringstidens

utgång.

Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte för hotellrum med

minibar.

5 §7

Den som har serveringstillstånd får köpa spritdrycker, vin och starköl som

behövs för rörelsen endast av någon som är berättigad att bedriva partihandel

med varan eller av detaljhandelsbolaget.

Den som har serveringstillstånd får köpa spritdrycker, vin och starköl som

behövs för rörelsen endast av någon som har rätt att bedriva partihandel med

varan eller av detaljhandelsbolaget. Den som beviljats tillstånd för servering i

 slutet sällskap vid ett enstaka tillfälle eller under en enstaka tidsperiod får

 dock göra motsvarande inköp endast hos detaljhandelsbolaget.

7 kap.

5 §

Serveringstillstånd kan meddelas för servering till allmänheten eller i

förening, företag eller annat slutet sällskap. Tillstånd kan avse servering året

 runt, årligen under en viss tidsperiod, under en enstaka tidsperiod eller vid

ett enstaka tillfälle.

Serveringstillstånd kan meddelas för servering till allmänheten eller i

förening, företag eller annat slutet sällskap. Tillstånd kan avse servering året

 runt eller årligen under en viss tidsperiod (stadigvarande tillstånd).

Tillstånd kan även avse en enstaka tidsperiod eller ett enstaka tillfälle.

Tillstånd, som avser servering året runt eller årligen under en viss tidsperiod

gäller tills vidare. Tillståndsmyndigheten får dock om det finns särskilda skäl

begränsa tillståndets giltighet till viss tid.

Stadigvarande tillstånd gäller tills vidare. Tillståndsmyndigheten får dock om

det finns särskilda skäl begränsa tillståndets giltighet till viss tid.

I samband med beslut om serveringstillstånd eller senare får

tillståndsmyndigheten meddela de villkor som behövs.

8 §

Tillstånd för servering till allmänheten året runt eller årligen under viss

tidsperiod får meddelas endast om serveringsstället har ett kök för allsidig

matlagning och tillhandahåller lagad mat. Serveringsstället skall ha ett med

hänsyn till omständigheterna tillräckligt antal sittplatser för gäster.

Tillstånd för servering till allmänheten året runt eller årligen under viss

tidsperiod får meddelas endast om serveringsstället har ett kök för allsidig

matlagning och tillhandahåller lagad mat. Serveringsstället skall ha ett med

hänsyn till omständigheterna tillräckligt antal sittplatser för gäster.

Serveringsstället skall även vara lämpligt för sitt ändamål ur

brandsäkerhetssynpunkt.

Tillstånd för servering till allmänheten under en enstaka tidsperiod eller vid

ett enstaka tillfälle får meddelas om serveringsstället tillhandahåller lagad

mat. Detsamma gäller beträffande tillstånd för servering i slutet sällskap.

Om det finns en drinkbar skall den vara en mindre väsentlig del av

serveringsstället, inrättad i nära anslutning till matsal.

Utan hinder av första och andra styckena får tillstånd meddelas för servering av

 vin och starköl i foajé till teater eller konsertlokal. Servering får dock

endast ske under pauser i föreställningen.

Servering av alkoholdrycker från minibar på hotellrum får ske på hotell med

serveringstillstånd. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande,

Alkoholinspektionen får meddela närmare bestämmelser om serveringen.

Servering av alkoholdrycker från minibar på hotellrum får ske på hotell med

serveringstillstånd. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Statens

folkhälsoinstitut får meddela närmare bestämmelser om serveringen.

13 §

Ansökan om serveringstillstånd görs skriftligen hos kommunen.

Kommunen får ta ut avgift för prövningen enligt grunder som beslutas av

kommunfullmäktige

Kommunen får även ta ut avgift för tillsyn enligt 8 kap. av den som har

serveringstillstånd.

Kommunen får även ta ut avgift för tillsyn enligt 8 kap. av den som har

serveringtillstånd och av den som bedriver anmälningspliktig servering av eller

detaljhandel med öl.

19 §

Kommunen skall återkalla serveringstillstånd om

1. det inte endast tillfälligt uppkommer sådana olägenheter som avses i 6 kap. 2

 §,

2. tillståndshavaren inte följer de för servering eller serveringstillstånd

gällande bestämmelserna i denna lag eller föreskrifter eller villkor meddelade

med stöd av denna lag, eller

3. de förutsättningar som gäller för meddelande av tillstånd enligt 7 och 8 §§

inte längre föreligger.

1. tillståndet inte längre utnyttjas,

2. det inte endast tillfälligt uppkommer sådana olägenheter som avses i 6 kap. 2

 §,

3. tillståndshavaren inte följer de för servering eller serveringstillstånd

gällande bestämmelserna i denna lag eller föreskrifter eller villkor meddelade

med stöd av denna lag,

4. de förutsättningar som gäller för meddelande av tillstånd enligt 7 och 8 §§

inte längre föreligger, eller

5. tillståndshavaren tillåter brottslig verksamhet på serveringsstället.

21 §

Föranleder detaljhandel med eller servering av öl olägenheter i fråga om ordning

 och nykterhet eller följs inte bestämmelserna i denna lag, får kommunen

förbjuda den som bedriver försäljningen att fortsätta verksamheten eller, om

förbud får anses vara en alltför ingripande åtgärd, meddela honom varning.

Ett förbud enligt första stycket kan inskränkas till att gälla för vissa närmare

 angivna tider eller under vissa närmare angivna omständigheter. Förbud gäller i

 sex månader, räknat från det att den som bedriver försäljningen fått del av

beslutet.

Ett förbud enligt första stycket kan inskränkas till att gälla för vissa närmare

 angivna tider eller under vissa närmare angivna omständigheter. Förbud meddelas

 för en tid av sex månader eller, vid upprepad eller allvarlig försummelse, tolv

 månader räknat från det att den som bedriver försäljningen fått del av

beslutet.

Den kommun där försäljningsstället är beläget beslutar om ingripande enligt

denna paragraf. Saknas fast försäljningsställe beslutar den kommun som avses i

12 § andra stycket.

8 kap.

2 §

På begäran av någon annan tillsynsmyndighet skall kommunen lämna de uppgifter

som myndigheten behöver för sin tillsyn.

På begäran av någon annan tillsynsmyndighet skall kommunen lämna de uppgifter

som myndigheten behöver för sin tillsyn. Kommunen skall även på begäran av

skattemyndighet eller Tullverket lämna de uppgifter som behövs för beskattning

eller påförande av tull.

Polismyndigheten skall underrätta andra tillsynsmyndigheter om förhållanden som

är av betydelse för dessa myndigheters tillsyn.

Kronofogdemyndigheten skall underrätta vederbörande tillståndsmyndighet om en

tillståndshavare brister i sina skyldigheter att erlägga skatter eller

socialavgifter. På begäran av länsstyrelsen skall sådan underrättelse ges till

denna.

På begäran av tillståndsmyndighet eller länsstyrelse skall skattemyndigheter och

 andra myndigheter som uppbär eller driver in skatter eller avgifter lämna

uppgifter som tillståndsmyndigheten eller länsstyrelsen behöver för sin

tillståndsprövning eller tillsyn.

På begäran av en tillsynsmyndighet skall polismyndigheter samt skattemyndigheter

 och andra myndigheter som uppbär eller driver in skatter eller avgifter lämna

uppgifter som tillsynsmyndigheten behöver för sin tillståndsprövning eller

tillsyn.

5 a §

Den som har tillstånd för servering av spritdrycker, vin eller starköl till

allmänheten eller stadigvarande tillstånd för servering i slutet sällskap är

skyldig att registrera all försäljning i kassaregister och att vid varje

försäljning ta fram och erbjuda kunden ett av registret framställt kvitto.

Tillståndsmyndigheten får medge undantag för servering inom ideella föreningar

eller liknande slutna sällskap.

Kassaregister skall på ett tillförlitligt sätt visa alla transaktioner som

gjorts. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Statens

folkhälsoinstitut meddelar närmare föreskrifter om kassaregister.

9 kap.

2 §8

Alkoholinspektionens och kommunens beslut får överklagas till allmän

förvaltningsdomstol. Det överklagade beslutet får inte ändras utan att den

beslutande myndigheten har lämnats tillfälle att yttra sig.

 Alkoholinspektionen respektive kommunen får överklaga domstolens beslut.

Statens folkhälsoinstituts och kommunens beslut får överklagas till allmän

förvaltningsdomstol.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten.

Bestämmelser om överklagande av beskattningsmyndighetens beslut finns i 35 §

lagen (1994:1564) om alkoholskatt.

10 kap.

3 §

Är brott som anges i 1 eller 2 § grovt, döms till fängelse i högst fyra år. Vid

bedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas om gärningen har utgjort

 led i en verksamhet som bedrivits yrkesmässigt eller i större omfattning.

Är brott som anges i 1 eller 2 § grovt, döms till fängelse i högst fyra år. Vid

bedömande av om brottet är grovt skall särskilt beaktas om gärningen har utgjort

 led i en verksamhet som bedrivits yrkesmässigt eller i större omfattning eller

har varit inriktad mot ungdomar.

5 §

Den som innehar spritdrycker, vin eller starköl i uppenbart syfte att olovligen

sälja dem döms för olovligt innehav av alkoholdrycker till böter eller fängelse

i högst ett år.

Den som innehar alkoholdrycker i uppenbart syfte att olovligen sälja dem döms

för olovligt innehav av alkoholdrycker till böter eller fängelse i högst ett år.

6 §

Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet anskaffar alkoholdrycker åt annan i

strid med 3 kap. 9 § döms för olovligt anskaffande av alkoholdrycker till böter

eller fängelse i högst två år eller, om brottet är grovt, till fängelse i högst

fyra år.

Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet anskaffar, överlämnar eller bjuder på

alkoholdrycker i strid med 3 kap. 9 § döms för olovligt anskaffande av

alkoholdrycker till böter eller fängelse i högst två år eller, om brottet är

grovt, till fängelse i högst fyra år.

7 §

Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet säljer eller utlämnar alkoholdrycker i

strid med 3 kap. 8 § till någon som inte har uppnått föreskriven ålder eller som

 är märkbart påverkad av alkohol eller annat berusningsmedel, eller vid

partihandel underlåter att på sätt som föreskrivs i 4 kap. 7 § första stycket

förvissa sig om att köparen har rätt att återförsälja eller inköpa varan, döms

för olovlig dryckeshantering till böter eller fängelse i högst sex månader.

Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet säljer eller utlämnar alkoholdrycker i

strid med 3 kap. 8 § till någon som inte har uppnått föreskriven ålder eller som

 är märkbart påverkad av alkohol eller annat berusningsmedel, eller vid

partihandel underlåter att på sätt som föreskrivs i 4 kap. 7 § förvissa sig om

att köparen har rätt att återförsälja eller inköpa varan, döms för olovlig

dryckeshantering till böter eller fängelse i högst sex månader.

För olovlig dryckeshantering döms också den som försäljer öl i strid med förbud

som meddelats enligt 7 kap. 21 § eller tillåter alkoholförtäring i strid med 6

kap. 9 §.

12 kap.

1 §

Alkoholinspektionen skall för de ändamål som anges i 2 § föra ett register med

hjälp av automatisk databehandling.

Statens folkhälsoinstitut skall för de ändamål som anges i 2 § föra ett register

 med hjälp av automatiserad behandling.

2 §

Registret får användas för

1. handläggning av ärenden om tillstånd,

2. tillsyn över tillståndshavares verksamhet samt

3. uppföljning och utvärdering av lagens tillämpning samt framställning av

statistik.

Registret får användas för tillsyn, uppföljning och utvärdering av lagens

tillämpning samt framställning av statistik.

3 §

Registret får innehålla uppgifter om

1. den som har tillstånd,

2. den som har haft tillstånd,

3. den vars ansökan om tillstånd är föremål för prövning och

4. den som tidigare har ansökt om tillstånd men vars ansökan har avslagits,

avvisats eller avskrivits.

Regeringen får meddela föreskrifter om registrering av uppgifter i fråga om

olika företrädare för en verksamhet.

Registret får innehålla uppgifter om dem som har tillstånd samt om dem som har

rätt att bedriva partihandel enligt 4 kap. 1 § första stycket.

I registret får behandlas uppgifter om

1. namn eller firma, person-, registrerings- eller organisationsnummer, adress

och telefonnummer och

2. den verksamhet som tillståndet avser och om villkor som har meddelats för

denna.

5 §9

I registret får vidare anges tillståndsmyndighetens och domstols beslut i

ärenden enligt lagen och de bestämmelser som har tillämpats.

Registret får också innehålla uppgift om tidpunkt för förhållanden som har

registrerats och tekniska och administrativa uppgifter, om uppgifterna behövs

för att tillgodose ändamålet med registret.

Riksskatteverket får för sin tillsyn enligt denna lag ha terminalåtkomst till

uppgifter om serveringstillstånd.

6 §10

Registeruppgift som inte behövs för handläggning av ett ärende eller för tillsyn

 enligt lagen skall gallras under femte kalenderåret efter det att uppgiften

registrerats.

Om tillstånd återkallas eller om sökt tillstånd vägras skall så snart beslutet

vunnit laga kraft alla uppgifter utom sådana som avses i 4 § första stycket 1

och 6 samt 5 § gallras ur registret.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter

 om undantag från gallring för att bevara ett urval av material för forskningens

 behov. Sådant material skall lämnas över till en arkivmyndighet.

Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd

gäller även vid behandling av personuppgifter enligt denna lag.

2. Partihandelstillstånd, som före ikraftträdandet har meddelats annan än den

som avses i 4 kap. 1 § första stycket i dess nya lydelse, skall efter

ikraftträdandet fortfarande gälla, dock längst till utgången av år 2001. Härvid

gäller 7 kap. 1 § tredje stycket och 4 § samt 8 kap. 1 § i paragrafens lydelse

före ikraftträdandet. Tullverket får ha terminalåtkomst till uppgifter om sådana

 tillstånd i Alkoholinspektionens register.

2. Partihandelstillstånd, som före ikraftträdandet har meddelats annan än den

som avses i 4 kap. 1 § första stycket i dess nya lydelse, skall efter

ikraftträdandet fortfarande gälla, dock längst till utgången av år 2003. Härvid

gäller 7 kap. 1 § tredje stycket och 4 § samt 8 kap. 1 § i paragrafens lydelse

före ikraftträdandet. Tullverket får ha terminalåtkomst till uppgifter om sådana

 tillstånd i Alkoholinspektionens register.

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2002 i fråga om 6 kap. 4 §, den 1 juli

 2003 i fråga om 8 kap. 5 a § och i övrigt den 1 juli 2001.

2. I fråga om uppgifter som fram till den 30 juni 2001 tillförts det register

som avses i 12 kap. 1 § gäller äldre bestämmelser. Härvid skall vad som sägs om

Alkoholinspektionen i stället avse Statens folkhälsoinstitut.

3. Den som den 1 juli 2001 redan bedriver servering av eller detaljhandel med

öl, skall senast den 1 januari 2002 göra sådan anmälan som avses i 5 kap. 6 §

andra stycket eller 6 kap. 1 a § tredje stycket.

1.2 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

Härigenom föreskrivs i fråga om skatteregisterlagen (1980:343)1 att i 7 §2 ordet

 "Alkoholinspektionen" skall bytas ut mot orden "Statens folkhälsoinstitut"

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2001.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2001-03-05

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet

Leif[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Rune Lavin.

Enligt en lagrådsremiss den 15 februari 2001 (Socialdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i alkohollagen (1994:1738),

2. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn

Angela Öst.

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i alkohollagen

8 kap. 5 a §

I motiveringen sägs att regeln i första meningen sista stycket "bör kompletteras

 med ett bemyndigande till Statens Folkhälsoinstitut att meddela närmare

föreskrifter om kassaregister". Den bestämmelse i sista meningen av paragrafen

som antagligen är avsedd att innehålla bemyndigandet har dock inte konstruerats

som en delegationsregel. Härför krävs att det uttryckligen sägs att regeringen

eller den myndighet som regeringen utser får meddela föreskrifter. Orden

"närmare föreskrifter" antyder dessutom att det egentligen skulle vara fråga om

verkställighetsföreskrifter. Om detta också skulle vara avsikten, behövs över

huvud taget inte någon delegationsregel. Om föreskrifterna däremot är avsedda

att bli av det slag som sägs i 8 kap. 3 § regeringsformen, krävs ett

bemyndigande och det kommer då att ha stöd i 8 kap. 7 § 1 regeringsformen.

Mot bakgrund av det ovan anförda rekommenderar Lagrådet att den sista meningen i

 paragrafen ges följande lydelse: "Regeringen eller den myndighet som regeringen

 bestämmer får meddela föreskrifter om kassaregister."

9 kap. 2 §

Bestämmelsen i första stycket innehåller inte någon begränsning vad gäller de

beslut av Statens folkhälsoinstitut och kommun som kan överklagas med stöd av

bestämmelsen. Vid en normal läsning av den föreslagna regeln skulle antagligen

den innebörden läggas in att det är endast beslut enligt alkohollagen som avses.

 Motiveringen till de föreslagna lagändringarna innehåller emellertid ett

uttalande om att Statens folkhälsoinstituts och kommuners beslut om rättelse av

och information om personuppgifter, vilka beslut meddelas enligt

personuppgiftslagen, också skall komma att omfattas av den föreslagna

överklaganderegeln. Detta reser frågan om dessa myndigheters beslut enligt andra

 lagar än alkohollagen och personuppgiftslagen också skall kunna överklagas med

stöd av den föreslagna regeln.

Lagrådet förordar att innebörden av överklagandebestämmelsen preciseras bättre

och föreslår följande lydelse av paragrafen:

"Statens folkhälsoinstituts eller en kommuns beslut enligt denna lag eller

enligt föreskrifter som meddelats med stöd av lagen får överklagas hos allmän

förvaltningsdomstol. Detsamma gäller beslut om rättelse enligt 28 §

personuppgiftslagen (1998:204) och om information som skall lämnas enligt 26 §

samma lag.

Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten."

Övergångsbestämmelserna

Punkten 1. Enligt författningskommentaren innebär den nya bestämmelsen om tider

för alkoholserveringens början och slut i 6 kap. 4 § att de få serveringsställen

 som har beviljats tillstånd för servering till allmänheten före klockan 11.00

eller efter klockan 03.00 skall anses ha erhållit tillstånd till servering

tidigast från klockan 11.00 och senast till klockan 03.00. Oavsett om

tillståndshavarna är många eller få har de vid ändringens ikraftträdande den 1

januari 2002 ett tillstånd som innebär rätt till utsträckt serveringstid. Denna

rätt kan inte berövas dem genom ett motivuttalande. Härför krävs en uttrycklig

bestämmelse i lag. Lagrådet förordar att i punkten införs ett nytt andra stycke

av förslagsvis följande lydelse: "Den som den 31 december 2001 har ett tillstånd

 till servering av spritdrycker, vin eller starköl som avser tid före klockan

11.00 får därefter påbörja serveringen tidigast klockan 11.00. Den som den 31

december 2001 har ett sådant tillstånd som avser tid efter klockan 03.00 skall

därefter avsluta serveringen senast klockan 03.00."

Förslaget till lag om ändring i skatteregisterlagen

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 mars 2001

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Engqvist

Regeringen beslutar proposition 2000/01:97 Vissa ändringar i alkohollagen.

Rättsdatablad

Författningsrubrik

Bestämmelser som inför, ändrar, upp-häver eller upprepar ett

normgivnings-bemyndigande

Celexnummer för bakomliggande EG-regler

Lag om ändring i alkohollagen (1994:1738)

2 kap. 3 §

7 kap. 3, 4, 7, 22 §§

8 kap. 5, 5 a §§

12 kap. 4 §

1 Institutet för social forskning, Stockholms universitet

2 Senter for høyere studier, Det Norske Videnskaps-Akademi

3 Institutet för social forskning, Stockholms universitet.

4 Senter for høyere studier, Det Norske Videnskaps-Akademi.

1 Senaste lydelse av

2 kap. 1 § 1996:940 8 kap. 5 § 1999:1002

7 kap. 3 § 1999:1001 12 kap. 8 § 2000:484

7 kap. 18 § 1999:1001 12 kap. 8 a § 2000:483.

7 kap. 22 § 1999:1001

8 kap. 1 § 1999:1001

2 Senaste lydelse 1999:1001.

3 Senaste lydelse 1999:1001.

4 Senaste lydelse 1999:1001.

5 Senaste lydelse 1999:1001.

6 Ändringen innebär bl.a. att tredje stycket upphävs.

7 Senaste lydelse 1999:1001.

8 Senaste lydelse 1999:1001. Ändringen innebär bl.a. att andra och fjärde

styckena upphävs.

9 Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

10 Ändringen innebär bl.a. att andra och tredje styckena upphävs.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Senaste lydelse 2000:1381.

Prop. 2000/01:97

Bilaga 3

120

1

Prop. 2000/01:97

Bilaga 4

126

1

Prop. 2000/01:97

Bilaga 5

121

1

Prop. 2000/01:97

Bilaga 6

Prop. 2000/01:97

120

1

Prop. 2000/01:97

120

1