2009 års redogörelse för företag med statligt ägande

1

2

1

Inledning

Skr. 2008/09:120

Riksdagen har fattat beslut om att regeringen ska lämna en årlig redogörelse för företag med statligt ägande (prop. 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147). Redogörelsen har under åren utvecklats både till form och innehåll. Syftet är att ge en beskrivning över statens företagsägande och de värden som finns i de statligt ägda företagen. Verksamhetsberättelsen för företag med statligt ägande utgör regeringens årliga redogörelse (bilagan).

Verksamhetsberättelsen liksom delårsrapporterna finns tillgängliga på regeringens webbplats: www.regeringen.se.

I det följande lämnas uppgifter om hur förvaltningen av statens företagsägande under 2008 har utvecklats fram till och med juni 2009. I redovisningen ingår dels information om aktiebolag vars aktier förvaltas av Regeringskansliet, dels information om organisationen Svenska Skeppshypotekskassan.

I verksamhetsberättelsen redogör regeringen för sina principer för ägarstyrning och hur förvaltningen och företagen utvecklats under året.

Riksdagen har bemyndigat regeringen att minska det statliga ägandet i sex företag (prop. 2006/2007:57, bet. 2005/2006:NU16, rskr. 2005/2006:217). I verksamhetsberättelsen redovisas information om slutförda försäljningar under året, försäljningen av statens aktieinnehav i OMX Aktiebolag (publ), VS Vin Sprit Aktiebolag och Civitas Holding Aktiebolag som ägde Vasakronan AB (publ).

De statligt ägda företagen ska vara föredömen när det gäller miljöansvar och socialt ansvarstagande. Enligt de riktlinjer för extern rapportering som regeringen beslutade om i november 2007 ska de statligt ägda företagen från och med räkenskapsåret 2008 presentera en hållbarhetsredovisning enligt GRI:s (Global Reporting Initiative) riktlinjer för att redovisa sitt miljöansvar och sociala ansvarstagande, de så kallade hållbarhetsfrågorna. I verksamhetsberättelsen finns ett utförligt avsnitt som beskriver arbetet och styrningen av de statligt ägda företagen i detta avseende.

En konsoliderad balans- och resultaträkning redovisas. I den siffermässiga presentationen och analysen av den statliga företagssfären samt i avsnittet med företagspresentationerna delas företagen upp i två huvudgrupper: företag som verkar under marknadsmässiga villkor och företag som har särskilda samhällsintressen att ta hänsyn till.

Uppgifter lämnas om beslutade ekonomiska mål i såväl företagsgruppen företag som verkar under marknadsmässiga villkor som företagsgruppen som har särskilda samhällsintressen.

Könsuppdelad statistik finns för VD, ledningsgrupp och styrelse. I tabellform finns uppgifter om könsuppdelad sjukfrånvaro.

En översikt över sjukfrånvaron på total nivå för alla statligt ägda företag kompletterar den redovisning som lämnas på respektive företagspresentation. En sammanställning av fördelningen mellan revisionsarvoden och övriga arvoden som utbetalats till revisorer presenteras.

3

I avsnittet om den statliga ägarförvaltningen finns information om Skr. 2008/09:120 Näringsdepartementets förvaltningskostnader för bland annat interna

kostnader och köpta tjänster.

Liksom tidigare år i regeringens rapportering till riksdagen finns företagspresentationer som innehåller en sammanfattad ekonomisk redovisning, en presentation av företagets verksamhet och mål samt en utvärdering av det gångna verksamhetsåret. Mål såsom finansiella mål, verksamhetsmål samt samhällsekonomiska/sektorpolitiska mål, redovisas och utvärderas. I syfte att tydliggöra bakgrunden och motiven till att staten äger de enskilda företagen inleds varje företagspresentation med en ingress som ger en översiktlig bild av företagets historik och verksamhet. Som ett komplement till denna översikt finns propositionsförteckningar för respektive företag. I företagspresentationen finns även information om de styrelser som utsetts på årsstämmorna under våren 2009.

Därutöver redovisas styrelseledamöternas och ordförandens arvoden. Av presentationen framgår också om företaget har en etikpolicy, jämställdhetspolicy, miljöpolicy, ett miljöledningssystem, redovisning enligt IFRS och hållbarhetsredovisning enligt GRI samt könsfördelning för företagets anställda, ledningsgrupp och styrelse. För att den intresserade själv ska kunna finna mer information om respektive företag finns information om företagens webbadresser.

En namnförteckning över bolagsstämmovalda ledamöter redovisas. Information lämnas om tid för inval i styrelse, födelseår samt nuvarande titel eller sysselsättning.

Bilagan (verksamhetsberättelsen) finns endast i det tryckta dokumentet och finns inte i det elektroniska dokumentet av skrivelsen.

4

Skr. 2008/09:120

Bilaga

Ekonomi i korthet

FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE – EKONOMISK FAKTA

Mdr kr

2007

2008

Förändring, %

Nettoomsättning

322,9

347,0

7

Resultat före värdeförändringar

64,3

65,0

1

Värdeförändringar

5,6

-3,5

-163

Rörelseresultat

69,9

61,5

-12

Resultat före skatt

63,3

53,6

-15

Resultat efter skatt

53,1

44,2

-17

Summa eget kapital

332,7

327,4

-2

Balansomslutning

1 229,3

1 396,4

14

Kassaflöde från löpande verksamhet

20,4

91,9

350

Bruttoinvesteringar

36,7

65,8

79

Medelantal anställda, tusental

125,7

122,9

-2

Medelantal anställda, inklusive intresseföretag i tusental

175,9

174,3

-1

Avkastning på eget kapital, %

15,8

13,7

-2,1 procentenheter

Soliditet, %

23,6

20,3

-3,3 procentenheter

Utdelning

31,3

21,8

-30

Uppskattat värde

750

500

-33

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL

UTDELNING

VÄRDEUTVECKLING

%

Mdr kr

Mdr kr

20

40

800

35

700

15

30

600

10

25

500

20

400

15

300

5

10

200

5

100

0

0

0

2007

2008

2007

2008

2007

2008

2006

2006

2006

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

5

Skr. 2008/09:120

Bilaga

2

Staten är en betydande företagsägare i Sverige.

I den statliga bolagsportföljen nns 54 hel- och delägda företag,

tre är börsnoterade. Staten har ett stort ansvar att vara en aktiv och

professionell ägare. Det övergripande målet för regeringen är att

företagen ska skapa värde och i förekommande fall se till

att de uttryckta samhällsintressena infrias.

6

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRORD

Aktivt och professionellt ägarskap i alla lägen

2008 har på flera sätt både varit ett händelserikt och dramatiskt år. I slutet av året byttes högkonjunktur mot internationell finansiell kris och allmän ekonomisk ned- gång med stor påverkan på svenska företag och arbetsmarknad.

De 54 företagen med statligt ägande representerar stora värden, cirka 500 miljarder kr i den senaste värderingen, och de ägs gemensamt av svenska folket. Det är ett stort och viktigt ansvar att förvalta dessa väl och det är inte självklart att staten ska fort- sätta att äga alla dessa företag, men så länge staten äger är det viktigt att staten hanterar sin ägarroll på ett ansvarsfullt och professionellt sätt. För regeringen innebär det bland annat att gå igenom det statliga ägandet och pröva skälen för fortsatt ägande. Det arbetet har hittills bland annat resulterat i att staten under 2008 sålde sina aktier i OMX, och att regeringen slutförde för- säljningarna av Vin Sprit och Vasakronan. En annan del av det arbetet är att fortsätta gå igenom företagens inriktningar och samhällsuppdrag, men också att se över annan statlig verksam- het som bedrivs i myndighetsform som kan bolagiseras.

Två nya helägda statliga företag

Vid årsskiftet ökade faktiskt det statliga ägandet av företag när

vibildade två nya helägda statliga företag – Vectura och Svevia – från konkurrensutsatta verksamheter som tidigare ingick i Väg- verket och Banverket. Arbetet med att av- och omreglera apo- teksmarknaden pågår för fullt. Riksdagen har fattat beslut om en omstrukturering av Apoteket som innebär försäljning av ett stort antal apotek. Därmed går Apoteket från att vara ett mono- polföretag till att bli ett mindre företag med samhällsuppdrag, samtidigt som vi får er aktörer och mer konkurrens på apoteks- marknaden. Jag gläds också åt att vi nu slutfört samgåendet mel- lan svenska Posten och danska Post Danmark. Med det nya företa- get Posten Norden får vi ett nordiskt postväsende väl positionerat för att möta en allt tuare konkurrens.

I höstas tillförde vi nytt kapital till SEK och ALMI för att underlätta för svensk exportindustri och för att förbättra nan- sieringssituationen för mindre företag. I vintras deltog staten i nyemissioner i både SAS och Nordea Bank. Som ägare är det vik- tigt med framtidstro, att ge företagen möjlighet och förutsätt- ningar att utvecklas och konkurrera på sina marknader för att på så sätt kunna bidra till att behålla och skapa nya jobb, och för att när konjunkturen väl vänder vara rustade för att med stärkt konkurrenskraft kunna möta ökad efterfrågan.

Ersättningar – en viktig förtroendefråga

Rimliga och väl avvägda ersättningar till ledande befattnings- havare är en viktig förtroendefråga – det gäller både för staten som ägare och för näringslivet i övrigt. Mot bakgrund av nans- krisen och de diskussioner som följde därav kring vidlyftiga bonusar och andra frikostiga ersättningar, framförallt i nans- sektorn, beslutade regeringen i april om nya riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Möjligheten att ge rörlig lön till ledande befattningshavare togs bort i dessa. De statliga företagen ska vara föredömen på det här området.

Arbetet med hållbarhetsfrågorna är fortsatt viktigt. Statligt ägda företag är föredömen. I år har i princip alla statligt ägda företag, drygt 89 procent, gjort en hållbarhetsredovisning enligt Global Reporting Initiatives (GRI) internationella riktlinjer.

I fjol var andelen 14 procent och bland börsens 100 största företag var andelen 25 procent. Det betyder att vi som ägare tillsammans med andra intressenter såsom kunder, anställda och journalister kan granska och följa upp företagens hållbarhetsarbete.

Ett exempel som visar att långsiktigt och målmedvetet håll- barhetsarbete ger resultat är arbetet med att öka andelen kvin- nor i de statligt ägda företagens styrelser. Andelen kvinnliga sty- relseordförande har ökat från 22 procent 2006 till i år 33 procent, att jämföra med 3 procent bland börsbolagen. Samtidigt är näs- tan hälften, 48 procent, av styrelseledamöterna i de statligt ägda företagen kvinnor, att jämföra med börsbolagens 19 procent. Det nns många kompetenta kvinnor som är beredda att ta ansvar när man väl anstränger sig för att nna dem.

Stockholm i juni 2009

Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

Näringsminister

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

7

Skr. 2008/09:120

Bilaga

HÄNDELSER I KORTHET

Händelser i korthet

Succé för VisitSwedens webbplats

Under 2008 hade den sociala webbplatsen visitsweden.com näs- tan 4 miljoner besök, en ökning med 170 procent jämfört med

2006. Tidningen Internetworld utsåg webbplatsen till Sveriges bästa.

Apoteket i topp i förtroendeundersökning

Anseendet för Apoteket hos svenska folket har ökat jämfört med föregående år. Företa- get rankas nu på tredje plats efter IKEA och Google, vilket innebär en första plats bland de statliga företagen. Det är Nordic Brand Academy som låtit genomföra en undersök- ning bland 59 företag i Sverige.

Internationellt miljöpris till Apoteket

Apoteket tilldelades under 2008 Recipharms International Environmental Award för sitt långsiktiga arbete med att minska läke- medels miljöpåverkan. Apoteket har också, som världens första större apotekskedja, blivit miljöcertifierat.

Samgåendet mellan Posten och Post Danmark klart

Svenska Spel – världmästare i spelansvar

Den internationella branschorganisationen World Lottery Association (WLA) har utnämnt Svenska Spel till det främsta spelbolaget i världen inom område- na spelansvar samt ombuds- och restauratörsutbildning i spelansvar 2008. Casino Cosmopol har av International Gaming Awards nominerats till ”Socially Responsible Casino Operator of the world”.

Samgåendet innebär att de båda bolagen går samman i ny koncern – Posten Norden AB – som ägs gemensamt av svenska staten och danska staten. Motivet bakom det föreslagna samgåendet är att med förstärkt konkurrens- kraft i en gemensam koncern bättre kunna möta den allt hårdare konkurrensen. Samgå- endet slutfördes den 24 juni 2009.

Comet Networks – nytt varumärke inom Teracom

Teracom satsar på att förbättra sitt bred- bandserbjudande i Sverige genom att samla koncernens bredbandsverksamhet under varumärket Comet Networks.

Vasakronan sålt

Regeringen beslutade i juli 2008 att sälja Vasakronan till AP Fastigheter. Det totala vär- det uppgick till 41 miljarder kronor. Köparen övertog nettoskulden och andra åtaganden som värderades till 16,5 miljarder kronor. Affären slutfördes den 1 september 2008.

Statens innehav i OMX sålt

Regeringen beslutade den 31 januari 2008 att acceptera Borse Dubais offentliga uppköps- erbjudande till aktieägarna i OMX om att för- värva aktier till 265 kronor per aktie. Den 12 februari 2008 accepterades erbjudandet, vilket innebar att staten erhöll 2 118 Mkr för sina 7,9 miljoner aktier.

8

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

HÄNDELSER I KORTHET

Utvidgat uppdrag till SBAB

Enligt riksdagens beslut får SBAB söka tillstånd att också få bedriva bankrörelse och annan finansiell verksamhet. Därmed kan SBAB efter banktillstånd från Finans- inspektionen starta fondverksamhet samt öka ut- och inlåningen till hushåll.

Näringsministern delade ut Green Cargos klimatintyg

Näringsminister Maud[REDACTED_EFTERNAMN] delade ut Green Cargos klimat- intyg till 24 företag med klimatan- passade transporter. Bland mot- tagarna fanns företagsledare från stora industriföretag som SSAB, Outokumpu och Volvo Logistics.

SJ – Sveriges grönaste varumärke

Bakom utmärkelsen står varumärkesbyrån Differ som har frågat 1 000 personer om vilket varu- märke som de anser är Sveriges grönaste. SJ ligger i topp inom kategorin resor och är även det företag som fått högst medelvärde totalt bland Sveriges hundra största varumärken.

Nya affärer för Sveaskog inom vindkraft och biobränsle

Sveaskog har tecknat ett nytt flerårigt avtal med Fortum om leverans av biobränsle. Affärens värde uppgår till 55–60 Mkr per år och är den största i Sverige hittills inom seg- mentet. Dessutom har Sveaskog tecknat av- tal med wpd, som ger dem nyttjanderätt för etablering av vindkraftverk. Samarbetet om- fattar 2 000 hektar mark i mellersta Sverige. Satsningen kan resultera i 29 vindkraftverk med en total effekt på 58 MW, vilket kan för- sörja 30 000 villor med hushållsel.

Nya företag – Vectura och Svevia

Den 1 januari 2009 bildades Vectura

och Svevia. Vectura är en sammanslagning av de tidigare affärsenheterna Vägverket Konsult och Banverket Projektering. Svevia är tidigare affärsenhet inom Vägverket Produktion.

Kapitaltillskott till

ALMI och SEK

För att underlätta för svensk exportindustri att investera respektive förbättra finansierings- situationen för mindre företag, tillfördes SEK 3 miljarder kr respektive ALMI 2 miljarder kr i nytt kapital. I samband med detta överläts statens aktier i Venantius till SEK.

Försäljningen av Vin Sprit slutförd

Regeringen beslutade den 30 mars 2008 att sälja Vin Sprit. Köparen är franska Pernod Ricard, ett av världens ledande alkoholdryckesföretag. Transaktionen slutfördes i juli 2008.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

9

Skr. 2008/09:120 Bilaga

HÄNDELSER I KORTHET

Succé för Bilprovningens nya utökade öppettider

För att förbättra kundservicen och öka till- gängligheten har numera merparten av bil- provningsstationerna kvälls- och lördagsöp- pet en eller flera gånger per månad. Sedan årsskiftet 2008/09 har antalet stationer som erbjuder de nya öppettiderna utökats och sedan april 2009 omfattas alla stationer.

Sveaskogs skogsmark blir naturreservat

Sveaskog och Naturvårdsverket har tecknat avtal om att ca 70 000 hektar av Sveaskogs produktiva skogsmark kan avsättas som naturreservat utan ekonomisk ersättning för bolaget. De mer än 400 naturskogsområdena som avsätts håller mycket höga naturvärden. Totalt motsvarar de naturskogarna, som nu skyddas, 40 procent av den återstående arealen formellt reservatsskyddad skogsmark inom miljömålet Levande skogar.

Akademiska Hus – bästa årsredovisningen i branschen

Priset delas ut av Tidningen Fastighetsvärlden till bästa företag i fastighetsbranschen. Juryns motivering lyder: ”Utifrån sitt speciella fastighetsinnehav och en uppen- bar vilja att ge bra information, har företaget presen- terat en ambitiös och intresseväckande årsredo- visning med de bästa beskrivningarna av fastighetsvärde och finansiering”.

Miljömärket ”Svanen” i världsklass

Miljömärkning i Sveriges ”Svanen” är i topp internationellt. Miljömärket ”Svanen”, som etablerades av Nordiska ministerrådet 1989, har precis blivit utnämnt till ett av världens bästa miljömärken i konkurrens med bland andra EU:s ”Blomman” och det nyzeeländska miljömärket.

Nyemission i Nordea Bank och SAS

Staten deltog under första kvartalet 2009 i nyemissioner i SAS och Nordea Bank.

Nytt bolag ska stödja fordonsindustrin

I december 2008 bildades Fouriertrans- form AB för att stödja fordonsindustrin ge- nom forsknings- och utvecklingsverksam- het inom fordonsklustret. Företaget är en del av regeringens åtgärder för att möta ut- maningarna i svensk fordonsindustri.

Posten ny ägare till norska Tollpost

I mars 2008 förvärvade Postens dotterbolag, Posten DSV Road Holdings, 50 procent i Tollpost Globe och blir därmed ensam ägare till företaget. Med Tollpost Globes starka varumärke och rikstäckande infrastruktur i Norge stärker Posten sin position på den nordiska logistikmarknaden.

Boxer numera helägt dotterbolag

I november 2008 förvärvade Teracom de res- terande 30 procenten av aktierna i Boxer TV- Access av riskkapitalbolaget 3i. Köpeskilling- en uppgick till 900 Mkr och genom köpet blev Teracom helägare till bolaget.

10 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

HÄNDELSER I KORTHET

Pris till SAS för bästa hållbarhetsredovisning

SAS får första pris i danska Børsens och FSR:s (Foreningen af Statsautoriserede Revi- sorer) tävling om bästa hållbarhetsredovis- ning 2007, toppar Deloittes ranking i Sverige och når en fjärdeplacering bland 500 företag i Annual Report of Annual Reports och blir främst bland flygbolagen.

Kunglig invigning av vindkraftspark

Världens tredje största havsbaserade vind- kraftspark – Vattenfalls Lillgrund invigdes av Kung Carl XVI Gustaf som svarade för den officiella invigningen. Alla 48 vindmöllor i Lillgrunds vindkraftspark är nu anslutna till elnätet och producerar förnybar hushållsel till över 60 000 hem.

Akademiska Hus bygger solceller i[REDACTED_EFTERNAMN]

Akademiska Hus har på Ekologihuset vid Lunds universitet byggt en av Nordens största solcellsanläggningar. Den totala ytan är cirka 767 m2 och den årliga energiproduktionen cirka 70 000 KWh.

Fortsatta investeringar för LKAB

Prisbelönt samarbete mellan Posten och Green Cargo

Posten Logistik har i nära samarbete med Green Cargo och Kockums Industrier utveck- lat en lösning för att ersätta vägtransporter för både paket och pall med tåg. Hittills har tågtransporterna introducerats mellan Malmö, Stockholm och Sundsvall och lösningen fick 2008 Regionala Godstransportsrådet i Skånes pris ”Årets lyft”.

I juni 2008 invigde Kronprinsessan Victoria världens största pelletsverk KA3/KK4, som är LKAB:s största investering hittills. I oktober beslu- tade LKAB:s styrelse om en ny huvudnivå för järnmalmsgruvan

i Kiruna. Investeringssumman beräknas uppgå till nästan 12,5 miljarder kr.

IRECO byter namn till RISE

Sedan årsskiftet 2008/2009 har statens hol- dingbolag för delägande i svenska industri- forskningsinstitut IRECO Holding nytt namn, och heter numera: RISE Research Institutes of Sweden Holding.

Forskningsinstitutet Imego till Swedish ICT Research

I december 2008 överläts forskningsinstitutet Imego till Swedish ICT Research som ett led i regeringens strävan efter att främja industri- forskning genom en sammanslagning av lan- dets forskningsinstitut.

Vattenfall förvärvar Nuon

Vattenfall presenterade i februari 2009 planer på förvärv av nederländska Nuon. Vattenfall har lagt ett kontantbud på 8,5 miljarder euro för 100 procent av aktierna i Nuons produktions- och försäljningsföretag.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

11

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

Aktivt ägande med värdeskapande i fokus

Staten är en betydande företagsägare i Sverige. Inom Regeringskansliet förvaltas 54 företag, varav 41 ägs helt och 13 ägs tillsammans med andra. Företagen representerar stora värden och är stora arbetsgivare. Dessutom ägs de ytterst av alla svenska skattebetalare gemensamt. Staten har därför ett stort ansvar att vara en aktiv och professionell ägare. Regeringens övergri- pande mål för förvaltningen är att skapa värde och i förekommande fall se till att de uttryckta samhälls- intressena infrias.

Det är viktigt att staten hanterar sin ägarroll på ett ansvarsfullt sätt. Så länge företagen ägs av staten ska den aktiva förvalt- ningen fortsätta på ett professionellt sätt med värdeskapande som övergripande mål. Statens styrning ska också vara tydlig och skötas målmedvetet. En professionell och strukturerad styrelsenomineringsprocess tillsammans med ett eektivt och aktivt styrelsearbete utgör viktiga delar i detta arbete. En god genomlysning av förvaltningen och en eektiv kapital- struktur är andra viktiga verktyg i ägarstyrningen.

Staten äger företag i verksamheter som spänner från såväl gruv- industri till opera, som fastigheter till spel. Flera av företagen har en stark marknadsposition inom viktiga sektorer, såsom exempelvis olika slags infrastruktur. Målet att skapa värde med- för krav på långsiktighet, eektivitet, lönsamhet, utvecklings- förmåga samt ett hållbart miljömässigt och socialt ansvarstagande. Det uppskattade sammanlagda värdet av de för- valtade statligt ägda företagen uppgick i juni 2009 till cirka 500 miljarder kr.

Liksom andra företag på marknaden möter de statligt ägda företagen hård konkurrens och en omvärld i snabb förändring. Regeringens ägarförvaltning ska vara tydlig och öppen och fort- löpande anpassas till de ökade och förändrade krav som ställs.

Regeringen anser att det statliga ägandet av företag ska mins- kas. Regeringen har i propositionen ”Försäljning av vissa statligt ägda företag” (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr.

2006/07:217) fått riksdagens bemyndigande att minska statens ägande i Civitas Holding som ägde Vasakronan, Nordea Bank, OMX, SBAB, TeliaSonera och Vin Sprit . Under 2008 har sta- tens aktier i OMX, Civitas Holding och Vin Sprit avyttrats. När det gäller övriga företag pågår en genomgång för att bland annat pröva skälen till ett fortsatt statligt ägande.

12 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

Regeringens uppdrag

Regeringen har riksdagens uppdrag att aktivt förvalta statens tillgångar så att den långsiktiga värdeutveck- lingen blir den bästa möjliga och – i förekommande fall

– att de särskilda samhällsintressena infrias.

Ägarstyrningen utövas främst genom aktivt styrelsearbete, dia- log med styrelseordförande, på bolagsstämmor samt genom nominering och utvärdering av styrelseledamöter. Uppföljning och utvärdering av företagen sker bland annat genom ekono- miska analyser, branschanalyser och olika typer av rapporter från företagen. Även mål utöver ekonomiskt värdeskapande följs upp och utvärderas. Inom ägarförvaltningens uppdrag ryms även att utveckla statens ägarpolicy och införa den i samtliga företag med statligt ägande. Regeringen redogör för förvalt- ningen av företag med statligt ägande i sin årliga skrivelse till riksdagen. Skrivelsen består huvudsakligen av verksamhets- berättelsen för företag med statligt ägande.

REGERINGENS FÖRVALTNINGSMANDAT

Statens medel och dess övriga tillgångar står till regeringens dis- position enligt 9 kap. 8 § regeringsformen (RF). Enligt 9 kap. 9 § RF ska riksdagen i den omfattning som behövs fastställa grun- derna för förvaltningen av statens egendom och förfogandet över denna. Detta är ramen för det förvaltningsmandat reger- ingen har för förvaltningen av företag med statligt ägande. Upp- draget innebär att regeringen under vissa förutsättningar behö- ver riksdagens godkännande vid väsentliga ändringar av företagets inriktning, bland annat kapitaltillskott samt för för- säljningar och köp av aktier eller andra förändringar av ägandet.

I lagen (1996:1059) om statsbudgeten anges att regeringen får sälja statens aktier eller andelar i företag där staten har mindre än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar om inte

BEMYNDIGANDEN ATT MINSKA ELLER AVVECKLA DET STATLIGA ÄGANDET

riksdagen beslutat annat. Regeringen får därmed inte utan riks- dagens godkännande minska statens ägarandel i företag där sta- ten har hälften eller mer än hälften av rösterna för samtliga aktier eller andelar. Riksdagsbeslut krävs inte för utdelningar, eftersom det ingår i den löpande förvaltningen. Det krävs inte heller riksdagsbeslut för förvärv, avyttringar eller nedläggningar som företag genomför inom den verksamhetsinriktning som riksdagen beslutat. För en sammanställning över propositioner om de enskilda företagen se sidorna 112-113. Statsministern har med stöd av 7 kap. 5 § RF givit näringsministern ansvaret i frågor som gäller statens företagsägande som ställer krav på en enhetlig ägarpolitik. Näringsministern har även ansvaret för förvaltning av huvuddelen av företagen med statligt ägande. För de företag som regeringen i juni 2007 bemyndigades av riksdagen att minska ägandet i (prop. 2006/ 07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217) har statsrådet Mats[REDACTED_EFTERNAMN] ett förordnande enligt 7 kap. 5 § RF att i Näringsdepartementet ansvara för förvaltning och försäljning av dessa företag.

BEMYNDIGANDEN

Riksdagen har bemyndigat regeringen att minska eller avveckla ägandet i Nordea Bank, TeliaSonera, SBAB och Arbetslivsresurs. Dessutom har riksdagen bemyndigat regeringen att minska ägandet i Posten till lägst 34 procent. När det gäller SEK nns två bentliga bemyndiganden, dels prop. 1995/96:141 som bemyndi- gar regeringen att minska ägandet i företaget till lägst 34 pro- cent, dels prop. 2002/03:142 i vilken riksdagen godkände reger- ingens förslag som innebär att staten tills vidare blir ensam ägare i bolaget. När det gäller Imego nns ett bemyndigande sedan tidigare att få avyttra hela eller delar av statens aktieinne- hav (prop. 2004/05:UtU15, rskr. 2004/05:289, SOU 2004:89). Under 2008 utnyttjade regeringen sitt bemyndigande till att avyttra delar eller hela aktieinnehavet i OMX, Civitas Holding, som ägde Vasakronan och Vin Sprit när hela statens aktiein-

Nuvarande

Bemyndigande att

Företag

ägarandel, %

förändra ägande till, %

Beslut

Arbetslivsresurs

100

0

prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222

SEK

100

34–100

prop. 1995/96:141, bet. 1995/96:NU26, rskr. 1995/96:302

Civitas Holding1)

100

0

prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217

Imego1)

100

0

prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UtU15, rskr.2004/05: 289, SOU 2004:89

Nordea Bank

19,8

0

prop. 2006/07:57, bet. 2006/07: NU16, rskr. 2006/07:217,

prop.1991/92:69, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92

OMX1)

6,6

0–100

prop. 2006/07:57, bet. 2006/07: NU16, rskr. 2006/07:217, prop. 2004/05:1

Posten

100

34–100

prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253

SBAB

100

0

prop. 2006/07:57, bet. 2006/07: NU16, rskr. 2006/07:217

TeliaSonera

37,3

0

prop. 2006/07:57, bet. 2006/07: NU16, rskr. 2006/07:217,

bet. 2000/01:NU11, rskr. 2000/01:272

Vin Sprit1)

100

0

prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217

1)Under 2008 utnyttjade regeringen sitt bemyndigande till att avyttra delar eller hela aktieinnehavet i OMX, Civitas Holding, Vin Sprit och Imego, när hela statens aktieinnehav i respektive bolag avyttrades.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

13

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

nehav i respektive bolag avyttrades. Vad gäller aktierna i Imego har dessa överlåtits till företaget Swedish ICT Research. Se även tabell sidan 9.

ORGANISATION FÖR FÖRVALTNING OCH FÖRSÄLJNING

Inom enheten för statligt ägande på Näringsdepartementet nns samlade resurser och kompetens för förvaltning av det statliga ägandet av företag. Denna ordning ger goda förutsätt- ningar för att bedriva en enhetlig ägarpolitik med tydliga mål och riktlinjer för företagen. Enheten för statligt ägande ansvarar för förvaltningen av merparten av de statligt ägda företag som förvaltas av Regeringskansliet. Sammantaget förvaltar Närings- departementet 42 företag. För 12 företag ligger ansvaret för för- valtningen på andra departement. Dessa företag förvaltas av Utrikesdepartementet, Socialdepartementet, Finansdeparte- mentet, Miljödepartementet, Integrations- och jämställdhets- departementet och Kulturdepartementet. Näringsministern

är ansvarig för samtliga av Regeringskansliet förvaltade företag i sådana frågor som ställer krav på enhetlig ägarpolitik.

I fråga om de företag som har aviserats för försäljning (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217) har statsrådet Mats[REDACTED_EFTERNAMN] ett förordnande enligt 7 kap. 5 § RF att i Närings- departementet ansvara för förvaltning och försäljning av dessa företag. Enheten för statligt ägande ansvarar för ärendenas beredning.

Regeringen har dessutom inrättat ett särskilt råd, Rådet för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande (dir. 2007:130). Rådet ska vara ett stöd vid regeringens beredning av försälj- ningsbeslut och avge yttrande på begäran av bolagsansvarigt statsråd.

ORGANISATION

Riksdagen

Regeringen

Regeringskansliet

Näringsdepartementet

Övriga departement med

företagsansvar

Enheten för statligt ägande

FÖRVALTNINGSKOSTNADER

Statens förvaltningskostnad för företag med statligt ägande uppgick under 2008 till 133,0 (86,8) Mkr, varav 108,5 (70,6) Mkr avsåg externt köpta tjänster och utredningar, exklusive de direkta försäljningsomkostnader som avräknats direkt mot för- säljningsinkomsterna. De interna kostnaderna för Närings- departementets enhet för statligt ägande omfattar huvudsakligen lönekostnader men också andra löpande kostnader såsom resor och kontorsmaterial. Köpta tjänster innefattar främst arvoden inom nansiell, ekonomisk och juridisk rådgivning samt fram- ställandet av verksamhetsberättelsen och Regeringskansliets delårsrapporter för företag med statligt ägande. Ökningen av rådgivningskostnader under 2008 jämfört med föregående år förklaras av ett ökat behov av rådgivning i samband med avytt- ringen av statens aktier i OMX, Vin Sprit och Civitas Holding, som ägde Vasakronan. De interna förvaltningskostnaderna för företag som förvaltas på andra departement redovisas inte här då de främst består av lönekostnader som även hänförs till respek- tive departements övriga arbetsuppgifter.

14 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

ÖPPEN OCH TRANSPARENT RAPPORTERING

Regeringen lämnar årligen en skrivelse om företag med statligt ägande till riksdagen i syfte att ge en samlad och tydlig bild av förvaltningen och för att ge möjlighet att utvärdera hur förvalt- ningen har utvecklats under året. I skrivelsen redovisas bland annat den samlade ekonomiska utvecklingen för företagen genom konsoliderade resultat- och balansräkningar. Sedan juli 1999 ger Regeringskansliet dessutom ut en verksamhetsberät- telse för företag med statligt ägande. Verksamhetsberättelsen riktar sig till allmänheten, de statligt ägda företagen, media och andra intressenter och ingår också som bilaga i regeringens årliga skrivelse till riksdagen. Regeringskansliet publicerar dessutom fyra delårsrapporter per år om utvecklingen i de statligt ägda företagen.

ÄGARFÖRVALTNING – ANSVARSFÖRDELNING

Näringsdepartementet –

Näringsdepartementet –

Miljödepartementet

Enheten för statligt ägande

Övriga enheter

Svenska Miljöstyrningsrådet

Akademiska Hus

Samhall

Arlandabanan Infrastrucure

Swedesurvey

Arbetslivsresurs

SAS

ALMI

Bostadsgaranti

SBAB

Botniabanan

Socialdepartementet

Dom Shvetsii

SJ

Innovationsbron

Apoteket

ExStattum1)

SOS Alarm

Norrland Center

Systembolaget

Fouriertransform3)

SP

SVEDAB

Green Cargo

Specialfastigheter

SweRoad

Kulturdepartementet

Göta kanalbolaget

Sveaskog

VisitSweden

Kungliga Dramatiska Teatern

Jernhusen

Bilprovningen

Kungliga Operan

Kasernen

Svenska Skeppshypotekskassan

Finansdepartementet

Voksenåsen

Lernia

Svevia3)

Statens Bostadsomvandling

LKAB

TeliaSonera

Svenska Spel

Utrikesdepartementet

Nordea Bank

Teracom

SEK

Posten

Vasallen

Integrations- och

Swedfund

Preaktio2)

Vattenfall

jämställdhetsdepartementet

RISE

Vectura 3)

Miljömärkning Sverige

Rymdbolaget

Zenit Shipping1)

1)Bolag under avveckling.

2)Vilande bolag under 2008.

3)Nybildade kring årsskiftet 2008/2009.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

15

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

Ramverk

De statligt ägda företagen lyder under samma lagar som privatägda företag. Beslut som rör företagen följer förvaltningsregler inom Regeringskansliet. Vid ärende- hantering tillämpas bland annat regelverket för offent- lighet och sekretess.

SAMMA LAGSTIFTNING FÖR ALLA FÖRETAG

ÄGARFÖRVALTNING

Statens ägarpolicy

Svensk kod för bolagsstyrning

Förvaltning skild

Lagstiftning, ABL,

från reglering

konkurrens etcetera

De statligt ägda företagen lyder under samma lagar som privat- ägda företag, till exempel aktiebolagslagen, konkurrens-, bokförings- och insiderlagstiftningen. Företagens verksamhet

Riksdagsbeslut

Regeringens

styrs främst av riksdagsbeslut och ytterligare bestämmelser för verksamheten som kan nnas till exempel i lag eller avtal mellan staten och företaget. Företag verksamma inom en viss sektor kan exempelvis lyda under särskild sektorslagstiftning, till exempel postlagen (1993:1684) och lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation.

EG:S BESTÄMMELSER OM STATLIGT STÖD

Det nns vissa bestämmelser som tar sikte på kapitaltillskott och andra ekonomiska förmåner från staten. I praktiken gäller reglerna om statligt stöd för allt stöd från staten till företag, såväl statligt ägda som privata, och baseras på EG:s bestämmel- ser om statligt stöd. Dessa regler är särskilt viktiga eftersom staten som aktieägare kan behöva lämna aktieägartillskott. Syf- tet med reglerna är att förhindra att en medlemsstat snedvrider konkurrensen genom stöd som stärker den inhemska industrins konkurrenskraft till nackdel för företag i en annan medlems- stat. Enligt EG:s regelverk ska den så kallade marknadsekono- miska investerarprincipen (Market Economy Investor Principle, MEIP) tillämpas vid insatser av ägarkapital i statligt ägda före- tag. Normalt är MEIP uppfylld om det kapitaltillskott som läm- nats sker på villkor och under förutsättningar som skulle ha accepterats av en privat investerare. Om medlemsstaten vid tid- punkten för tillskottet har anledning att tro att insatsen lång- siktigt kan ge tillräcklig avkastning, utgör det därmed inte olag- ligt statsstöd.

REDOVISNING AV ALLMÄNNA MEDEL

För företag som uppnår viss omsättning per år och som mottar medel eller andra förmåner från det allmänna, gäller särskilda regler för redovisning av nansiella förbindelser. Reglerna är uppställda för att EU-kommissionen ska kunna få insyn för kon- troll av bland annat korssubventionering. En öppen redovisning ska gälla för vilka medel som tillförts och hur de används. Krav på särredovisning nns också för verksamhet som bedrivs av bland annat monopolbolag och andra företag i särställning, när dessa även bedriver konkurrensutsatt verksamhet. Reglerna nns i det så kallade transparensdirektivet och har införts i svensk lagstiftning genom lagen (2005:590) om insyn i vissa

förvaltningsmandat

nansiella förbindelser med mera som trädde i kraft den 1 augusti 2005.

KAPITALSTRUKTUR I STATLIGT ÄGDA FÖRETAG

Regeringens förvaltning syftar till att de statligt ägda företagen över tiden har en eektiv kapitalstruktur. Prövning och ställ- ningstaganden om kapitalisering och nivån på en eektiv kapi- talstruktur måste göras kontinuerligt mot bakgrund av omvärldsförändringar och förändrade verksamhetsförutsätt- ningar för företagen. Detta innebär att en mängd interna och externa faktorer som rör företagen beaktas och värderas, vilket kan leda till bedömningen att ett företag har behov av att tillfö- ras ytterligare kapital eller att utdela kapital.

OFFENTLIGHET OCH SEKRETESS

Genom att de statligt ägda företagen förvaltas av Regeringskans- liet, som är en statlig myndighet, kan en handling som förvaras och enligt särskilda regler anses inkommen till, eller upprättad där, vara allmän handling. Under vissa förutsättningar kan upp- gifterna i en allmän handling hållas hemliga. Uppgifterna kan bland annat hållas hemliga för att skydda det allmännas eller en enskilds ekonomiska intressen. Vissa uppgifter kan vara käns- liga aärsuppgifter. Det skulle därför i vissa fall kunna skada företagets verksamhet och värdena i företaget om uppgifterna lämnas ut. Det innebär att den som vill ta del av en handling kan begära att få tillgång till uppgifterna, men Regeringskansliet måste enligt Oentlighets- och sekretesslagen (2009:400) göra en skadeprövning innan handlingen kan lämnas ut. Uppgif- terna kan normalt lämnas ut om det kan ske utan skada för staten eller för de företag som uppgifterna rör.

INSIDERINFORMATION

I lagen (2005:377) om stra för marknadsmissbruk vid handel med nansiella instrument denieras insiderinformation som information om en inte oentliggjord eller inte allmänt känd omständighet som är ägnad att väsentligt påverka priset på

16 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

nansiella instrument. Det nns ett förbud för alla, inte bara för personer i ledande ställning, att på värdepappersmarknaden handla med nansiella instrument på basis av insiderinforma- tion. Personer som handlat på grundval av insiderinformation kan dömas till böter eller fängelse i upp till fyra år. I lagen (2000:1087) om anmälningsskyldighet för vissa innehav av nansiella instrument, anges att anmälan om aktieinnehav eller förändring i aktieinnehav ska anmälas till Finansinspektionen inom fem arbetsdagar. Företagen ska anmäla vilka personer som har insyn. Sedan 1997 gäller inom Regeringskansliet en kom- pletterande anmälningsplikt för de arbetstagare, uppdragstagare och andra funktionärer som anses ha en särskild insynsställning vad gäller de statligt ägda företagen.

AKTIEBOLAGSLAGEN

Aktiebolagslagen (2005:551) utgör det centrala ramverket för företagen. Statligt ägda aktiebolag lyder liksom privatägda bolag under aktiebolagslagen och det nns inte några särregler för statligt ägda företag, utom att Riksrevisionen har rätt att utse revisorer i företagen. I bolagsordningen anges föremålet för företagets verksamhet. Företagens uppdrag och verksamhet styrs främst av beslut av riksdagen, regleringar i lag och i några fall i avtal mellan företaget och staten.

INTERNATIONELL SAMVERKAN

Sverige har aktivt deltagit i utvecklingen av OECD:s Guidelines on Corporate Governance of State-Owned Enterprises. Rikt- linjerna togs fram 2005 och beskriver hur OECD-länderna bör förvalta sina statligt ägda företag. De bygger i stor utsträckning på den svenska regeringens principer för ägarförvaltning. Intresset för riktlinjerna och styrning av statligt ägda företag är stort i många länder inom och utanför OECD. Riktlinjerna nns på www.oecd.org/dataoecd/46/51/34803211.pdf.

Regeringens riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande, (se sid 18 och 24–35) med bland annat krav på att företagen ska presentera en hållbarhetsredovisning enligt GRI:s riktlinjer (Global Reporting Initiative) har rönt stor internatio- nell uppmärksamhet. Därtill har regeringen ett särskilt samar- bete med Kina kring arbete med hållbarhetsfrågor och de kine- siska statligt ägda företagen.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

17

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

Statens ägarpolicy 2009

Regeringen redogör i det följande för sin inställning i viktiga principfrågor avseende förvaltningen av de stat- ligt ägda företagen. Regeringen avser även att i samråd med övriga ägare verka för att dessa principer tilläm- pas i delägda företag.

SVENSK KOD FÖR BOLAGSSTYRNING

Företag med statligt ägande ska tillämpa Svensk kod för bolags- styrning (Koden). I de fall staten är en av era ägare verkar regeringen i samråd med övriga ägare för att Koden ska tilläm- pas. I vissa frågor har regeringen funnit skäl att, i överensstäm- melse med Kodens princip ”följa eller förklara”, motivera vissa avvikelser från Koden, nedan framgår regeringens motivering till avvikelserna. Därutöver menar regeringen att de så kallade 10/24-företagen1 kan redogöra för tillämpningen av Koden på ett mer övergripande sätt än vad Koden anger.

BOLAGSSTÄMMAN

Bolagsstämman är det högsta beslutande organet för aktieägarna. Enligt aktiebolagslagen nns det inga hinder, om aktieägarna medger det, att andra än aktieägarna erbjuds att närvara på års- stämman.

Utöver reglerna i aktiebolagslagen och Koden gäller följande principer för årsstämmor i företag med statligt ägande. Riks- dagsledamöter har rätt att närvara vid bolagsstämmor i de före- tag där staten äger minst 50 procent av aktierna, under förut- sättning att företaget eller ett rörelsedrivande dotterföretag har er än 50 anställda. Det är styrelsens ansvar att underrättelse om tid och plats för bolagsstämman skickas till Riksdagens cen- tralkansli i anslutning till utfärdandet av kallelsen till stämman. Riksdagsledamöters önskan att närvara på bolagsstämman ska i förväg anmälas till styrelsen och anmälan bör vara styrelsen till- handa senast en vecka före bolagsstämman.

I de statligt ägda företagen bör allmänheten bjudas in att när- vara. De helägda statliga företagen bör anordna någon form av arrangemang i samband med årsstämman där även allmänheten bereds möjlighet att ställa frågor till företagsledningen. De så kallade 10/24-företagen behöver inte anordna denna typ av arrangemang såvida det inte nns särskilda skäl för detta. Reger- ingens ambition är att årsstämmorna i företag med statligt ägande ska äga rum före den 30 april. Se sidan 126 för informa- tion om datum för företagens årsstämmor.

1Definition 10/24-företag. Näringsdrivande icke noterade företag i vilka:

a)antalet anställda de två senaste räkenskapsåren i medeltal uppgått till högst 10 och

b)tillgångarnas nettovärde enligt fastställd balansräkning för det senaste räken- skapsåret uppgår till högst 24 miljoner kronor.

BOLAGSORDNING

Genom bolagsordningen bestämmer ägaren bolagets verksam- hetsföremål och övriga angivna ramar. Näringsdepartementet, med ansvar för den enhetliga ägarpolitiken, tillhandahåller en mall för bolagsordning för de statligt ägda företagen. Mallen bygger på aktiebolagslagens regler, Koden och statens ägarpolicy.

STYRELSENOMINERINGSPROCESSEN

Regeringens mål är att styrelserna ska ha hög kompetens som är väl anpassad till respektive företags verksamhet, situation och framtida utmaningar. Ledamöterna ska alltid se till företagets bästa. Ledamöterna förväntas ha hög integritet och motsvara de krav på gott omdöme som förväntas av företrädare för staten. Valberedningen är i första hand ett organ för aktieägare att bereda beslut i nomineringsfrågor. För de av staten helägda före- tagen ersätter principerna nedan Kodens regler som berör beredning av beslut om nominering av styrelseledamöter och revisorer.

För de av staten helägda företagen tillämpas enhetliga och gemensamma principer för en strukturerad nomineringspro- cess. Syftet är att säkerställa en eektiv kompetensförsörjning till företagens styrelser. Näringsministern har givits ett särskilt ansvar för en enhetlig statlig ägarpolitik för samtliga av Reger- ingskansliet förvaltade företag. Styrelsenomineringsprocessen koordineras av enheten för statligt ägande inom Näringsdepar- tementet. En arbetsgrupp analyserar kompetensbehovet utifrån företagets verksamhet, situation och framtida utmaningar samt respektive styrelses sammansättning. Därefter fastställs eventu- ella rekryteringsbehov och rekryteringsarbetet inleds. Urvalet av ledamöter görs utifrån en bred rekryteringsbas i syfte att ta tillvara på kompetensen hos såväl kvinnor och män, som hos personer med olika bakgrund och erfarenheter. När processen avslutats ska gjorda nomineringar oentliggöras enligt Koden. Genom detta enhetliga och strukturerade arbetssätt tillförsäk- ras kvalitet i hela nomineringsarbetet.

En avvikelse i förhållande till Koden är att styrelseledamöters oberoende i förhållande till staten som större ägare inte redovi- sas. Koden är huvudsakligen riktad mot företag med ett spritt ägande. Skälet till Kodens krav på att företag ska ha minst två styrelseledamöter som är oberoende i förhållande till större aktieägare och att samtliga styrelseledamöters oberoende till större ägare ska redovisas är i all huvudsak för att skydda minori- tetsägare. I statligt helägda företag samt i delägda företag med få delägare saknas därför skäl att redovisa denna form av obero- ende. I relevanta börsnoterade företag redovisas dock styrelse- ledamöternas oberoende i förhållande till ägaren staten. I börs- noterade företag där staten har ett betydande ägarintresse deltar staten i respektive företags valberedning.

18 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

STYRELSENS SAMMANSÄTTNING

Utgångspunkten för varje nominering av en styrelseledamot ska vara kompetensbehovet i respektive företags styrelse. Det är därför viktigt att styrelsens sammansättning är sådan att styrel- sen alltid har sådan branschkunskap eller annan kompetens som är direkt relevant för företaget, även när företaget utvecklas och omvärlden förändras. För att komma ifråga för ett styrelseupp- drag fordras en hög kompetens inom relevant löpande aärs- verksamhet, aärsutveckling, branschkunskap, nansiella frå- gor eller inom andra relevanta områden. Därutöver krävs en stark integritet och förmåga att se till företagets bästa. Varje sty- relseledamot ska kunna göra självständiga bedömningar av före- tagets verksamhet.

Sammansättningen av varje styrelse ska också vara sådan att balans uppnås avseende bakgrund, kompetensområde, erfaren- het och kön. För att uppnå balans avseende könsfördelning är målsättningen att andelen av vardera kön ska vara minst 40 pro- cent. Av de stämmovalda styrelseledamöterna var per den 31 maj 2009 i genomsnitt andelen kvinnor 46 procent och andelen män 54 procent i de statligt ägda företagen. I de statligt helägda före- tagen var andelen kvinnor 48 procent och andelen män 52 pro- cent. I 38 (34 föregående år) av de statligt ägda företagen upp- nåddes målsättningen om balans avseende könsfördelning, det vill säga att andelen av vardera könet var minst 40 procent. I 13 företag uppnåddes inte målsättningen, i 11 av dessa företag var det övervikt av män, det vill säga mer än 60 procent män och mindre än 40 procent kvinnor. I 2 av dessa företag var det över- vikt av kvinnor. Se gur ”Könsfördelning i styrelserna”.

Regeringen har tjänstemän anställda i Regeringskansliet vilka är styrelseledamöter i vissa av de statligt ägda företagens styrel- ser. Denna styrelsemedverkan innebär bland annat att statens

KÖNSFÖRDELNING – LEDAMÖTER UTSEDDA AV BOLAGSSTÄMMAN

KÖNSFÖRDELNING I STYRELSERNA

Antal styrelser1)

2006

2007

2008

K = Kvinnor % M = Män %

40

35

30

25

20

15

10

5

0

0–19 K

20–39 K

40–60 K

61–80 K

81–100 K

100–81 M

80–61 M

60–40 M

39–20 M

19–0 M

1)Baserat på antal styrelseuppdrag tillsatta av bolagsstämman. Redovisningen ovan omfattar samtliga företag med statligt ägande exklusive Zenit Shipping, Stattum och det vilande bolaget Preaktio.

krav på insyn i verksamheten och möjlighet till aktiv förvalt- ning tillgodoses. Det nns sammanlagt 25 anställda tjänstemän i Regeringskansliet som är styrelseledamöter i statligt ägda före- tags styrelser och av dessa är 13 kvinnor och 12 män. Regeringen ser kontinuerligt över hur förvaltningen kan utvecklas och för- valtningsmodellen kan förbättras.

För att uppnå eektiva styrelser bör antalet ledamöter inte

vara för många. Antalet ledamöter bör normalt vara 6–8 perso- ner. Regeringens avsikt är att endast ha ordinarie ledamöter i styrelserna samt att det inte ska utses någon vice styrelseord- förande. Under 2008 bestod styrelserna i företag med statligt ägande i snitt av 6,8 (7,0) ledamöter. Styrelsernas storlek varierar från 4 till 10 ledamöter.

Medelåldern för ledamöterna är 53 (54) år för kvinnor och 58

(60)år för män. Kvinnor har arbetat i snitt i 3,1 (3,4) år i företa- gets styrelse och män i snitt i 3,6 (3,9) år.

2009-05-31

2009-05-31

2008-06-05

2007-05-27

2006-12-31

2005-12-31

Kvinnor (K), Män (M)

K, st

M, st

Totalt

K, %

M, %

K, %

M, %

K, %

M, %

K, %

M, %

K, %

M, %

Hel- och delägda företag

Ordförande

17

34

51

33

67

33

67

27

73

22

78

24

76

Vice ordförande

1

3

4

25

75

44

56

38

62

57

43

30

70

Övriga ordinarie ledamöter

141

149

290

49

51

48

52

47

53

49

51

45

55

Suppleanter

1

4

5

20

80

40

60

50

50

25

75

0

100

Summa ledamöter och suppleanter

161

189

350

46

54

46

54

44

56

44

56

41

59

utsedda av bolagsstämman

Helägda företag

Ordförande

13

24

37

35

65

33

67

27

73

23

77

24

76

Vice ordförande

0

1

1

0

100

50

50

50

50

60

40

33

67

Övriga ordinarie ledamöter

107

103

210

51

49

51

49

50

50

53

47

48

52

Suppleanter

1

2

3

33

67

33

67

0

0

0

100

0

100

Summa ledamöter och suppleanter

121

130

251

48

52

48

52

47

53

48

52

43

57

utsedda av bolagsstämman

Regeringen eftersträvar balans avseende könsfördelning i styrelserna i de statligt ägda företagen. Per den 31 maj 2009 var andelen kvinnor 46 procent och andelen män var 54. I de helstatliga företagen var andelen kvinnor 48 procent och andelen män 52 procent. Redovisningen ovan omfattar samtliga företag med statligt ägande exklusive avvecklings- bolagen Zenit Shipping, ExStattum och det vilande bolaget Preaktio.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

19

Skr. 2008/09:120 Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

ARVODESÖVERSIKT – BOLAGENS ERSÄTTNING TILL REVISORER 2008

Övriga

Andel totala

Revisions-

konsult-

Andel

revisions-

intäkter,

tjänster,

Totalt,

revision,

arvoden,

Företag

Tkr

Tkr

Tkr

%

%

Deloitte

23 146

25 085

48 231

48

11

Ernst Young

86 511

48 101

134 612

64

43

KPMG

12 499

14 664

27 163

46

6

Lindeberg

1 314

226

1 540

85

1

SET

1 256

0

1 256

100

1

Öhrlings PWC

73 839

46 492

120 331

61

37

Övriga

2 816

12 848

15 664

18

1

Summa exkl. Riksrevisionen

201 381

147 416

348 797

58

100

Riksrevisionen

4 278

0

4 278

100

UTVÄRDERING AV STYRELSERNA

Styrelsens arbete ska utvärderas årligen. Enligt Koden är det sty- relseordförandens uppgift att tillse att utvärderingen genomförs och att valberedningen informeras om utvärderingens resultat.

I de statligt helägda företagen ska Regeringskansliet i stället för valberedningen informeras om utvärderingens resultat. I Reger- ingskansliets arbete med styrelsenomineringsprocessen görs dessutom en löpande egen utvärdering av samtliga statligt ägda företags styrelser.

STYRELSENS ARVODEN

Styrelseledamöter uppbär ersättning för den arbetsinsats och det ansvar som styrelseuppdraget innebär. Styrelsens arvoden bestäms av årsstämman. Även arvoden till styrelseledamöter som arbetar i särskilt inrättade utskott inom styrelsen ska bestämmas genom beslut på årsstämman. För att arvodering ska utgå ska arbetet i utskottet vara av betydande omfattning. Arvoderingen kan även tidsbegränsas vid perioder av hög arbetsbelastning.

Inför beslut på årsstämman om styrelsens arvoden ska en

analys göras där arvodenas nivå jämförs med arvodena i andra jämförbara företag. Arvodena ska vara konkurrenskraftiga, men inte marknadsledande. Arvoden i de statligt ägda företagen presenteras på respektive företagssida (sid. 49 f.). Enligt aktiebo- lagslagen kan bolagsstämma besluta om eventuell ersättning till arbetstagarrepresentanter. Huvudprincipen i statligt ägda före- tag är att sådan ersättning inte utgår. Arbetstagarrepresentanter omfattas av lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställ- ning på arbetsplatsen, vilket bland annat innebär att den anställde har rätt till den ledighet som behövs för fullgörandet av sitt uppdrag och att denne har rätt till bibehållna anställ- ningsförmåner under ledigheten.

UTSKOTTSARBETE

Regeringen anser att det är varje styrelses ansvar att bedöma behovet av att inrätta särskilda utskott. Såväl aktiebolagslagen som Koden anger att ett revisionsutskott ska inrättas i note- rade företag. I de fall utskott inrättas ska Kodens principer vara vägledande för dess arbete.

VAL AV REVISORER

Revisorernas uppdrag att oberoende granska styrelsens och den verkställande direktörens förvaltning samt företagets årsredo- visning och bokföring är av central betydelse för staten som ägare. Ansvaret för val av revisorer ligger alltid hos ägaren och beslutas på årsstämman. Det gäller dock inte Riksrevisionens revisorer, vars uppdrag följer av lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet med mera. Vanligen hanteras det praktiska arbetet med upphandlingen av de revisorer som utses av bolags- stämman av företagets ekonomiavdelning, ett revisionsutskott eller annan lämplig funktion inom företaget. Regeringskansli- ets förvaltare och handläggare följer upphandlingsprocessen från upphandlingskriterier till urval och utvärdering. Det slut- liga beslutet fattas sedan av ägaren på årsstämman. Revisorer väljs enligt aktiebolagslagen på en mandatperiod om fyra år. För det fall det övervägs omval av revisorer utvärderas alltid revisorernas arbete. Löpande utvärderingar görs för att rätta till eventuella brister och för att förtydliga ägarens önskemål. Vid omval av revisor nns det enligt aktiebolagslagen möjlighet till en ny mandatperiod om tre år med samma huvudansvariga revisor. Ett revisionsbolag kan därmed kvarstå som revisor i mer än sju år men den huvudansvarige måste bytas ut senast när denne haft samma befattning i sju år i följd. Riksrevisionen kan för- ordna en eller era revisorer att delta i den årliga revisionen. Riksrevisionen har utsett revisorer i ett stort antal av de statligt ägda företagen.

VERKSTÄLLANDE DIREKTÖR

En av styrelsens viktigaste uppgifter är att tillsätta och entlediga verkställande direktören. Enligt Koden kan verkställande direk- tören ingå i styrelsen men får inte vara dess ordförande. Reger- ingen anser att det är viktigt att särskilja styrelsens och verkstäl- lande direktören:s roller och därför ska inte verkställande direktören vara ledamot i styrelsen.

STYRELSENS ANSVAR

Styrelsen ansvarar för att de företag där staten har ägarintressen sköts föredömligt inom de ramar lagstiftningen ger och i enlig- het med ägarens långsiktiga intressen. En ansvarsfull och pro- fessionell ägare bör bland annat ta ansvar för frågor om hållbar utveckling, som till exempel frågor som rör etik, miljö, mänsk- liga rättigheter, jämställdhet och mångfald. Det är alla företags ansvar, men de statligt ägda företagen ska vara föredömen och ligga i framkant i arbetet med dessa frågor.

Föredöme i miljömässigt och socialt ansvar

Företagens miljömässiga och sociala ansvar blir allt viktigare i ett affärsstrategiskt perspektiv för företags långsiktiga för- måga att konkurrera om kunder och skapa värde för sina ägare. Framtidens företag ser en integrering av dessa frågor som en självklar del i den långsiktiga affärsstrategin och tar

20 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

på detta sätt tillvara på nya affärsmöjligheter på marknader där anställda, affärspartners, kunder och leverantörer ställer allt högre krav.

Styrelsen ansvarar för att företaget har en genomtänkt och förankrad policy och strategi för att hantera miljöhänsyn och socialt ansvarstagande såsom etik, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, bekämpning av korruption, jämställdhet och mång- fald. Arbetet ska kommuniceras såväl externt som internt. De statligt ägda företagen förväntas bedriva ett aktivt arbete i dessa frågor i de egna företagen och i samarbete med aärspartners, kunder och leverantörer.

Hållbarhetsredovisning är ett verktyg för att driva arbetet med frågor som rör hållbar utveckling, miljömässigt och socialt ansvar framåt genom att systematiskt arbeta med tydlig rapportering och uppföljning. Till stöd för detta beslutade regeringen i novem- ber 2007 om riktlinjer för extern rapportering med utökade infor- mationskrav för hållbarhetsredovisning med bland annat krav på att de statligt ägda företagen ska presentera en hållbarhetsredo- visning enligt Global Reporting Initiative’s (GRI) internationella riktlinjer för hållbarhetsredovisning (se nedan).

En viktig del i arbetet med hållbarhetsfrågor är att företagen stödjer och följer de universella riktlinjer som nns kring miljö- hänsyn, arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, och bekämpning av korruption. Särskilt viktigt är detta för företag som har verksam- het eller upphandling i länder som brister i efterlevnad av grund- läggande internationella ramverk. De universella riktlinjerna är OECD:s riktlinjer för multinationella företag och de tio princi- perna i FN:s Global Compact (www.unglobalcompact.org). Dessa bägge verktyg bygger på internationella konventioner och avtal

och har formulerats för företag av företag i samarbete med stater och det civila samhället. Genom sin globala inriktning ger de ett utmärkt stöd för såväl privat ägda företag som statligt ägda företag.

Föredöme i jämställdhetsarbetet

De statligt ägda företagens styrelser och ledningar ska vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet. Regeringen ser det som en fort- löpande och angelägen uppgift att ta till vara den kompetens och erfarenhet som både kvinnor och män har, inte minst genom tillsättningar på chefsnivå. Regeringen anser att det är av stor vikt att öka andelen kvinnor i företagsledande ställning. Medan det är ledningens ansvar att tillsätta ledande befatt- ningshavare kan styrelsen aktivt påverka och driva frågor som rör företagens arbete och policy i jämställdhetsfrågor. Precis som staten som ägare ska vara ett föredöme genom en hög andel kvinnor i styrelserna, är det angeläget att de statligt ägda företa- gen driver utvecklingen mot att även öka andelen kvinnor i före- tagsledande befattningar.

Föredöme i arbetet för mångfald och mot diskriminering Regeringen anser att arbetet med mångfald är viktigt och förut- sätter att företagen med statligt ägande beaktar detta i sin verk- samhet och personalpolitik. En ökande internationalisering ställer krav på hög och bred kompetens hos de anställda. Mång- faldsarbetets övergripande mål är att alla nuvarande och fram- tida medarbetares kompetens och erfarenheter ska tillvaratas i verksamheten och att diskriminering som har samband med kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörig- het, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning,

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

21

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

funktionshinder eller ålder inte förekommer i förhållande till vare sig anställda, aärspartners, kunder och leverantörer eller andra som företagen kommer i kontakt med. Handlingsplaner bör upprättas som verktyg för att bredda rekryteringsbasen så att den kompetens som nns på bästa sätt tas tillvara och för att säkerställa att det inte förekommer diskriminering.

Riktlinjer för extern rapportering

Ledord för förvaltningen av de statligt ägda företagen är öppen- het, aktivt ägande samt ordning och reda. De statligt ägda före- tagen ägs ytterst gemensamt av det svenska folket, vilket ställer krav på en öppen och professionell informationsgivning. Styrel- serna i de statligt ägda företagen ansvarar för att företagen, utö- ver gällande redovisningslagstiftning och god redovisningssed, i tillämpliga delar presenterar årsredovisning, kvartalsrapporter samt bokslutskommuniké enligt de regler som gäller för börs- noterade företag. Det innebär också att företagen ska redovisa en bolagsstyrningsrapport och en rapport om intern kontroll enligt Koden och aktiebolagslagen. Rapporteringen ska dels ge en god beskrivning av de statligt ägda företagens verksamhet, dels utgöra underlag för kontinuerlig uppföljning och utvärde- ring av företagens verksamhet och uppsatta mål.

Regeringen beslutade den 29 november 2007 om reviderade riktlinjer för extern rapportering för företag med statligt ägande. Dessa ersatte de tidigare riktlinjerna som beslutades 2002. Riktlinjerna kompletterades då med utökade och tydligare informationskrav avseende hållbarhetsinformation. Regeringen förstärkte därmed sina högt ställda ambitioner på området genom att ställa tydligare krav på rapportering och redovisning av arbetet med hållbarhetsfrågorna i de nya riktlinjerna.

Enligt riktlinjerna ansvarar styrelsen för att företagen från och med räkenskapsåret 2008 presenterar en hållbarhetsredovis- ning enligt Global Reporting Initiative’s riktlinjer (GRI). Håll- barhetsredovisningen utgör tillsammans med övrig nansiell rapportering ett samlat underlag för utvärdering och uppfölj- ning. GRI:s riktlinjer är internationella normgivande riktlinjer

för hållbarhetsredovisning. Hållbarhetsredovisningen ska publi- ceras i samband med publiceringen av årsredovisningen, som årligen ska lämnas senast den 31 mars.

Riktlinjerna bygger på principen ”följa eller förklara”, vilket innebär att ett företag kan göra avvikelser från riktlinjerna om en tydlig förklaring med motivering till avvikelsen anges. Styrelsen ska i årsredovisningen beskriva och ange hur riktlin- jerna har tillämpats under det senaste räkenskapsåret samt kom- mentera eventuella avvikelser. Hållbarhetsredovisningen ska vara kvalitetssäkrad genom oberoende granskning och bestyrkande.

Riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare Regeringen beslutade den 20 april 2009 om nya riktlinjer för anställningsvillkor för ledande befattningshavare i företag med statligt ägande. Riktlinjerna ersatte tidigare riktlinjer för ersätt- ningar beslutade den 3 juli 2008. Rimliga ersättningar är viktigt för förtroendet för näringslivet i stort. För de statligt ägda företagen är rimliga och väl avvägda ersättningar till de ledande befattnings- havarna en central del i ägarstyrningen. Det är viktigt att styrel- serna behandlar frågor om ersättning till de ledande befattnings- havarna på ett medvetet, ansvarsfullt och transparent sätt och att styrelserna försäkrar sig om att den totala ersättningen är rimlig.

Styrelserna i de statligt ägda företagen ska på samma sätt som i de noterade företagen, föreslå bolagsstämman riktlinjer för ersättning till ledande befattningshavare för beslut. Den totala ersättningen till ledande befattningshavare ska vara rimlig och väl avvägd. Den ska även vara konkurrenskraftig, takbestämd och ändamålsenlig samt bidra till en god etik och företagskultur. Ersättningen ska inte vara löneledande i förhållande till jämför- bara företag utan präglas av måttfullhet. Det är hela styrelsens ansvar att fastställa ersättning till den verkställande direktören. Styrelsen ska även säkerställa att såväl den verkställande direk- törens som övriga ledande befattningshavares ersättningar ryms inom de riktlinjer som beslutats av bolagsstämman. Styrelsen ska säkerställa att den verkställande direktören tillser att företa- gets ersättningar till övriga anställda bygger på ersättnings-

22 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REGERINGENS ÄGARFÖRVALTNING

ANTAL FÖRETAG SOM HAR ETIKPOLICY, MILJÖPOLICY OCH JÄMSTÄLLDHETSPOLICY1)

Andel ja av

Andel ja av

Andel ja av

antal företag

antal företag

antal företag

Ja

Nej

2008, %

2007, %

2006, %

Etikpolicy

38

5

88

82

82

– varav antagen av styrelsen

33

15

69

69

69

Miljöpolicy

41

17

77

84

82

– varav antagen av styrelsen

31

17

66

60

57

Ställer miljökrav på leverantörer

34

20

63

64

65

Miljöutbildar de anställda

29

17

63

56

51

Har ett miljöledningssystem

26

20

57

49

43

Jämställdhetspolicy

39

7

85

86

86

Hållbarhetsredovisning

43

4

93

24

22

En genomgång av de statligt ägda företagen visar att 38 (40) företag har en etikpolicy. 69 (69) procent av företagens etikpolicies har antagits av styrelsen. 41 (42) företag har en miljöpolicy. 66 (57) procent av företagens miljöpolicies har varit föremål för styrelsens beslut. Andelen företag som har en jämställdhetspolicy uppgår till 85 (86) procent.

1)Utvärderingen omfattar företag där statens ägarandel är större än 20 procent, exklusive avvecklingsföretag och vilande företag. Nybildade företag under 2008/09 ingår ej i sammanställningen.

KÖNSFÖRDELNING VD OCH LEDNINGSGRUPP1)

2008 -12-31

2008-12-31

2007-12-31

2006-12-31

Kvinnor (K), Män (M)

K, st

M, st

Totalt

K, %

M, %

K, %

M, %

K, %

M, %

VD

6

38

44

13

87

15

85

10

90

Ledningsgrupp2)

101

220

321

31

69

33

67

28

72

I tolv av företagen finns ingen ledningsgrupp utöver VD.

1)Utvärderingen omfattar företag där statens ägarandel är större än 20 procent, exklusive avvecklingsföretag.

2)Exklusive VD.

SJUKFRÅNVARO1)

Kvinnor, antal

Kvinnor, antal

Män, antal

Män, antal

Totalt, antal

Totalt, antal

Sjukfrånvaro, %

företag 2008

företag 2007

företag 2008

företag 2007

företag 2008

företag 2007

0,0–2,9

9

6

22

22

22

19

3,0–4,9

18

14

8

11

10

14

5,0–6,9

5

12

4

4

5

8

7,0–8,9

1

2

0

0

1

0

>9,0

2

3

1

1

1

1

Summa

35

37

35

38

39

42

1) Utvärderingen omfattar företag där statens ägarandel är större än 20 procent och som har fler än 10 anställda.

principerna i regeringens riktlinjer. Styrelsen ska redovisa de särskilda skäl som nns för att i ett enskilt fall avvika från regeringens riktlinjer.

Rörlig lön ska inte ges till ledande befattningshavare. Med beaktande av övriga principer i regeringens riktlinjer är det möj- ligt att ge rörlig lön till övriga anställda. Pensionsförmåner ska vara avgiftsbestämda, såvida de inte följer tillämplig kollektiv pensionsplan, och avgiften bör inte överstiga 30 procent av den fasta lönen. I de fall företaget avtalar om en förmånsbestämd pensionsförmån, ska den således följa tillämplig kollektiv pen- sionsplan. Eventuella utökningar av den kollektiva pensionspla- nen på lönedelar överstigande de inkomstnivåer som täcks av planen ska vara avgiftsbestämda. Företagets kostnad för pension ska bäras under den anställdes aktiva tid.

De statligt ägda företagen ska redovisa ersättningar till de ledande befattningshavarna på motsvarande sätt som noterade företag. Det innebär att de statligt ägda företagen ska iaktta de särskilda regler om redovisning av ersättningar till de ledande befattningshavarna som gäller för noterade företag och publika aktiebolag. Reglerna för detta åternns huvudsakligen i aktiebolagslagen (2005:551) och i årsredo- visningslagen (1995:1554). Dessutom ska ersättningen för varje enskild ledande befattningshavare särredovisas med avseende på fast lön, förmåner och avgångsvederlag. Styrelsen ska vid årsstäm- man redovisa om tidigare beslutade riktlinjer har följts eller inte och skälen för eventuell avvikelse. Vidare ska bolagets revisor inför varje årsstämma lämna ett skriftligt och undertecknat ytt- rande till styrelsen avseende om revisorn anser att de riktlinjer som gällt sedan föregående årsstämma har följts eller inte.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

23

Skr. 2008/09:120

Bilaga

STATEN ANSVARSFULL OCH AKTIV SOM ÄGARE

Staten ansvarsfull och aktiv som ägare

Staten är en av Sveriges största företagsägare. Direkt- ägandet av företag värderades till cirka 500 miljarder kr. Det gör staten till en av Sveriges största företagsägare.

GENOMGÅNG AV DET STATLIGA ÄGANDET

Staten är en av Sveriges största företagsägare; det är dock inte självklart att staten ska fortsätta att äga alla dessa företag. En del i att vara en ansvarsfull och aktiv ägare är att gå igenom det stat- liga ägandet och pröva skälen till fortsatt statligt ägande. En annan del är att är gå igenom företagens inriktningar och sam- hällsuppdrag, men också att se över annan statlig aärsverksam- het som bedrivs i myndighetsform, vilket kan innebära att nya statligt ägda företag uppstår genom bolagiseringar. Det är också viktigt att så länge staten äger företagen de ges möjlighet att utvecklas och växa för att fortsätta att skapa värde för ägaren. Resultatet av genomgångarna av det statliga ägandet kan leda till att regeringen kommer att lägga fram förslag till riksdagen om avyttring av er statligt ägda företag, hela eller delar därav. Genomgångarna kan också leda till förändringar eller förtydli- ganden av vissa statligt ägda företags uppdrag. Redovisningen till riksdagen kommer att ske per företag och i takt med att den individuella genomgången av ett företag är klar.

MINSKAT STATLIGT ÄGANDE

Regeringen har tidigare i propositionen ”Försäljning av vissa statligt ägda företag” (prop. 2006/07:57) uttryckt sin avsikt om att minska ägandet av Civitas Holding som äger Vasakronan, Nordea Bank, OMX, SBAB, TeliaSonera och Vin Sprit. Dessa företag verkar på marknader som är helt kommersiella och där- med präglas av fritt tillträde och fri konkurrens. Vad gäller Imego nns ett bemyndigande sedan tidigare att få avyttra hela eller delar av statens aktieinnehav (prop. 2004/05:UtU15, rskr 2004/05:289). Under 2008 utnyttjade regeringen sina bemyndi- gande till att avyttra delar eller hela aktieinnehavet i OMX, Civitas Holding, som äger Vasakronan, Vin Sprit och Imego , när hela statens aktieinnehav i respektive företag avyttrades. Avseende resterande företag fortsätter regeringens genomgång.

ÄGANDE MED VARIERANDE MOTIV I ETT HISTORISKT PERSPEKTIV

Skälen för statens ägande av företag har i ett historiskt perspek- tiv varierat över tid och mellan företag. Under tidigt 1900-tal inriktades verksamheterna på sådant som kan betraktas som ”naturliga monopol”. Dessa företag var ofta knutna till infra- struktur med krav på stora kapitalinsatser till hög risk med låg avkastning. Uppbyggnaden av telefon- och järnvägsnäten samt utbyggnaden av vattenkraften och tillhörande kraftnät är exem- pel på detta. I början av 1900-talet fanns en uppfattning om att

staten skulle ha inytande över landets dåvarande basnäringar såsom gruvor, skog och stål. Under 1970-talet ökade statens ägande som ett led i omstruktureringen av svensk industri och ambitionen att rädda krisdrabbade företag och branscher, men också för att försöka värna om sysselsättningen i vissa regioner.

ÄGARSPRIDNING UNDER 1990-TALET

Under 1990-talet minskade statens ägande då ett antal företag såldes. Motiven var främst att öka ägarspridningen. Samtidigt tillkom ett antal företag genom att era statliga aärsverk bola- giserades. Postverket blev Posten, Statens Vattenfallsverk blev Vattenfall och av Televerket skapades Telia. I samband med börsintroduktionen av Telia år 2000 minskade staten sitt ägande i företaget. År 2001 bolagiserades aärsverket Statens Järnvägar och företagen SJ AB och Green Cargo AB samt AB Swedcarrier (numera Jernhusen AB) bildades.

INTERNATIONELLA ERFARENHETER

Sedan början av 1990-talet har också i era andra europeiska länder genomförts omfattande försäljningar av statligt ägda företag. Drivkraften bakom dessa försäljningar har bland annat varit Europeiska unionens lagstiftningsarbete för att omreglera vissa marknader, framförallt inom telekom och energi. Tyskland,

24 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

STATEN SOM ANSVARSFULL OCH AKTIV SOM ÄGARE

Storbritannien och Frankrike har varit de mest aktiva länderna. Försäljningarna har främst omfattat företag med verksamhet inom infrastruktur, tillverkande industri och fastigheter. Exem- pel på försäljning av statligt ägda företag är Deutsche Post, Enel och Gaz de France samt ygplatserna i Rom, Frankfurt, Buda- pest och Köpenhamn.

POSTEN OCH POST DANMARK BILDAR POSTEN NORDEN

Planerna om samgående mellan Posten och Post Danmark annon- serades den 1 april 2008. Överenskommelsen innebär att de båda bolagen går samman i en ny koncern, Posten Norden, som ägs gemensamt av svenska staten och danska staten. Motivet bakom samgåendet är att med förstärkt konkurrenskraft i en gemensam koncern bättre kunna möta den allt hårdare konkurrensen. I och med riksdagens beslut den 19 juni 2008 om propositionen Samgå- ende mellan Posten och Post Danmark (Prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253) godkändes samgåendet och regeringen bemyndigades att minska statens ägarandel i Posten. Samgåendet slutfördes den 24 juni 2009.

STATENS INNEHAV I OMX SÅLT

Regeringen beslutade den 31 januari 2008 att acceptera Borse Dubais offentliga uppköpserbjudande till samtliga aktieägare i OMX om att förvärva aktier i OMX till 265 kronor per aktie kon- tant. Accepten av erbjudandet överlämnades till budgivaren Borse Dubai den 12 februari 2008 och innebar att staten som likvid för sina 7 993 466 aktier i OMX den 22 februari 2008 erhöll 2 118 Mkr.

FÖRSÄLJNINGEN AV VIN SPRIT

Regeringen beslutade den 30 mars 2008 att sälja Vin Sprit för cirka 55 miljarder kr. Köparen var franska Pernod Ricard som är ett av världens ledande alkoholdryckesföretag. Pernod Ricard lämnade det högsta budet av fyra budgivare. Absolut Vodka kom- mer att utgöra det enskilt största varumärket i Pernod Ricard- gruppen. Köparen avser att bibehålla Vin Sprit som ett svenskt bolag baserat i Sverige med fortsatt ansvar för produktion och marknadsföring. Transaktionen slutfördes i juli 2008.

FÖRSÄLJNINGEN AV VASAKRONAN

Regeringen beslutade den 3 juli 2008 att sälja Vasakronan till AP Fastigheter. Transaktionens totala värde uppgick till cirka 41 miljarder kronor. Fastighetsverket och det statligt ägda Special- fastigheter förvärvade inför affären några fastigheter från Vasakro- nan av nationellt intresse som kommer att vara kvar i statlig ägo. Affären slutfördes den 1 september 2008. Köparen övertog

nettoskulden och andra åtaganden vilka värderades till 16,5 miljarder kronor.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

25

Skr. 2008/09:120

Bilaga

STATEN SOM ANSVARSFULL OCH AKTIV SOM ÄGARE

SVEVIA – NYTT STATLIGT ÄGT FÖRETAG

I januari 2009 bildades det nya företaget Svevia av den verksam- het som tidigare bedrivits inom aärsenheten Vägverket Pro- duktion. Svevia är verksamma inom nybyggnation samt drift, service och underhåll av vägar och annan infrastruktur. Svevias uppdrag omfattar allt ifrån vägar, gator, broar till järnvägar, hamnar och fjärrvärme. De hyr även ut och underhåller maski- ner, fordon, byggbodar och utrustning, främst till Svevia, men även till kunder inom hela entreprenadbranschen. Kunder nns såväl inom den privata som den oentliga sektorn.

Svevia har 2 400 anställda. Omsättningen, baserat på den tidigare verksamheten inom Vägverket, uppgår till cirka 7 miljarder kr. Målsättningen för Svevia är att vara ett lönsamt och fram- gångsrikt anläggnings- och driftföretag som bygger på håll- bar utveckling och i alla avseenden agerar affärsmässigt och kommersiellt.

OMREGLERING AV FORDONSBESIKTNING

Bilprovningen har sedan 1964 haft ensamrätt att göra kontroll- och registreringsbesiktning av motorfordon i Sverige. Enligt ett förslag från Näringsdepartementet ska fordonsbesiktningsmarknaden i Sverige omregleras och konkurrensutsättas från den 1 juli 2010 (Översyn av fordons- och besiktningsverksamheten i Sverige, Fordons- besiktning Ds 2009:3). Förslaget har gått på remiss och proposition är planerad till hösten 2009. Den 9 juli 2009 beslutade regeringen om en lagrådsremiss. Enligt en analys som är gjord på uppdrag av Näringsdepartementet fungerar den svenska fordonsbesiktningsverk- samheten väl i jämförelse med andra europeiska länder. Prisnivån till konsumenterna är relativt låg, pålitligheten god, underkännandegra- den är i nivå med Danmark och Finland och produktiviteten hög jäm- fört med andra länder. Däremot är tillgängligheten jämförelsevis låg vad avser stationstäthet, öppettider och möjlighet till drop-in.

26 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

STATEN ANSVARSFULL OCH AKTIV SOM ÄGARE

VECTURA – NYTT STATLIGT ÄGT FÖRETAG

Företaget Vectura, som bildades i januari 2009, är en samman- slagning av verksamheter som tidigare ingått som aärsdrivande enheter inom Vägverket och Banverket. Vectura är ett konsult- företag som huvudsakligen är verksamma inom transportinfra- struktur. Vecturas kärnverksamhet utgår från tjänsteområdena transport och trak, markinfrastruktur, spårburna traksystem samt projekt och byggledning. Exempel på pågående kundpro- jekt kan nämnas Citybanan i Stockholm, ombyggnad av Malmö C i samband med citytunneln, Göteborg C, trängselskatten i Stockholm, Norrköpings ringled till vindkraftsplanering samt vetenskaplig studie om ABS-bromsar på motorcyklar och deras eekt att minska olyckorna. Företaget nns representerade över hela Sverige, och har även verksamhet i Danmark och Norge. Vectura har cirka 1 000 anställda.

REGERINGENS SKÄL FÖR BOLAGISERINGARNA

Bolagiseringen av aärsenheten Vägverket Produktion (och bil- dandet av Svevia) bedöms öka förutsättningarna för konkur- rensneutralitet och grunden för misstankar om korssubventio- ner på marknaden för byggande, underhåll och drift av vägar elimineras. Förutsättningarna för att villkoren blir lika för alla marknadsaktörer ökar när konkurrensutsatt och kommersiell verksamhet inte bedrivs inom samma organisation som anslags- nansierad myndighetsverksamhet. En fungerande konkurrens kommer att leda till eektivitetsvinster för samhället.

Vad gäller bolagisering av de verksamheter som tidigare ingått som aärsdrivande enheter inom Vägverket och Banverket (och bildande av Vectura) bedöms de öka förutsättningarna för kon- kurrensneutralitet och eliminera grunden för misstankar om korssubventioner på marknaden för tekniska konsulttjänster inom väg- och järnvägsområdet. En bolagisering kommer även att öka produktiviteten på marknaden. Ett sammanslaget kon- sultbolag har möjlighet att utveckla en god position vad avser komplexa traksystem, trakslagsövergripande frågor och kom- pletta kunderbjudanden samt har möjligheten att utvecklas till en internationell aktör.

OMREGLERING AV APOTEKSMARKNADEN

Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att öppna upp apoteks- marknaden för konkurrens. Syftet med omregleringen av apoteks- marknaden är bland annat att åstadkomma ökad tillgänglighet, bättre service och ett utvecklat tjänsteutbud för konsumenterna och låga läkemedelskostnader till nytta för konsumenten och det offentliga samt att bibehålla en säker och ändamålsenlig läke- medelsanvändning. Omregleringen består av flera delar:

• Försörjning av läkemedel till sjukhus

Från och med den 1 september 2008 är Apotekets verksamhet på vård- och omsorgsmarknaden konkurrensutsatt och andra aktörer kan erbjuda läkemedelsförsörjning och läkemedelsre- laterade tjänster. Hälso- och sjukvården kan precis som tidi- gare välja att bedriva verksamheten i egen regi.

• Ökad konkurrens på apoteksmarknaden

Den 1 juli 2009 började nya regler för apoteksmarknaden att gälla. Reglerna möjliggör för andra aktörer än Apoteket att driva apoteksverksamhet. Undantag gäller dock för i första hand läkemedelstillverkare och förskrivare.

För att driva ett apotek krävs tillstånd av Läkemedelsverket och att en farmaceut finns på plats på apoteket. Ungefär två tredjedelar av dagens apotek ska säljas till andra aktörer. Denna försäljningsprocess påbörjades under maj månad och beräknas avslutas under senhösten.

• Försäljning av receptfria läkemedel

För att förbättra tillgängligheten för konsumenterna vill reger- ingen göra det möjligt att köpa vissa receptfria läkemedel i detaljhandeln. I juni 2009 antog riksdagen en proposition om handel med vissa receptfria läkemedel (prop. 2008/09:190) som reglerar denna handel. Inga krav ställs på att den som säljer produkten har tillgång till farmaceut. Butiker som vill sälja läke- medel måste dock anmäla det till Läkemedelsverket. Preparaten får inte säljas till personer under 18 år. Reglerna träder i kraft den 1 november 2009. Ett första steg i denna riktning togs redan den 1 mars 2008, då det blev möjligt att sälja nikotinläke- medel i detaljhandeln.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

27

Skr. 2008/09:120

Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

»Arbete med hållbarhetsfrågor är viktigare än någonsin. Rapport- ering driver arbetet framåt. Det som måste rapporteras är också det som blir gjort ! «

Näringsminister Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

Statligt ägda företag ska vara föredömen

De statligt ägda företagen ska vara föredömen vad gäller miljöansvar och socialt ansvar. De riktlinjer med krav på rapportering som införts har bidragit till att förbättra företagens hållbarhetsarbete och ökat transparensen av arbetet.

Företagens miljöansvar och sociala ansvar, de så kallade hållbar- hetsfrågorna blir allt viktigare i ett aärsstrategiskt perspektiv för företags långsiktiga förmåga att konkurrera om sina kunder och skapa långsiktigt värde för sina ägare. Framtidens företag ser en integrering av dessa frågor som en självklar del av sin lång- siktiga aärsstrategi för att ta tillvara på nya aärsmöjligheter på marknader där aärspartners, kunder, leverantörer och anställda ställer allt högre krav. De statligt ägda företagen ska vara föredömen för andra företag och leda denna utveckling.

ÄGARSTYRNING OCH RAPPORTERING

Regeringen beslutade i november 2007 om nya riktlinjer för extern rapportering för de statligt ägda företagen med utökade informationskrav för hållbarhetsredovisning. Enligt dem ska de statligt ägda företagen från och med 2008 inför årsstämman samtidigt med årsredovisningen publicera en oberoende bestyrkt och kvalitetssäkrad hållbarhetsredovisning enligt Glo- bal Reporting Initiative’s riktlinjer (GRI). En ökad och förbätt- rad redovisning driver utvecklingen och arbetet med hållbar- hetsfrågorna framåt. Genom att använda GRI, den etablerade internationella standarden för hållbarhetsredovisning, som utgångspunkt ges möjlighet till jämförelser mellan företag inom branscher och sektorer både nationellt och internationellt. Före- tagens hållbarhetsarbete kan därmed bedömas både av ägare och andra intressenter. För staten som ägare har hållbarhetsfrågorna och uppföljning av hållbarhetsarbetet en självklar plats som en del av en god bolagsstyrning. De statligt ägda företagen ska vara föredömen och för staten som ägare är det viktigt att kunna följa upp detta.

FÖREDÖMEN PÅ HÅLLBARHETSREDOVISNING

Regeringens riktlinjer bygger på principen ”följa eller förklara”, som innebär att ett företag kan göra avvikelser från riktlinjerna om en tydlig förklaring anges. 2008 publicerade drygt 89 procent av de statligt ägda företagen en hållbarhetsredovisning enligt GRI, vilket är en förbättring jämfört med 14 procent 2007, och för 83 procent var det första gången företaget redovisade enligt GRI. Detta kan jämföras med börsens 100 största företag där cirka 25 procent av företagen hållbarhetsredovisar enligt GRI, vilket i och

John Ruggie, FN:s särskilda representant för mänskliga rättigheter i näringslivet:

“Företagen vet att de måste följa gällande lagar för att behålla sin juridiska “license to operate” - sitt mandat att verka. Men över tiden har företagen insett att enbart efterlev- nad av lagar och regler inte ensamt garanterar dem en social ”license to operate” - något som

kan vara minst lika viktigt för deras framgång. Hållbarhetsrappor- tering är därmed ett oumbärligt verktyg när företagen ska visa sitt CSR-arbete och rapporteringen bidrar till deras sociala mandat.

Därför vill jag gratulera den svenska regeringen till beslutet att de statligt ägda bolagen ska rapportera enligt riktlinjerna från Global Reporting Initiative. Andra företag – och andra länder – kan dra lärdom av denna konstruktiva erfarenhet.”

John G. Ruggie

Kirkpatrick professor i utrikespolitik, Kennedy School of Govern- ment. Affilierad professor i internationell juridik, Harvard Law School. FN:s särskilda representant för mänskliga rättigheter i näringslivet.

28 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

för sig är en förbättring från 15 procent 2007. De statligt ägda före- tag som avvikit från riktlinjerna har i huvudsak angivit en förkla- ring till detta.

STYRELSENS ANSVAR ENLIGT ÄGARPOLICY

Hållbarhetsfrågorna är en bolagsstyrningsfråga och de nya rikt- linjerna är en del av ägarpolicyn som sedan tidigare fastslagit att de statligt ägda företagen ska ta ett såväl miljöansvar som socialt ansvar och vara föredömen inom jämställdhets- och mångfalds- arbetet. Styrelsens ansvar för dessa frågor förtydligades i ägar- policyn 2005. Staten som ägare kan utvärdera och följa upp före- tagens arbete och styrelsernas ansvar genom att granska och följa upp hållbarhetsrapporteringen. Företagen har själva bäst kunskap om vilka frågor som är mest relevanta och väsentliga bland annat utifrån de branscher företagen är verksamma i. Principen ”följa eller förklara” gör det möjligt för företagen att stegvis öka sin beredskap inom hållbarhetsarbetet genom att tydligt motivera avvikelser från riktlinjerna och utveckla arbe- tet därifrån med tydligt fokus på förbättring.

Arbetet med hållbarhetsfrågor ska vara ett ständigt pågående arbete, utefter företagens enskilda förutsättningar och gällande utmaningar. Det är förbättringen som är det viktiga och kraven på rapportering är verktyg för att driva utvecklingen framåt.

Genom ett kontinuerligt förbättringsarbete stärks förutsätt- ningarna för ett långsiktigt värdeskapande i företagen. Att så sker är styrelsernas ansvar som en del av en god bolagsstyrning.

ANALYS OCH DIALOG MED INTRESSENTER

Även om kunskap om viktiga hållbarhetsfrågor nns internt i företagen är dialogen med företagens intressenter viktig, såsom anställda, kunder, leverantörer, intresseorganisationer och lokal- samhälle. Genom att företagen i en intressent- och materialitets- analys identierar sina viktigaste intressenter och förtroende-

EXEMPEL PÅ INTRESSENTANALYS

Politiker

Lokalsamhälle

Myndigheter

Ägare

Investerare

FÖRETAGET

Leverantörer

Kunder

Medarbetare

Media

En viktig del av hållbarhetsarbetet är att ha en aktiv dialog med före- tagets intressenter. En intressentanalys identifierar intressenterna och vilka förväntningar de har på företagen samt ger information om viktiga förtroendefrågor och stöd i att skapa en agenda för förändring.

frågor skapas en agenda för förändring. Resultaten från intressentdialogerna kan redovisas i hållbarhetsredovisningen som ett sätt att ytterligare öka transparensen.

Intressentdialogerna bidrar till att fånga upp förväntningar och kritiska synpunkter men även möjligheter som kan uppstå genom hållbarhetsarbetet. Enligt GRI:s riktlinjer bidrar intres- senterna till att sätta hållbarhetsarbetet i ett relevant samman- hang och fånga upp de förväntningar som nns i omvärlden. Staten är en viktig intressent i egenskap av ägare, och i ägarpoli- cyn (sid.14–19) framförs regeringens syn och förväntningar på de

Mervyn King, ordförande GRI: ”God framsynhet i Sverige”

”Enligt god bolagsstyrning ska styrelsen godkänna kortsiktiga och långsiktiga strategiska planer för ett företags verksamhet. I en värld där alltfler män- niskor lever i stadsmiljöer än på landsbygden och där naturresurser förbrukas snabbare än de åter-

bildas, måste företag ta hänsyn till hållbarhetsfrågorna i sina strate- giska utvecklingsplaner. Konsekvenserna är att bolagsstyrning, stra- tegi och hållbarhet har blivit sammanflätade.

De företag som kommer att vara framgångsrika på tjugohundrata- let är de som tar med faktorer som finansiella, miljömässiga, sociala och humankapital i sin strategiska planering. Att verkligen förstå vik- ten av dessa faktorer kommer att resultera i att företaget stärker sin

konkurrenskraft och vänder hållbarhetsrisker till affärsmöjligheter. Utifrån dessa omständigheter har den svenska regeringen, repre-

senterad av Näringsminister Maud[REDACTED_EFTERNAMN], visat god framsynthet och begärt att de statligt ägda företagen ska ta fram hållbarhetsredo- visningar enligt riktlinjerna från Global Reporting Initiative, G3.

Sociala, ekologiska och ekonomiska frågor har blivit oupplösligt sammanflätade.”

Mervyn E King SC

Ordförande, Global Reporting Initiative

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

29

Skr. 2008/09:120 Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

statligt ägda företagen kring bland annat hållbarhetsfrågor. Genom att föra dialog också med de andra intressenterna kan utvecklingen av hållbarhetsarbetet förstärkas ytterligare, liksom förtroendet från omgivningen generellt.

RISK OCH MÖJLIGHET

Genom att vara lyhörd för förväntningarna på företagets miljö- mässiga och sociala agerande kan ett företag identiera och han- tera frågor som kan komma att bli kritiska längre fram. Det kan förebygga incidenter som leder till negativ uppmärksamhet som kan skada företagets förtroende från omgivningen och miss- gynna företagets aärsmässiga utveckling, som vid konsument- bojkotter eller oentliga missförtroendeförklaringar.

Ett företag som har ett medvetet hållbarhetsarbete kan i stället få en kvalitetsstämpel som ger ökad konkurrenskraft och positivt påverkar varumärket när både kunder och medarbetare aktivt väl- jer att belöna det arbetet. En eektiv hushållning med naturresur- ser, såsom energibesparingar och minskad materialförbrukning, kan ge direkta ekonomiska fördelar, vilket attraherar investerare. Långsiktigt kan en ökad medvetenhet om hållbarhetsfrågorna hjälpa företag att identiera hållbara aärsmöjligheter och nya behov och på så sätt bidra till en hållbar utveckling.

TRANSPARENS GENOM RAPPORTERING

Genom en öppen kommunikationsprocess parallellt med håll- barhetsarbetet skapas förtroende för företagets arbete. Transpa- rens ger intressenterna insyn i det pågående arbetet, och gör det möjligt att följa stegvisa förbättringar och bättre förstå vilka utmaningar företagen möter.

Riktlinjerna för extern rapportering enligt GRI ökar jämför- barheten mellan företagens hållbarhetsarbete, både nationellt och internationellt, men även inom och mellan branscher. De statligt ägda företagens hållbarhetsredovisningar ska vara kvali-

tetssäkrade genom oberoende granskning och ska publiceras inför årsstämman samtidigt som årsredovisningen, eftersom det tillsammans med den nansiella rapporteringen utgör grunden för utvärdering av företagen.

INTERNATIONELL UTBLICK

Den svenska regeringens riktlinjer för statligt ägda företag var bland de första nationella riktlinjerna för hållbarhetsrapportering för företag. Initiativet harmoniserar väl med den internationella utvecklingen där hållbarhetsfrågorna ges allt större vikt, och där rapporteringsfrågorna har blivit alltmer centrala. Många överstat- liga organisationer har antagit eller uppdaterat riktlinjer för företag vad gäller socialt ansvar, miljöansvar och bolagsstyrningsansvar. Dessa initiativ skapar en länk mellan internationella konventioner och företagens ansvar genom att översätta allmänna principer till mer konkreta riktlinjer för företagens agerande.

VIKTIGA NORMSÄNDARE

Riktlinjerna för de statligt ägda företagens hållbarhetsrapport- ering harmoniserar med många av de internationella normerna, och blir sålunda en del av en internationell strävan om en mer hållbar utveckling.

Några viktiga internationella normsändare är:

•OECD:s riktlinjer för multinationella företag var ett tidigt initi- ativ för att vägleda företag som agerar i en internationell miljö att efterleva de internationella ramverken för hållbarhet och ansvarsfullt företagande i alla delar av sin verksamhet. Rikt- linjerna inkluderar bland annat mänskliga rättigheter, miljö, konkurrens, korruption, skatt och produktansvar.

•Global Compact är ett globalt FN-initiativ som bygger på tio principer inom mänskliga rättigheter, arbetsrätt, miljö och korruption som formulerats utifrån FN:s kärnkonventioner. Företag som ansluter sig till Global Compact arbetar för att

Hållbarhetsredovisningen ett verktyg för styrelsen

LKAB har för första gången tagit fram en hållbar- hetsredovisning. Det är en externt bestyrkt redovis- ning enligt GRI på nivå C. Framtagandet av den har varit en fråga också för styrelsen som har diskuterat den, lämnat synpunkter på den och slutligen ställt

sig bakom den. Björn Sprängare är ordförande för styrelsen. ”Hållbarhetsredovisningen strukturerar frågorna på ett nytt sätt

och blir för oss ett nytt verktyg att arbeta med. Vi har arbetat länge med många av hållbarhetsfrågorna, så de är ju inte nya i sig, men nu struktureras de bättre än tidigare”, säger han.

Rapporteringen av hållbarhetsfrågor blir en del av ägarstyrningen genom regeringens krav på de statligt ägda företagen. Det är styrel- sen som ansvarar för att ägarens riktlinjer efterlevs och att organisa- tionen genomför de förändringar som ägaren förväntar sig. Det är ett ansvar som LKAB har tagit.

”Vi har levererat det som ägaren har efterfrågat, det är vårt ansvar

att göra det. Däremot återstår ett arbete att göra innan hållbarhets- redovisningen fungerar som en praktisk del av ägarstyrningen, på så sätt att det påverkar innehållet i hållbarhetsarbetet. Det blir ett senare steg att ta”, säger Björn Sprängare.

En styrgrupp har utsetts som har det operativa ansvaret för hållbar- hetsfrågorna. Styrgruppen tar fram mål och prioriteringar. Gruppen har startat arbetet med rapporteringsrutiner, intressentdialoger och utbildningar. Det sker samtidigt som LKAB har funnits i 118 år och alltid arbetat med hållbarhet särskilt inom miljöområdet, enligt Björn Sprängare.

”Vi är ledande inom vår bransch på miljöfrågor och våra pellets framställs med låg energiinsats jämfört med andra konkurrerande produkter på marknaden. Miljöansvar och socialt ansvar har alltid funnits hos LKAB, men har aktualiserats mer de senaste åren som en del av den allmänna debatten kring klimatförändringar och exploatering av naturresurser”, säger Björn Sprängare.

30 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

integrera principerna i sina egna verksamheter. Sedan starten 2000 har antalet medlemmar stadigt ökat och uppgår till över 4 000 företag från 120 länder. Bland de statligt ägda företagen nns Nordea, SAS, Sveaskog, SweRoad (anslutna 2009) och Vattenfall anslutna till Global Compact.

•Globalt Ansvar är Regeringskansliets kontaktpunkt för att främja svenska företags arbete för mänskliga rättigheter, grundläggande arbetsvillkor, bekämpande av korruption och en bättre miljö. Utgångspunkt för deras arbete är Global Compact och OECD:s riktlinjer för multinationella företag och i målsättningen ingår att stärka svenska företags konkur- renskraft och öka kunskapen om de multilaterala regelverken.

•Principer för Ansvarsfulla Investeringar, Principles for Responsible Investments (PRI), är FN-initierat och riktat till den nansiella marknaden. Genom aktivt ägande vill med- lemmarna främja ansvarsfullt företagande inom miljö, sociala frågor och bolagsstyrning i de företag de investerar i för att långsiktigt öka deras värde. Av de statligt ägda företagen är Nordea Bank medlem i PRI.

•Global Reporting Initiative (GRI) är riktlinjer för rapportering av hållbarhetsarbete, som inkluderar socialt, miljömässigt och ekonomiskt perspektiv. På så sätt är det ett stöd och verktyg för företag och organisationer att rapportera sitt arbete uti- från Global Compact och OECD:s riktlinjer. GRI syftar till att öka möjligheten att följa upp och utvärdera företagens hållbarhetsarbete och öka jämförbarheten.

FLER LÄNDER REGLERAR HÅLLBARHETSRAPPORTERINGEN

Även kring rapportering av hållbarhetsarbetet från företagen har en rad nya initiativ tagits internationellt den senaste tiden. Den svenska regeringens beslut om riktlinjer för hållbarhetsrap- portering i de statliga företagen har följts av liknande initiativ.

I era länder i Europa nns det idag riktlinjer om ökad transpa-

rens och rapportering i hållbarhetsfrågor, både för statligt ägda företag och övriga näringslivet. I Danmark trädde i december 2008 en ny lag i kraft som innebär att de 1100 största bolagen i Danmark ska rapportera om sitt hållbarhetsarbete. Syftet är att stärka de danska företagens konkurrenskraft utanför Danmark.

Den norska regeringen presenterade en rapport för Stortinget i januari 2009 (St.meld.nr 10 2008-2009) om näringslivets samhälls- ansvar. Enligt rapporten ska statligt ägda företag i Norge öka sin transparens kring frågor av ekonomisk, miljömässig och samhällelig karaktär. Större företag, särskilt med internationell verksamhet, uppmanas att rapportera i enlighet med GRI:s riktlinjer. Även för mindre eller medelstora företag framhålls GRI som ett stöd i rap- porten.

I början av 2008 utfärdade också Kinas myndighet för statligt ägda företag nya direktiv om att de statligt ägda företagen ska arbeta integrerat med hållbarhetsfrågor och rapportera om sitt arbete. I direktivet framhålls hållbarhetsarbetet som en bidrag- ande faktor till såväl innovationsförmåga som ett ökande krav vid internationella samarbeten.

Nederländska nansministern beslutade i maj 2009 att ställa krav på hållbarhetsredovisning enligt GRI:s riktlinjer för hol- ländska företag med statligt ägande, inledningsvis gäller kravet främst de större företagen.

Även i Storbritannien, Österrike och Belgien uppmanas företag av sina regeringar att rapportera om både miljöpåverkan och soci- ala frågor.

Nordiskt samarbete påverkar globalt

Systembolaget har tillsammans med alkoholmono- polen i de nordiska länderna tagit fram en gemen- sam strategi för socialt ansvar och miljöansvar bland leverantörer. Det är alkoholmonopolen i Norge, Finland, Island och Färöarna som tillsam-

mans med Systembolaget håller på att formulera krav på sina leve- rantörer genom en så kallad uppförandekod. Uppförandekoden bygger på FN-initiativet Global Compacts tio principer och omfattar arbetsvillkor, mänskliga rättigheter, miljö och korruption.

”Syftet med samarbetet är att påverka hela dryckesleverantörs- kedjan i en än mer hållbar riktning. Det gäller för oss som monopol liksom för våra dryckesleverantörer att lära känna de föregående leden i leverantörskedjan, så att vi tillsammans kan utföra våra res- pektive verksamheter på ett sätt som tar väl hand om människor och miljö. Egentligen är det självklara saker att leva upp till”, säger Nina[REDACTED_EFTERNAMN], CSR ansvarig på Systembolaget.

Koden avser att vara tillämplig, förutom för alkoholmonopolen

själva, för de dryckesleverantörer som förser de alkoholmonopolen med varor liksom för de aktörer som föregår leverantörerna i kedjan, till exempel producenter. Uppförandekoden tas fram i dialog med leveran- törerna under 2009 och 2010. Målet är att uppförandekoden ska biläggas monopolens avtal från 2011.

”Vi tror på dialog, kravställning och uppföljning i arbetet med en hållbar dryckesleverantörskedja. Målet är att hela kedjan ska leva upp till uppförandekodens krav ”, säger Nina[REDACTED_EFTERNAMN].

Ett exempel på en marknad som påverkas av de nordiska alkoholmono- polens initiativ är vinindustrin i Sydafrika. Sverige är storkund med runt 20 procent av marknaden. Systembolaget har studerat hållbarhetsfrågorna där. ”Att hantera avtalsenliga kontrakt, lönenivåer och tillfällig arbetskraft

är exempel på viktiga sociala frågor att hålla koll på och inom jordbruks- näringen och dryckesindustrin. Den kunskap som vi fick på plats i Syd- afrika kommer vi att ha stor nytta av i utvecklingen av monopolens håll- barhetsarbete liksom i dialogen med våra dryckesleverantörer som är de som har avtal med producentledet ”, säger Nina[REDACTED_EFTERNAMN].

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

31

Skr. 2008/09:120

Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

Gemensamma satsningar och utmaningar i klimatarbetet

En av de allra viktigaste frågorna att hantera för de statligt ägda företagen är klimatfrågan. De företag som staten är ägare i förväntas ta ett miljöansvar som omfattar också företagens klimatpåverkan.

Regeringens klimatpolitik har samma utgångspunkt som EU:s energisamarbete, att förena ekologisk hållbarhet, konkurrens- kraft och försörjningstrygghet. Utifrån dessa grundpelare har regeringen formulerat utmanande och långsiktiga mål för en väg ut ur beroendet av fossil energi. De statligt ägda företagen liksom näringslivet i övrigt har en viktig roll att spela i omställningen till en mer eko-eektiv ekonomi genom ökad energieektivise- ring och förbättrad miljöanpassning. Ofta innebär miljösats- ningar även förbättrad lönsamhet genom lägre resurs- och ener- giförbrukning. Satsningar på ny miljöanpassad teknik och på förnybar energi förväntas kunna stärka svenska företags konkur- renskraft internationellt.

SVERIGE I LEDNING MOT FOSSILT OBEROENDE

Regeringen har formulerat en rad utmanande mål framåt. Ambitionen är att Sverige ska vara en ledande aktör i strategin i riktning mot fossilt oberoende både på hemmaplan och interna- tionellt. År 2020 ska 50 procent av energin komma från förny- bara källor, och energieektiviteten ha ökat med 20 procent. Därtill räknas kraftiga minskningar av utsläppen av klimat-

gaser, med en vision om att Sverige 2050 inte har några nettout- släpp av växthusgaser i atmosfären. För att klara detta är det vik- tigt att så långt som möjligt använda lösningar som kombinerar ekonomi och ekologi.

Användningen av fossila bränslen för uppvärmning ska vara helt avvecklad till år 2020. Elproduktion ska i större utsträck- ning ske i form av kraftvärme, vindkraft och annan förnybar kraftproduktion. Genom att identiera möjligheterna i kli- matutmaningen ska Sverige ta fram lösningar som resten av världen efterfrågar. För att åstadkomma kostnadseektiva lös- ningar som är intressanta för marknaden måste detta ske i sam- arbete mellan samtliga aktörer i samhället inklusive företag och forskningsinstitut. De nya smarta miljöanpassade lösningarna måste vara anpassade efter kundernas, användarnas behov.

VÄRME, TRANSPORTER OCH EL – VIKTIGT FÖR ATT NÅ MÅLEN

Det nns således ett stort antal områden som de svenska företa- gen behöver arbeta med. Värme, transporter och el är viktiga områden för att nå energi- och klimatmålen. Målet är också att svensk industri ska vara världsledande i omställningen i att bryta fossilberoendet inom transportområdet, genom att utveckla hybridfordon, elbilar och biodrivmedel. År 2030 bör Sverige ha en fordonsotta som är oberoende av fossila bränslen.

VATTENFALL

Vattenfall en del av utmaningen

Vattenfall är en av Europas största producenter av el och värme och därför en viktig aktör i ett hållbart klimatarbete. Vattenfall producerar idag el med både förnybara källor inklusive vattenkraf- ten (26%), kärnkraft (28%) och fossila bränslen (46%). Det tar tid att ställa om energisystemet som idag fortfarande domineras av fossila bränslen. Vattenfall arbetar löpande med att öka effektivi- teten i befintliga kraftanläggningar samt ökar kapaciteten av förny- elsebara energislag, framför allt genom storskalig satsning på vindkraft. Genom att bland annat satsa på ny teknik för koldioxid- avskiljning och lagring av koldioxid i marken kommer Vattenfall att bidra till att minska utsläpp från fossila bränslen i framtiden. Tekniken förväntas vara kommersiellt gångbar runt 2020.

32 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

TRANSPORTER - DEL AV PROBLEMET OCH LÖSNINGEN

Transportsektorn svarar i dag för cirka en tredjedel av Sveriges utsläpp av växthusgaser. Mellan 1990 och 2007 ökade utsläppen från inrikes transporter med cirka 12 procent medan utsläppen från övriga samhällssektorer minskade med cirka 15 procent. Transportsystemet är i dag nästan helt beroende av fossila bränslen, även om andelen förnybar energi ökar. År 2008 upp- gick andelen biodrivmedel i vägtransportsektorn till cirka 5 pro- cent. Av den svenska järnvägstraken är i dag 93 procent elektri- erad och försörjd med miljövänlig elproduktion.

Sammantaget innebär klimatutmaningen en stor utmaning, men också stora möjligheter för transportsektorn. Efterfrågan på klimateektiva transportlösningar kommer att öka. Det måste därför vara lätt för resenärer och transportköpare att välja de klimateektiva alternativen. Energieektivare fordon och andra transportlösningar måste tas fram. Oljan måste ersättas med förnybara energikällor. Bland de statligt ägda företagen nns det era som är verksamma inom transportsektorn som arbetar med klimatfrågan, exempelvis Green Cargo, SJ, Posten och SAS. Det nns också andra exempel på bra miljöarbete bland företagen, exempelvis Svenska Spel som arbetat med sina tjänstebilar och tjänsteresor på ett sätt som ger både minskad klimatpåverkan och en förbättrad ekonomi.

SEMINARIUM OM RESOR OCH TRANSPORTER

I maj 2009 arrangerade Näringsdepartementet ett seminarium för de statligt ägda företagen som handlade om klimatsmarta och säkra resor och transporter. Syftet var att stödja och inspi- rera företagen genom goda exempel och handfasta råd i hur man konkret kan arbeta med att minska sin klimatpåverkan för såväl

tjänsteresor som godstransporter samtidigt som man reducerar sina kostnader. De statligt ägda företagen förväntas ju vara före- dömen ifråga om miljöansvar och socialt ansvar – samtidigt som de ska göra goda aärer och skapa värde för sina ägare.

MOT ETT NYTT KLIMATAVTAL

Den internationella processen för att minska de klimatpåver- kande utsläppen inleddes i början av 1990-talet då FN:s ramkon- vention om klimatförändringar (UNFCCC) antogs med mål att ”förhindra farlig mänsklig påverkan på klimatsystemet”. 1997 beslutades det om åtaganden under konventionen genom Kyoto- protokollet som trädde i kraft 2005. Kyotoprotokollet har hittills raticerats av 184 länder. Kyotoprotokollet innehåller åtaganden om utsläppsminskningar för industriländerna fram till 2012.

KLIMATMÖTE I KÖPENHAMN

Vid konventionens partsmöte i Köpenhamn 7-18 december 2009 (COP 15) ska beslut fattas om nya åtaganden för perioden efter 2012. Sverige som ordförande för EU kommer föra unionens talan under förhandlingarna. Det svenska EU-ordförande- skapets viktigaste målsättning är att leda EU för att tillsam- mans med övriga parter komma överens om ett internationellt klimatavtal vid mötet i Köpenhamn. Målsättningen är att åstadkomma ett avtal om internationellt samarbete i klimat- frågan som omfattar alla världens länder och alla viktiga frågor, däribland utsläppsbegränsningar, anpassning, teknologi och nansiering. Målet är att avtalet ska leda till att världens sam- lade utsläpp reduceras med minst 50 procent till 2050 i förhål- lande till 1990 års utsläppsnivå.

SVENSKA SPEL

Lägre klimatpåverkan från Svenska Spel

För Svenska Spel som statligt ägt företag finns det höga förväntningar på företagets ansvars- och hållbarhetsarbete och att företaget ska ta ett mil- jöansvar. Det viktigaste miljömålet är att minska koldioxidutsläppen, främst från tjänsteresor och godstransporter. Det har Svenska Spel lyck- ats med. Sedan 2005 har bolaget sänkt sina koldioxidutsläpp med 30 procent, tack vare ett målmedvetet arbete med resor och transporter.

”Detta är resultat av en kombination av tydliga riktlinjer, klar motivering internt till varför vi gör detta och tydliga mål med uppföljning. Det finns också en tydlig koppling till vår kostnadseffektivitet som ytterligare har stärkt oss i arbetet”, säger Ann-Sofie[REDACTED_EFTERNAMN], CSR-ansvarig på Svenska Spel.

För godstransporter har Svenska Spel dels använt sig av tydligare miljö- krav och riktlinjer i upphandlingar, men också ökad effektivitet i logistik- arbetet. Mer noggrant planerade rutter har lett till färre turer. Beträffande tjänsteresor så har bolaget gjort flera insatser för att öka effektiviteten.

”Vi tog ett beslut om att samtliga tjänstebilar ska vara miljöbilar, vilket gett fullt resultat under 2008. Medarbetarna har sett detta som självklart och idag finns det till och med en biogasbil i bruk. Under 2009 kommer

samtliga medarbetare med tjänstebil ha genomgått en utbildning i eco-driving”, säger Ann-Sofie[REDACTED_EFTERNAMN].

Med kontor i Sundbyberg och i Visby är resor trots allt nödvändiga för Svenska Spel, även om företaget försöker minska resandet. I möj- ligaste mån väljs videokonferenser för möten och fysiska möten ska vara tydligt motiverade. Svenska Spel har också tydliggjort riktlin- jerna för tjänsteresor utomlands, där VD måste godkänna viktiga resor och där det miljövänligaste alternativet ska ges företräde. Och vad gäller resorna till Gotland förhandlar Svenska Spel med sina leve- rantörer om att de måste kunna erbjuda mer miljövänliga alternativ.

”Som stor kund till Gotlandsflyg har vi kunnat påverka och ställa krav. Gotlandsflyg har köpt in nya plan som kan ta fler passagerare, och på så sätt kunnat reducera antalet flighter mellan Stockholm och Visby med två turer per dag. Genom en medveten flygteknik flyger man nu långsammare och drar därigenom mindre bränsle”, säger Ann-Sofie[REDACTED_EFTERNAMN].

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

33

Skr. 2008/09:120 Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

Transporter en viktig klimatfråga

Näringsdepartementet arrangerade den 12 maj 2009 ett seminarium om klimatsmarta, säkra resor och transporter. Inbjudna var i de statligt ägda företagen som är ansvariga för tjänsteresor, godstransporter och logistik samt

inköp och leasing av tjänstebilar. En av talarna var Mats-Ola[REDACTED_EFTERNAMN] som är miljörådgivare vid Trafikkontoret i Göteborg stad. Han gav flera handfasta råd till företag som vill ha mer klimat- vänliga transporter.

”En tydlig inköpspolicy för fordon är det första steget. Genom krav på bränsleförbrukning utifrån storlek eller funktion blir inköpsavdelningens uppdrag mer konkret. En personbil har andra krav på motorprestanda än ett fordon för tung godstran- sport vilket medför olika krav för tillåten mängd koldioxidutsläpp per liter. Policyn bör revideras regelbundet för att säkerställa att de fordon som köps in är de bästa alternativen utifrån miljö och säkerhet. Att gå från inga krav till tydliga krav om miljöanpassade bilar kan sänka bränsleförbrukningen med 20–30 procent.”

Ett annat viktigt verktyg som Mats-Ola[REDACTED_EFTERNAMN] nämner är att sänka klimatpåverkan från transporter genom förarutbildningar. Så kallad eco-driving går ut på att sänka bränsleförbrukningen genom medveten körning.

”Potentiellt kan bränsleförbrukningen sänkas med 20 procent. Det innebär att kostnaden för utbildningen snabbt är intjänad. Bäst resultat får man om arbetsgivaren satsar på regelbunden fortbildning eller skapar ett fortsatt engagemang hos medarbeta- ren. Till exempel genom att mäta bränsleförbrukning per kilome- ter och belöna den som presterar bäst. Annars är det lätt att falla tillbaka i gamla vanor”, säger Mats-Ola[REDACTED_EFTERNAMN].

SVEASKOG

Skogen en viktig resurs i klimatarbetet

Genom ett effektivt skogsbruk kan skogen skapa positiva effekter i arbetet med att minska klimatpåverkan i flera dimensioner. Skogen binder koldioxid genom fotosyntesen och minskar koldioxiden i atmosfären. Under tillväxtfasen intensifieras den processen och större mängder koldioxid kan bindas. Ett medvetet skogsbruk kan optimera processerna.

”Den andra naturliga fördelen är själva råvaran. Trädprodukter kan ersätta stål, cement och andra material i byggen. Det sparar de koldi- oxidutsläpp som genereras i produktionen av andra byggnadsmate- rial. Avverkningsrester från skogen blir biobränsle som kan ersätta fossila bränslen i förbränningsprocesser”, säger Olof[REDACTED_EFTERNAMN], miljö- och hållbarhetschef hos Sveaskog.

”Det blir ett naturligt kretslopp, som är mer skonsamt för klimatet

34 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

och som tillgodoser marknadens behov av koldioxidsnåla produkter.” Sveaskog har även identifierat andra möjligheter att nyttja skogens

resurser genom sin klimatstrategi. Genom ett delägarskap i biodie- selföretaget SunPine deltar Sveaskog i ett industrisamarbete för att pro- ducera biodrivmedel baserat på tallolja. Projektet har varit en framgång, och med början 2010 beräknas projektet generera cirka 100000 ton biodiesel per år.

”Till 2020 beräknar vi också att vindkraftverk i våra skogar kom- mer att producera cirka 4-5 TWh. Idag finns ett 40-tal etablerade vindkraftverk och fler är på väg. Satsningen har ingen inverkan på skogsbruket. Vindkraftverk som placeras i skogsmark kommer heller inte i konflikt med landskapsbilden lika ofta som i mer öppna lägen”, säger Olof[REDACTED_EFTERNAMN].

Klimatfrågan självklar del av affärsstrategin

Boken ”Vårt Klimat” är ekonomen Klas Eklunds bidrag till samhällsdebatten om klimatföränd- ringarna. Den kommer ut samtidigt som det sker en kraftig nedgång i den globala ekonomin. Frågan inställer sig om klimatfrågan som viktig samhällsfråga överlever en lågkonjunktur.

”Den kortsiktiga effekten av krisen är att klimatfrågan sjunker undan en del. Men på längre sikt är jag övertygad om att klimat- frågan slår sig uppåt på dagordningen igen. Det är ju nu som grunden bör läggas för nästa uppsving – och detta kommer att i hög grad drivas av övergången till fossilfri energi.

”De flesta förutseende företagsledare är medvetna om detta; energisparprogram sätts i sjön, forskning och utveckling om grön energi växer i betydelse – och allt detta kommer att accelerera”.

Hur ska en företagsägare hantera klimatfrågan?

Den rör både ägare, styrelse och företagsledning. Klimatfrågan är så bred och så långsiktig att de övergripande strategiska besluten måste tas i styrelsen. I dagens läge när tillväxten vänder ned och näringslivets anseende är skadat är det särskilt viktigt att företa- gen visar att de tar ett bredare samhällsansvar än att ”bara” tjäna pengar.

Vilka är de viktigaste politiska åtgärderna i klimatpolitiken?

Som ekonom slår jag gärna ett slag för ekonomiska styrmedel – ju bredare desto bättre. Allra bäst vore ett globalt, högt pris på kol- dioxidutsläpp. Ett sådant skulle vrida om efterfrågan bland kon- sumenterna till ”grönare” varor och tjänster, företagen skulle få starkare drivkrafter att spara energi och investera med i fossilfri produktion.

Så vad kommer vara viktigt i klimatfrågan i framtiden?

Om jag får rätt i min förhoppning om robusta ekonomiska styrme- del kommer klimatfrågan att ändra karaktär. Om priset på utsläpp höjs, så blir ”klimatarbetet” en självklar del av företagens affärs- strategi. Redan i dag bör företagen dock förbereda sig inför den här ”grönare” framtiden; de bör höja sin kompetens i klimat- och miljöfrågor, miljöcheferna bör få högre status och de bör sikta på egen klimatneutralitet.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

35

Skr. 2008/09:120

Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

Jämställdhet och mångfald – bidrar till värdeskapandet

Ägarpolicyn fastställer att statligt ägda företag ska vara föredömen i arbetet med jämställdhets- och mångfalds- frågor. Mer jämställdhet och mångfald i styrelser och ledningar bidrar till en bredare kompetens och ett vidare perspektiv.

FÖREDÖME FÖR JÄMSTÄLLDHET OCH MÅNGFALD

Regeringen anser att arbetet med jämställdhet och mångfald är viktigt och förutsätter att företagen med statligt ägande beaktar detta i sin verksamhet och personalpolitik. Den ökande internationaliseringen ställer krav på hög och bred kompetens hos de anställda. Jämställdhets- och mångfalds- arbetets övergripande mål är att alla nuvarande och framtida medarbetares kompetens och erfarenheter ska tillvaratas i verksamheten och att diskriminering som har samband med kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhö- righet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning, funktionshinder eller ålder inte förekommer i förhållande till vare sig anställda, affärspartners, kunder och leverantörer eller andra som företagen kommer i kontakt med.

JÄMSTÄLLDHET OCH MÅNGFALD – VÄRDESKAPANDE

En ökad mångfald och jämställdhet förbättrar förutsättningarna för utveckling genom att tillföra nya perspektiv för att identiera aärsmöjligheter och konkurrera om nya kundgrupper. Mång- fald, oavsett om det handlar om ålder, etnisk eller kulturell bak- grund, liksom jämställdhet bidrar till att skapa bättre fungerande och mer balanserade organisationer. För företag som står inför framtida rekryteringsutmaningar i samband med stora pensions- avgångar verksamma i branscher och bland yrken med skev köns-

BILPROVNINGEN

balans, som exempelvis bland yrken inom fordons- och skogstek- nik, är ett aktivt och kreativt jämställdhets- och mångfaldsarbetet viktigt för att attrahera nya kompetenser, såväl kvinnor som män, som personer med olika erfarenheter och bakgrund vad gäller olika ålder och etnisk bakgrund. Jämställdhets- och mångfaldsar- betet blir en viktig komponent för att säkerställa företagets lång- siktiga kompetensförsörjning.

JÄMSTÄLLDHET OCH MÅNGFALD – ETT LÅNGSIKTIGT ARBETE

Precis som med arbetet med andra hållbarhetsfrågor är arbetet med jämställdhets- och mångfaldsfrågor ett ständigt pågående och långsiktigt arbete. Arbetet bedrivs först och främst i före- tagen för att skapa förutsättningar för en bredare rekryterings- bas för ledning och styrelse på sikt. Det är ett långsiktigt arbete där det handlar om att attrahera och förstå att ta tillvara olika kompetenser. Utveckling och förbättring är i ständigt fokus. Styrelserna har en viktig roll i att driva företagens arbete framåt och att säkerställa att företagen hanterar jäm- ställdhets- och mångfaldsfrågorna på bästa sätt för att nå framsteg och resultat. Detta i sin tur ställer krav på styrelsens kompetens och förståelse för dessa frågor.

FÖREDÖME I JÄMSTÄLLDHETSARBETET I ÄGARPOLICYN

De statligt ägda företagens styrelser och ledningar ska vara ett föredöme i jämställdhetsarbetet. Regeringen ser det som en självklar och angelägen uppgift att ta till vara den kompetens och erfarenhet som både kvinnor och män har, inte minst genom tillsättningar av ledande befattningar. Regeringen anser att det är av stor vikt att öka andelen kvinnor i företagsledande ställning. Medan det är ledningens ansvar att tillsätta ledande befattningshavare kan styrelsen aktivt påverka och driva frågor som rör företagens arbete och policy i jämställdhetsfrågor.

Ökad mångfald i Bilprovningen för bättre kundservice och arbetsmiljö

Bilprovningen har en hög ambition för mångfald. Medarbetarnas sammansättning ska spegla samhället och den breda kundgruppen. En kommande omreglering av marknaden för fordonsbesiktning ökar behovet av att kunna attrahera de bästa medarbetarna för att tillhan- dahålla den bästa kundservicen.

Bilprovningen har satt upp en långsiktig mångfaldsplan med en konkret handlingsplan som uppdateras årligen. För att påverka attity- den internt har samtliga medarbetare genomgått en mångfaldsutbild- ning. Bilprovningen har också jobbat mycket med internkommunika- tionen genom intranät och personaltidning.

”Ledningen går i spetsen för mångfaldsarbetet och engagerar sig både internt och externt. Vi ser också i våra mätningar att attityden i organisatio- nen har påverkats positivt. En övervägande majoritet värdesätter mångfald och medverkar aktivt till att Bilprovningen ska bli bättre på mångfald”, säger informationschefen Cecilia[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN].

”En undersökning visar att arbetet inte är så fysiskt tungt som många tror. Engagemang och intresse kombinerat med vår egen utbildning ger medarbetarna rätt förutsättningar att leverera våra tjänster med hög kva- litet”, säger Cecilia[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN].

Under 2007 hade stationer i Stockholm, Göteborg och Malmö öppet hus

36 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

Precis som staten som ägare är ett föredöme genom en hög andel kvinnor i styrelserna, är det angeläget att de statligt ägda företa- gen driver utvecklingen mot att även öka andelen kvinnor i före- tagsledande positioner.

En viktig del i statens ägarpolicy är att sammansättningen av varje styrelse ska vara sådan att balans uppnås avseende bak- grund samt kompetensområde och erfarenhet. För att uppnå balans avseende könsfördelning är målsättningen att andelen av vardera könet ska vara minst 40 procent.

FRAMSTEG GÖRS – STATLIGT ÄGDA FÖRETAG ÄR FÖREDÖMEN

Jämställdhets- och mångfaldsarbetet i de statligt ägda företa- gen är långsiktigt men framstegen är tydliga. Vad gäller jäm- ställdhet på styrelsenivå är resultaten goda. Jämfört med börs- företagen har de statligt ägda företagen mer än dubbelt så hög andel kvinnor i styrelserna. Arbetet med att öka andelen kvinnor i de statligt ägda företagens styrelser är ett exempel på att långsiktigt och målmedvetet arbete ger resultat. Andelen kvinnliga styrelseordförande har ökat från 22 procent 2006 till 33 procent 2009, att jämföra med 3 procent bland börsbolagen. Samtidigt är nästan hälften, 48 procent, av styrelseledamöterna i de statligt ägda företagen kvinnor, att jämföra med börs- bolagens 19 procent.

HÖGRE ANDEL KVINNOR I NORDISKA STYRELSER

ANDELEN KVINNOR I STYRELSER, 2008, %

Norge

%

Sverige

Finland

Danmark

Nya Zeeland

USA

Kanada

Nederländerna

Storbritannien

Australien

Frankrike

Tyskland

Spanien

Schweiz

0

10

20

30

40

50

Källa: Fawcett Society, Catalyst

av styrelserna i Europa sitter endast män.

Norge är det land som har gått längst i att driva kvinnlig del- aktighet i styrelserummen med en tvingande lag att kvotera in kvinnor. Spanien introducerade en lag 2007 som rekommende- rar styrelser att ha 40 procent kvinnor år 2015.

En europeisk jämförelse av andelen kvinnor i styrelserum- men i näringslivet visar att de nordiska länderna är ledande. Norge ligger längst fram med 44 procent kvinnliga ledamöter. Sverige kommer på en andra plats med 27 procent. Nederlän- derna och Storbritannien är med sina respektive 12 procent de länder som har högst andel kvinnor utanför Norden. Europa- snittet, exklusive Norge, är endast 9 procent och i en fjärdedel

FOLKSAMS JÄMSTÄLLDHETSINDEX 2008

Jämställdhetsindexet utgörs av en lista på 24 företag som ingår i OMX Stockholm Index. Bedömningen utgår från andel kvinn- liga styrelseledamöter och andel kvinnor i koncernledningen samt andel kvinnor totalt i koncernen. TeliaSonera ingår i grup- pen undersökta företag och placerar sig som det näst mest jäm- ställda bolaget i granskningen.

för kunder med andra modersmål än svenska, men även arbetssökande var välkomna. På webbplatsen finns information på nio språk, ungefär lika många som fanns representerade bland medarbetarna som medverkade.

I samband med den internationella kvinnodagen 2008 och 2009 genomfördes en motsvarande aktivitet, då man vände sig främst till kvinnliga arbetssökande och kunder. Stationerna var bemannade med kvinnliga besiktningstekniker och platschefer. Representerade fanns också Bilprovningens styrelseordförande och andra kvinnor i höga befatt- ningar för att visa på karriärmöjligheterna inom företaget.

”Även om vi har en lång väg att gå, har vi börjat skapa förutsättningar för att öka vår mångfald och på sikt förbättra vårt erbjudande till kun- derna”, säger Cecilia[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN].

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

37

Skr. 2008/09:120

Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

Förbättrad kommunikation med nya riktlinjer om hållbarhetsredovisning

En genomgång av hållbarhetsredovisningarna från de statligt ägda företagen, se tabell sidan 37, visar att 43 av 47 företag har för 2008 presenterat en separat eller integrerad hållbarhetsredovis- ning. De företag som inte har en hållbarhetsredovisning har i huvudsak i årsredovisningen angivit en tydlig förklaring till avvikelsen, i enlighet med riktlinjernas ”följa eller förklara”. Motiveringen till styrelsernas beslut att avvika har för två före- tag varit begränsad omfattning av verksamheten, ett företag uppger begränsade resurser som motivering med ambitionen att upprätta en hållbarhetsredovisning enligt GRI:s riktlinjer för 2009. Ett företag har inte lämnat någon förklaring alls.

TYDLIG FÖRBÄTTRING JÄMFÖRT MED 2007

Det har skett en tydlig förbättring av företagens hållbarhetsrap- portering jämfört med föregående år. Då hade endast tio statligt ägda företag av 50 en särskild hållbarhetsredovisning medan ytterligare sju företag hade minst sex sidor hållbarhetsinforma- tion i årsredovisningen. Av de 43 företag som har en hållbarhets- redovisning använder alla företag utom ett GRI:s riktlinjer för rapporteringen. Det kan jämföras med sju företag i fjol som använde GRI:s riktlinjer, justerat för Vasakronan och Vin Sprit som har sålts under 2008. Av de tre nivåer, A, B, C som nns inom GRI är C den vanligaste nivån att rapportera på. Alla företag som använder GRI:s riktlinjer för första gången har valt att rapportera på nivå C, som är den lägsta nivån. Totalt är det 31 företag som rapporterar på C-nivå. Tre företag rapporterar på

CSR-kommunikation allt viktigare

Karolina Windell, CSR-forskare vid Uppsala Uni- versitet, spår att allt fler företag kommer att öka kommunikationen kring sitt sitt CSR- och hållbar- hetsarbete. En av förklaringarna är ett växande intresse från fler intressenter för att bättre kunna

förstå företagen och deras verksamhet.

Företagens kommunikation består idag av två huvudsakliga delar, enligt Karolina Windell. Det är rapportering av arbetet genom hållbar- hetsredovisning och genom direkt dialog med intressenter. Genom rapporteringen redogör företagen hur de arbetar med sina viktigaste hållbarhetsfrågor och de nya riktlinjerna från Global Reporting Initia- tive ger företagen ett stöd i kommunikationen. En standard för håll- barhetsrapportering, som GRI, underlättar också jämförelser mellan företag.

”Hållbarhetsredovisningen syftar främst till att kommunicera vad man har åstadkommit i sitt ansvarsarbete. Samtidigt kan utveck-

nivå B och två företag har valt den högsta nivån, nivå A. Sex företag redogör inte för vilken nivå som används och tre av dessa hållbarhetsredovisningar saknar GRI-tabell och indikatorer.

Enligt riktlinjerna ska hållbarhetsredovisningen vara kvali- tetssäkrad genom oberoende granskning, vilket också de esta företag har gjort, dock inte alla. Nio företag har en obestyrkt hållbarhetsredovisning. Hållbarhetsredovisningen ska publice- ras i samband med årsredovisningen, senast den 31 mars, vilket huvuddelen, 35 företag, uppfyller. Åtta företag publicerade håll- barhetsredovisningen efter den angivna tidsramen, varav fyra före årsstämman.

BÄTTRE ÄN BÖRSFÖRETAGEN PÅ KOMMUNIKATION

Den årliga HH Webrankingen som mäter kommunikation av hållbarhetsarbetet på webben visar att de statligt ägda företa- gen fortsätter att förbättra sin hållbarhetskommunikation. Förra året visade undersökningen att statligt ägda företag pla- cerades sig som grupp högre än de noterade företagen i Sve- rige. Årets undersökning visar att försprånget har ökat. Genomsnittet på statligt ägda företag är 2,11 på en skala av max 3,25, vilket är markant högre än 1,23 för de 100 största börsföretagen i Sverige. De statligt ägda företagen placerar sig även högt i ett europeiskt perspektiv. Högst poäng av de stat- ligt ägda företagen får Green Cargo, SJ, Sveaskog och Vatten- fall med 3 poäng vardera.

lingen av en redovisning sätta fart på ansvarsarbetet genom att tydlig- göra vilka mål som företaget ska arbeta mot”, säger Karolina Windell.

”Men det är viktigt att komma ihåg att rapportering bara är en pussel- bit. Företag måste stanna upp och fundera över varför och på vilket sätt en hållbarhetsredovisning är viktig för just deras organisation och deras målgrupper.”

Det är här den andra formen av CSR-kommunikation har en roll att spela. I dialog med omvärlden kan företagen fånga upp nya hållbar- hetsfrågor och de möjligheter som det ger och agera proaktivt. Företa- gen kan bemöta kritiska grupper genom dialogen och få reaktioner på de resultat företagen åstadkommit.

”Dagens tuffa ekonomi kan komma att förändra fokus i företagens kommunikation, nytt ljus hamnar på lokala CSR-frågor nära företa- gens kärnverksamhet. För företag mitt i den här utvecklingen är det viktigt att stanna upp och reflektera över vad det är som är mest rele- vant”, säger Karolina Windell.

38 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

HÅLLBAR UTVECKLING

REDOVISNING AV HÅLLBARHETSRAPPORTERING1)

Företag, statens ägarandel inom parentes

Hållbarhets-

GRI

Nivå

Bestyrkt

Publicering

redovisning

2008

Akademiska Hus (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

ALMI (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Apoteket (100%)

Ja

Ja

B

Ja

Mars

Arbetslivsresurs (100%)

Nej

-

-

-

-

Arlandabanan Infrastructure (100%)

Nej

-

-

-

-

Bilprovningen (52%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Bostadsgaranti (50%)

Ja

Ja

Framgår ej

Ja

Mars

Botniabanan2) (91%)

Ja

Nej

-

Nej

Mars

Dramaten (100%)

Ja

Ja

C

Nej

Juni, efter årsstämman

Green Cargo (100%)

Ja

Ja

Framgår ej

Ja

Mars

Göta kanalbolaget (100%)

Ja

Ja

C

Nej

Mars

Innovationsbron (83,7%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Jernhusen (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Kasernen (100%)

Nej

-

-

-

-

Lernia (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

LKAB (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Miljömärkning Sverige (10%)

Ja

Delvis

Framgår ej

Nej

Mars

Nordea Bank (19,9%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Norrland Center (33,3%)

Ja

Delvis

Framgår ej

Nej

Mars

Operan (100%)

Ja

Delvis

Framgår ej

Ja

April, före årsstämman

Posten (100%)

Ja

Ja

B

Ja

Mars

RISE (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Rymdbolaget (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Samhall (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

SAS (21,4%)

Ja

Ja

A

Ja

Mars

SJ (100%)

Ja

Ja

B

Ja

Mars

SOS Alarm (50%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

SP (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Specialfastigheter (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Statens Bostadsomvandling (100%)

Ja

Ja

C

Nej

April, före årsstämman

Sveaskog (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

SVEDAB (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Swedesurvey (100%)

Ja

Ja

C

Nej

Juni, efter årsstämman

Swedfund (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

SEK (100%)

Ja

Ja

C

Ja

April, före årsstämman

Svenska Miljöstyrningsrådet (85%)

Ja

Ja

C

Ja

April, efter årsstämman

Svenska Skeppshypotekskassan (100%)

Nej

-

-

-

-

Svenska Spel (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

SBAB (100%)

Ja

Ja

C

Nej

Mars

SweRoad (100%)

Ja

Ja

C

Ja

April, före årsstämman

Systembolaget (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

TeliaSonera (37,3%)

Ja

Ja

Framgår ej

Nej

Mars

Teracom (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Vasallen (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

Vattenfall (100%)

Ja

Ja

A

Ja

Mars

VisitSweden (50%)

Ja

Ja

C

Ja

April, efter årsstämman

Voksenåsen (100%)

Ja

Ja

C

Ja

Mars

1)I sammanställningen ingår inte vilande bolag eller bolag under avveckling (ExStattum, Zenit Shipping och Preaktio). Det delägda ryska företaget Dom Shvetsii ingår inte heller i sammanställningen. De nybildade företagen sedan årsskiftet 2008/2009 (Fouriertransform, Svevia och Vectura) är inte inkluderade i sam- manställningen eftersom de inte omfattades av riktlinjerna för extern rapportering under verksamhetsåret 2008.

2)Botniabanan har inte gjort en hållbarhetsredovisning men har i årsredovisningen ett omfattande avsnitt som väl beskriver företagets hållbarhetsarbete och därför räknas in bland de företag som gjort en hållbarhetsredovisning, men inte enligt GRI:s riktlinjer.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

39

Skr. 2008/09:120

Bilaga

UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

Uppföljning och utvärdering

Regeringskansliet har i uppdrag att aktivt följa och förvalta statens tillgångar så att värdeutvecklingen blir den bästa möjliga och – i de fall det är aktuellt – de sär- skilda samhällsintressena infrias. Detta sker genom fastställande, uppföljning och utvärdering av ekono- miska mål, samhällsekonomiska mål samt andra sär- skilda mål.

Beroende på vad målen avser fastställs de i styrelsen, på års- stämman, via lag, genom regeringsbeslut eller avtal mellan sta- ten och företaget. Målen följs upp regelbundet och utvärderas i samband med den löpande förvaltningen. Rapporter om utfall jämfört med uppsatta mål utgör beslutsunderlag för åtgärder och förändringar i företaget samt eventuella förändringar av målen. Eftersom de ekonomiska målen beslutas av både företa- get och ägaren innebär det att de också kommuniceras och följs upp på båda dessa nivåer. Hos ägaren sker det genom ”Verksam- hetsberättelsen för företag med statligt ägande” och hos företa- get i årsredovisningen och i företagets interna uppföljning.

EKONOMISKA MÅL

Syftet med de ekonomiska målen ur ett ägarperspektiv är att:

•Säkerställa värdeskapande genom att styrelse och företags- ledning arbetar mot ambitiösa och långsiktiga mål.

•Uppnå eektiv användning av kapital genom att tydliggöra kostnaden för eget kapital.

•Hålla företagets nansiella risk på en rimlig nivå.

•Tillförsäkra ägaren hållbara och förutsägbara utdelningar med hänsyn tagen till företagets framtida kapitalbehov och nansiella ställning.

•Möjliggöra och underlätta mätning, uppföljning och utvärde- ring av företagens lönsamhet, eektivitet och risknivå.

De ekonomiska målen denieras i huvudsak inom följande kate- gorier:

•Lönsamhetsmål

(till exempel avkastning på eget kapital eller rörelsemarginal)

•Kapitalstruktur

(till exempel soliditet eller räntetäckningsgrad)

•Utdelningsmål

(till exempel andel av nettovinst eller eget kapital)

40 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

Vilket mål och vilken denition som används i varje specikt företag kan variera. Skillnaden beror bland annat på företagets branschtillhörighet, verksamhetens struktur, företagets nan- siella situation och i vilken mognadsfas företaget benner sig. Generellt sett ska företaget sträva efter att få en balans mellan verksamhetsrisken och den nansiella risken i företaget. Dessa ska tillsammans ge en rimlig total risk i företaget.

Kortfattat bestäms målen enligt följande:

•Ju högre risken i företaget är desto högre är kapitalkostnaden. Ju högre kapitalkostnaden är desto högre läggs golvet för lönsamhetsmålet.

•Ju högre rörelserisk desto högre andel eget kapital krävs.

•Ju lägre tillväxt i företaget desto högre kan utdelningsandelen vara.

För alla företag bör ägaren och företaget ta ställning till det enskilda företagets behov av kapital och kapitalstruktur. Företaget bör vara så eektivt kapitaliserat som möjligt för att med hänsyn till företagets rörelserisk kunna bedriva sin verk- samhet. Hänsyn måste också tas till framtida kapitalbehov. Flera av de statligt ägda företagen med särskilda samhällsintres- sen saknar lån, det vill säga är i princip helt nansierade av eget kapital. Även i denna typ av företag måste dock ställning tas till hur stort totalt eget kapital företaget bör ha för att så eektivt som möjligt kunna bedriva sin verksamhet. Det nns ingen anledning för ägaren/staten att ha mer kapital bundet i verk- samheten än som behövs för att nå de mål som ställts upp. Vid bedömningen av en lämplig kapitalstruktur måste även hänsyn tas till möjligheten för ägaren att lämna kapitaltillskott.

För att kapitalet i ett företag ska användas så eektivt som möjligt måste ägaren beräkna en kostnad för kapitalet. Kapitalkostnaden ger motiv för företaget att sträva efter ett eektivt kapitalutnyttjande samt att, utifrån begränsade resur- ser, prioritera företagets kapital till exempel när det gäller inves- teringar. Kapitalkostnaden måste minst motsvara den riskfria räntan, annars har företaget inte något incitament att nansiera sin verksamhet med något annat än ägarens kapital, det vill säga genom lånat kapital. Kostnaden för eget kapital måste överstiga den riskfria räntan tillräckligt mycket för att motsvara risken i företaget och skapa rätt ekonomiska signaler i verksamheten.

De ekonomiska målen beslutas på årsstämman. Målen bör revideras då bestående förändringar sker, till exempel att lön- samheten i en bransch långsiktigt sjunker eller att ränteläget långsiktigt har förändrats.

FÖRETAG SOM VERKAR UNDER MARKNADSMÄSSIGA VILLKOR

De konkurrensutsatta statligt ägda företagen ska ges samma för- utsättningar och ha samma krav på sin verksamhet som andra aktörer på marknaden. Därigenom säkerställs långsiktig konkurrenskraft, värdeutveckling samt eektiv användning av

VERKSAMHETSRISK

Bedöms genom hur mycket verksamheten avkastar och variationen i avkastningen mellan olika år.

FINANSIELL RISK

Bedöms genom kapitalstrukturen och då främst genom andelen eget kapital.

KAPITALKOSTNAD FÖR EGET KAPITAL

6,5–14,5 %

+/- 3 %

0-2 %

6 %

3,5 %

Riskfria

Placerares

Ev. påslag

Branschrisk1)

räntan

förväntade

för små

(betavärde)

riskpremium

företag

för aktier

1) Risken i denna bransch är högre än marknaden.

kapital. Dessutom minimeras risken för snedvridning av kon- kurrensen. Av dessa skäl är fastställandet och uppföljningen av ekonomiska mål för företagen som verkar under marknads- mässiga villkor en grundläggande del i ägarstyrningen.

FÖRETAG MED SÄRSKILDA SAMHÄLLSINTRESSEN

För företag med särskilda samhällsintressen sätts främst sam- hällsekonomiska mål varför kraven på ekonomiska mål kan avvika från vad som är gängse i verksamheter som bedrivs helt på marknadsmässiga villkor. Dessa företag strävar oftast istället efter ett eektivt kapitalutnyttjande samt att skapa största möjliga samhällsnytta.

Ett ertal av de statligt ägda företagen med särskilda samhälls- intressen har en målkonikt mellan de ekonomiska målen och målen för det särskilda samhällsintresset. Exempelvis kan det

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

41

Skr. 2008/09:120 Bilaga

UPPFÖLJNING OCH UTVÄRDERING

nnas krav att en verksamhet ska ha en viss geogrask spridning över landet, trots att det inte är helt aärsmässigt befogat. Genom att fastställa ekonomiska mål tydliggörs dessa konikter och ägaren och företagsledningen kan lättare göra priorite- ringar. Ägaren och företaget bör därmed ställa upp ekonomiska mål för att mäta företagets eektivitet som ett komplement till de samhällsekonomiska målen.

SAMHÄLLSEKONOMISKA OCH SÄRSKILDA MÅL I STATLIGT ÄGDA FÖRETAG

De samhällsekonomiska målen kan variera betydligt mellan de olika företagen. Målen kan vara fastslagna i lag, men de kan även vara fastslagna i regeringsbeslut eller avtal mellan företaget och staten. Utvärderingen och uppföljningen baseras bland annat på:

•kvantitativa parametrar härledda ur samhällsekonomiska eller sektorpolitiska mål och

• eektivitets-/resultatkrav.

Kraven på till exempel kostnadseektivitet kan vara högt ställda även om andra mål har stor betydelse.

För att mäta företagets eektivitet kan mått som relaterar de olika kostnadsposterna (till exempel personal- och lokalkost- nader) till varandra eller till företagets intäkter användas.

Även operativa-, produktivitets- och/eller kostnadsmått som relaterar intäkter eller kostnader till antal anställda, eventuella anslag eller andra mått härledda ur samhällsekonomiska eller sektorspolitiska mål (till exempel antal anställda med arbets- handikapp i Samhall) kan användas. I de fall utfallen inte kan jämföras med andra företag görs jämförelse mellan åren och mot uppsatta mål.

Avseende särskilda mål är det en viktig del i den statliga ägar- politiken att de statligt ägda företagen har en genomtänkt stra- tegi för att hantera och informera om miljöhänsyn, sociala frågor, mänskliga rättigheter, jämställdhet, mångfald, etik och icke-nansiella risker, så kallad hållbarhetsinformation.

Se respektive företagssida för en utförligare beskrivning och denition av de olika målen (sid. 49 f.).

MÅL OCH UTFALL 20081)

Lönsamhetsmål

Kapitalstruktur

Utdelningsmål

Företag

Mål Utfall %

Mål Utfall %

Mål %

Utfall

Mkr

Akademiska Hus

7,8

0,7

35

46,5

50

978

Arbetslivsresurs

5–8

neg

30

16,5

50

0

Dom Shvetsii

–

–

–

–

–

0

Botniabanan

–

–

–

–

–

–

Green Cargo

10

0,4

30

35

50

0

Jernhusen

12

1,7

30

40

0

100

Kasernen

6,3

5,6

25

82

50

4

Lernia

5

neg

40–50

61

30-50

0

LKAB

12

32

>50

69

30–50

2 800

Posten

10

20

30

42

40

0

SJ

10

14

30

41

33

169

Specialfastigheter

6,3

neg

25–35

35

50

310

SBAB

6,8

6,7

–

2,8

33

0

Sveaskog

6

8,7

2

1,3

>60

89

SEK

–

1,9

–

2,4

–

0

Rymdbolaget

10

31

–

60

30–50

0

Skeppshypotekskassan

–

6,3

>10

16

0

0

Swedesurvey

–

neg

–

56

–

0

SweRoad

–

10,7

–

66

–

2

Teracom

17

24

30

44

40–60

150

Vasallen

7,8

neg

>50

58

30–50

50

Vattenfall

15

14 3,5–4,5

4,1

40–60

6 900

Nordea Bank

–

15,3

11,5

9,5

40

518

SAS

25

5

>35

15

30–40

0

TeliaSonera

–

15

–

54

40

8 083

Arlandabanan Infrastructure

–

0

–

1

–

0

ALMI

–

neg

–

91

–

0

Apoteket

–

–

25

33

33

237

Bostadsgaranti

7

neg

–

15

33

0

Göta kanalbolaget

–

2,4

–

81

–

0

Innovationsbron

–

neg

–

93

–

0

RISE

–

9,6

–

50

–

0

Dramaten

–

neg

–

25

–

0

Operan

–

neg

–

17

–

0

Norrland Center

–

30,8

-

84

–

0

Samhall

7

13

30

42

0

0

Miljömärkning Sverige

–

1

–

80

–

0

SOS Alarm

8

7

–

51

5

8

SP

4

6,4

–

57

0

0

Statens Bostadsomvandling

–

0,1

–

95

–

0

SVEDAB

–

neg

–

neg

–

0

Swedfund

2,5

4

–

78

–

0

Bilprovningen

–

neg

25

53

1

5

Miljömärkning i Sverige

–

0

–

26,5

–

0

Svenska Spel

5 1222)

51082)

–

65

rörl

5 108

Systembolaget

–

36,6

35

38

50

774

VisitSweden

–

0,5

–

33

–

0

Voksenåsen

–

0

–

45

–

0

1)För närmare information om företagens ekonomiska och särskilda mål, se respektive företagssida (49 f.). Exstattum, Preaktio, Zenit Shipping, Svevia, Vectura och Fouriertransform redovisas ej.

2)Mkr.

42 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

DEN STATLIGA FÖRETAGSSFÄREN

Två grupper av företag

De statligt ägda företagen kan indelas i två grupper: företag som verkar under marknadsmässiga villkor och företag med särskilda samhällsintressen.

Företag med statligt ägande kan i princip delas in i två grupper: de företag som verkar under marknadsmässiga villkor och de företag som primärt har olika samhällsintressen att infria. För företagen i den förstnämnda gruppen ställs främst marknads- mässiga avkastningskrav och utvärderingen av företagen sker utifrån dessa krav. För företag i gruppen med särskilda samhälls- intressen skapas värde främst ur den samhällsnytta som före- tagen åstadkommer. Utvärderingen av dessa företag blir därmed mer komplex. Utvärdering av samtliga företag med statligt ägande sker årligen och presenteras på respektive företagssida (sid. 49 f.).

Ambitionen i denna verksamhetsberättelse är att göra redo- visningen av statens företagsengagemang och de enskilda före- tagen så tydlig och lättillgänglig som möjligt.

I den konsoliderade redovisningen ingår sammanlagt 50 hel- eller delvis statligt ägda företag. Denna redovisning, som är en form av summering, är gjord utan att det nns ett moderbolag i egentlig mening. Principerna för redovisningen nns i kapitlet redovisningsprinciper på sid. 106.

I vissa avseenden skiljer sig det resultat som redovisas här från det som tidigare redovisats i bokslutskommunikén. Detta beror på att de konsoliderade resultat- och balansräkningarna som upprättats innehåller kompletterande uppgifter som inte fanns tillgängliga när bokslutskommunikén publicerades.

FÖRETAG SOM VERKAR UNDER

MARKNADSMÄSSIGA VILLKOR

Företagen i denna grupp ska ha relevanta och tydligt kommuni- cerade ekonomiska mål som utgår från marknadsmässiga krav. Detta innebär att företagen ska ha en rimlig nansiell risk

FÖRETAG SOM VERKAR UNDER

MARKNADSMÄSSIGA VILLKOR

Företag som verkar under marknadsmässiga villkor känne- tecknas främst av något eller av båda följande kriterier:

•Företaget verkar på en marknad med full konkurrens.

•Ägaren, staten, ställer marknadsmässiga krav på resultat, avkastning och finansiell balans baserat

på företagets riskprol.

Gruppen omfattar 30 företag. I konsolideringen ingår 23 av dessa företag som sammanlagt har 134 629 anställda.

genom en lämplig kapitalstruktur samt att målet för avkast- ningen på insatt kapital ska överstiga den uppskattade kapital- kostnaden med beaktande av den totala risken i företaget. Staten har normalt ett bestämmande inytande i företagen som verkar under marknadsmässiga villkor. Därigenom underlättas proces- sen för att fastställa de ekonomiska måltalen, vilken bygger på en dialog mellan ägaren och företaget. Företag i denna grupp kan även ha särskilda mål som ägaren fastställt. Ägare, styrelse och ledning ska tillsammans känna ett ansvar för att arbeta mot målen. Läs mer om mål på sid. 36-38.

FÖRETAG MED SÄRSKILDA SAMHÄLLSINTRESSEN

För denna grupp av företag sätts särskilda mål. Ibland kan kra- ven på avkastning avvika från vad som är brukligt i verksamhe- ter som bedrivs helt på marknadsmässiga villkor. Utvärderingen och uppföljningen baseras bland annat på kvalitativa parametrar härledda ur samhällsekonomiska eller sektorpolitiska mål och eektivitets-/resultatkrav. Kraven på till exempel kostnadsef- fektivitet kan vara högt ställda även om andra mål har stor betydelse. Graden av samhällsintresse och ägarens styrning skil- jer sig mycket mellan de olika företagen i denna grupp. Läs mer om mål på sid. 36-38.

FÖRETAG MED SÄRSKILDA

SAMHÄLLSINTRESSEN

Företag med särskilda samhällsintressen kännetecknas främst av något eller av båda följande kriterier:

•Ägaren, staten, styr verksamheten på ett påtagligt och direkt sätt.

•Företaget verkar på en marknad med särskilda förbehåll. En del av företagen verkar helt eller delvis utan konkurrens, andra är fullt konkurrensutsatta. Gruppen omfattar 24 företag. I konsolideringen ingår 23 av dessa företag med sammanlagt 39 675 anställda.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

43

Skr. 2008/09:120

Bilaga

DEN STATLIGA FÖRETAGSSFÄREN

Ännu ett bra år för de statligt ägda företagen

Fortsatt omsättningsökning för företag med statligt ägande; den sammanlagda omsättningen ökade med 7 procent från 322,9 till 347,0 miljarder kronor. Det sammanlagda resultatet efter skatt uppgick till 44,2 (53,1) miljarder kr, en minskning med 17 procent jämfört med 2007. Den totala utdelningsnivån mins- kade, bland annat på grund av statens försäljning av Vin Sprit och Vasakronan.

Den svenska konjunkturen avmattades med en BNP-tillväxt om 0,2 (2,7) procent. Den svagare konjunkturutvecklingen avspegla- des också i kurserna på Stockholmsbörsen där OMX All Share- index minskade med 41 procent under 2008.

ÖKAD OMSÄTTNING

Utvecklingen för de statligt ägda företagen fortsatte positivt under 2008; den sammanlagda omsättningen ökade med 7 procent under året och totalt uppgick omsättningen till 347,0 (322,9) miljarder kr. Vattenfall stod för den största omsättningsök- ningen bland samtliga statligt ägda företag och ökade sin omsättning med 20,9 miljarder kr. De stod för 87 procent av omsättningsökningen och 47 procent av den totala omsätt- ningen bland de statligt ägda företagen. TeliaSonera, LKAB och Apoteket bidrog med stora absoluta omsättningsökningar. LKAB, SweRoad och Swedfund stod för procentuellt stora omsättningsökningar jämfört med samma period föregående år. 33 av 48 företag redovisade förbättrad eller oförändrad omsätt- ning jämfört med 2007.

LÄGRE RESULTAT

Det sammanlagda resultatet efter skatt för de statligt ägda före- tagen minskade med 17 procent, från 53,1 till 44,2 miljarder kr. Den sammanlagda resultatförsämringen kan delvis hänföras till den försämrade konjunkturen under 2008. Några företag som redovisade lägre resultat var Vattenfall, Specialfastigheter och

SVEDAB.

Ett ertal företag lyckades dock öka resultatet efter skatt under året. LKAB, Systembolaget och TeliaSonera bidrog med stora absoluta resultatökningar jämfört med föregående år. 20 företag med statligt ägande kunde redovisa förbättrat eller oför- ändrat resultat jämfört med föregående år.

FÖRBÄTTRAT KASSAFLÖDE

Kassaödet från den löpande verksamheten uppgick till 91 914 Mkr (20 408) för 2008. Exklusive företagen inom den nansiella sektorn (SBAB och SEK) uppgick kassaödet från den löpande verksamheten till 59 966 (58 195) Mkr. Exklusive företagen i den nansiella sektorn, redovisade LKAB, Vattenfall och Special-

44 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

fastigheter förbättrade kassaöden jämfört med samma period föregående år. Teracom, ALMI och Svenska Spel redovisade för- sämrade kassaöden jämfört med föregående år.

FORTSATT HÖGA INVESTERINGSNIVÅER

Bruttoinvesteringarna ökade med 79 procent under 2008 från 36,7 till 65,8 miljarder kr. Vattenfall bidrog med 65 procent av totala investeringar. Även Posten, Specialfastigheter och Tera- com bidrog till ökade investeringar jämfört med 2007. LKAB, Apoteket och Botniabanan redovisade lägre investeringar jäm- fört med föregående år.

Vattenfalls bruttoinvesteringar ökade med 123 procent och uppgick till 42,3 (19,0) miljarder kr. Av dessa utgjorde 17,2 (12,7) miljarder kr förnyelseinvesteringar i anläggningar och 25,0 (6,3) miljarder kr var tillväxtinvesteringar.

LKAB:s bruttoinvesteringar minskade jämfört med föregå- ende år då stora investeringar gjordes i anriknings- och pellets- verk i Kiruna samt ny lossnings- och lagringsstruktur i Narvik.

LÄGRE UTDELNINGAR

För verksamhetsåret 2008 uppgick för utdelningarna från de statligt ägda företagen till 21,8 (31,3) miljarder kr. Detta är en minskning jämfört med föregående år. Statens försäljning av bolagen Vin Sprit och Vasakronan har påverkat den totala utdelningsnivån. Bland de företag som ökat sina utdelningar mest åternns LKAB, Posten och Apoteket.

TVÅ GRUPPER AV FÖRETAG

RESULTATRÄKNING

Mkr

2005

2006

2007

2008

Nettoomsättning

310 700

314 509

322 869

346 974

Övriga intäkter

6 923

4 284

3 896

4 592

Kostnader

-266 187

-265 948

-271 665

-294 714

Resultat från andelar i intresseföretag

7 117

11 332

9 219

8 178

Värdeförändringar

8 946

6 874

5 621

-3 472

Rörelseresultat

67 499

71 052

69 939

61 558

Finansiella intäkter

5 558

5 972

4 618

6 798

Finansiella kostnader

-9 481

-9 925

-11 253

-14 713

Resultat före skatt

63 576

67 099

63 303

53 642

Skatt

-11 276

-12 875

-10 216

-9 455

Resultat från avvecklad verksamhet

251

0

0

0

Årets resultat

52 552

55 442

53 087

44 188

Hänförbart till aktieägare i moderbolaget

51 226

54 236

52 082

43 404

Hänförbart till minoritetsintressen

1 326

1 206

1 005

784

Summa

52 552

55 442

53 087

44 188

BALANSRÄKNING

Mkr

2005

2006

2007

2008

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

434 034

450 176

480 586

515 449

Räntebärande anläggningstillgångar

353 590

381 252

394 163

476 254

Ej räntebärande omsättningstillgångar

85 356

83 730

89 465

123 645

Räntebärande omsättningstillgångar

177 655

218 394

265 113

281 034

Summa tillgångar

1 050 635

1 133 552

1 229 327

1 396 382

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

278 024

304 246

319 553

315 701

aktieägare i moderbolaget

Eget kapital hänförbart till

11 830

11 751

13 176

11 650

minoritetsintressen

Summa eget kapital

289 854

315 997

332 728

327 351

Räntebärande avsättningar

51 160

53 645

78 534

94 518

Ej räntebärande avsättningar

88 317

79 448

60 467

54 325

Räntebärande långfristiga skulder

371 997

342 344

476 845

528 148

Ej räntebärande långfristiga skulder

18 366

6 658

20 939

47 092

Räntebärande kortfristiga skulder

144 687

226 794

167 951

217 745

Ej räntebärande kortfristiga skulder

86 254

108 666

91 863

127 204

Totala skulder och eget kapital

1 050 635

1 133 552

1 229 327

1 396 382

KASSAFLÖDE

Mkr

2005

2006

2007

2008

Kassaflöde från löpande verksamhet

-1 401

28 606

20 408

91 914

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-32 950

-22 159

-29 136

-57 461

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

32 332

5 008

20 737

-7 469

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

Mkr

2005

2006

2007

2008

Bruttoinvesteringar

36 584

35 056

36 654

65 794

Av- och nedskrivningar

19 850

21 217

22 523

22 380

Omsättning som avser anslag från staten

5 392

5 345

5 557

5 219

Utdelning

26 528

37 124

31 342

21 784

Medelantal anställda

126 172

127 454

125 689

122 880

Medelantal anställda, inkl. intresseföretag

181 660

177 112

175 925

174 304

Soliditet, %

27,6

24,3

23,6

20,3

Avkastning på eget kapital, %

19,6

18,6

15,8

13,7

(Intressebolagen är exkluderade då omsättning för dessa bolag ej ingår i konsolideringen)

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

45

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRETAG SOM VERKAR UNDER MARKNADSMÄSSIGA VILLKOR

Fortsatt positiv utveckling

Under 2008 fortsatte gruppen företag som verkar under marknadsmässiga villkor sin positiva utveckling; företagens sammanlagda omsättning ökade med 9 procent, resultat efter skatt för året minskade med 18 procent. Den totala utdelningsnivån minskade jämfört med föregående år bland annat på grund av försäljning av Vin Sprit och Vasakronan.

Totalt sett ökade nettoomsättningen för företag som verkar under marknadsmässiga villkor med 9 procent under 2008 och uppgick till 261,0 (240,4) miljarder kr. Resultatet efter skatt minskade med 18 procent och uppgick till 38,3 (46,9) miljarder kr. Det egna kapitalet minskade till 304,9 (312,0) miljarder kr och avkastningen på det egna kapitalet minskade från 15,8 pro- cent till 12,7 procent.

VATTENFALL BIDROG TILL ÖKAD OMSÄTTNING

Den totala omsättningen för företag som verkar under mark- nadsmässiga villkor ökade under året och uppgick till 261 023 (240 428) Mkr. Vattenfall som stod för den största omsättnings- ökningen i gruppen ökade sin omsättning med 20 910 Mkr och stod för 102 procent av den sammanlagda omsättningsökningen i gruppen företag under marknadsmässiga villkor. I jämförelsen ingår omsättning från intressebolag med respektive ägarandel. TeliaSonera, LKAB och Posten redovisade också stora omsätt- ningsökningar. 16 (16) företag svarade för omsättningssiror som uppgick till mer än 500 Mkr under 2008 och 13 av dessa ökade sin omsättning under 2008 jämfört med 2007. Av samtliga företag i gruppen redovisade 18 av 25 företag ökad eller oföränd- rad omsättning jämfört med föregående år.

RESULTATRÄKNING

Mkr

2005

2006

2007

2008

Nettoomsättning

225 566

225 919

240 428

261 023

Övriga intäkter

6 560

3 421

3 094

3 966

Kostnader

-186 487

-182 235

-195 362

-214 992

Resultat från andelar i intresseföretag

7 149

11 324

9 197

8 035

Värdeförändringar

8 964

6 963

5 352

-2 760

Rörelseresultat

61 752

64 391

62 709

55 272

Finansiella intäkter

5 286

5 562

3 993

5 345

Finansiella kostnader

-8 594

-9 555

-9 956

-13 001

Resultat före skatt

58 444

60 399

56 747

47 615

Bokslutsdispositioner

0

0

0

Skatt

-11 072

-12 389

-9 896

-9 324

Resultat från avvecklad verksamhet

251

1 217

0

0

Årets resultat

47 623

49 226

46 851

38 291

Hänförbart till aktieägare i moderbolaget

46 299

48 032

45 848

37 527

Hänförbart till minoritetsintressen

1 324

1 194

1 003

764

Summa

47 623

49 226

46 851

38 291

BALANSRÄKNING

Mkr

2005

2006

2007

2008

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

410 449

427 322

444 778

475 438

Räntebärande anläggningstillgångar

346 989

374 277

386 554

468 056

Ej räntebärande omsättningstillgångar

74 351

71 833

76 594

111 133

Räntebärande omsättningstillgångar

164 546

205 331

250 496

262 484

Summa tillgångar

996 335

1 078 763

1 158 423

1 317 111

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

278 024

286 645

299 451

293 827

aktieägare i moderbolaget

Eget kapital hänförbart till

11 336

11 212

12 532

11 039

minoritetsintressen

Summa eget kapital

289 360

297 857

311 983

304 866

Obeskattade reserver

0

0

Räntebärande avsättningar

50 936

53 420

78 297

94 280

Ej räntebärande avsättningar

85 504

76 647

57 646

51 476

Räntebärande långfristiga skulder

354 958

326 643

449 473

497 052

Ej räntebärande långfristiga skulder

17 225

5 400

19 654

45 687

Räntebärande kortfristiga skulder

139 993

221 962

162 958

210 370

Ej räntebärande kortfristiga skulder

74 673

96 834

78 412

113 380

Totala skulder och eget kapital

1 012 649

1 078 763

1 158 423

1 317 111

KASSAFLÖDE

Mkr

2005

2006

2007

2008

Kassaflöde från löpande verksamhet

-8 790

22 023

12 842

86 623

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-30 825

-21 467

-26 017

-54 241

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

37 920

10 353

24 365

-6 724

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

Mkr

2005

2006

2007

2008

Bruttoinvesteringar

34 998

33 074

32 909

61 993

Av- och nedskrivningar

18 623

19 938

21 197

20 573

Omsättning som avser anslag från staten

403

403

401

2

Utdelning

21 553

31 949

25 624

15 658

Medelantal anställda

85 999

88 198

85 967

84 096

Medelantal anställda, inkl. intresseföretag

140 563

136 920

135 312

134 629

Soliditet, %

21,2

23,2

23,6

19,8

Avkastning på eget kapital, %

18,5

17,5

15,8

12,7

46 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

SEK stod för den största procentuella omsättningsökningen. Företaget ökade med 85 procent, från 833 till 1 543 Mkr, ökningen förklaras av det kapitaltillskott som de ck i slutet av året, då statens aktier i Venantius överfördes till SEK. Den största absoluta omsättningsökningen stod Vattenfall för, som ökade sin omsättning med 15 procent, från 143 639 till 164 549 Mkr. Hälften av ökningen hänförs till Vattenfalls verksamheter i Norden och förklaras av högre erhållna priser både på spot- marknaden och prissäkrad volym. Huvuddelen av den övriga ökningen är hänförlig till Tyskland och förklaras främst av högre erhållna priser och valutakurseekter. TeliaSonera ökade sin omsättning jämfört med 2007 med 8 procent, från 96 344 Mkr till 103 585 Mkr. Ökningen är främst hänförlig till ökande voly- mer och inom kommunikation och bredband på ertalet av de geograska marknaderna. LKAB ökade sin omsättning jämfört med 2007 med 41 procent, från 16 385 Mkr till 23 128 Mkr. Ökningen härrör huvudsakligen till följd av nya priser på pellets- och nesprodukterna.

RESULTATFÖRBÄTTRING FÖR MÅNGA FÖRETAG

I gruppen företag som verkar under marknadsmässiga villkor redovisade 9 av 25 företag positivt eller oförändrat resultat efter skatt jämfört med föregående år. Vattenfall tillsammans med LKAB och TeliaSonera var de tre största bidragsgivarna till det sammanlagda resultatet. De stod tillsammans för 87 procent av det sammanlagda resultatet efter skatt i gruppen.

Vattenfall försämrade sitt resultat från 20 686 till 17 763 Mkr. Minskningen hänförs främst till sämre bruttomarginal och högre nansiella kostnader. LKAB förbättrade sitt resultat från 4 679 till 7 641 Mkr. Ökningen hänförs främst till den högre volymen och den förbättrade bruttomarginalen samtidigt som övriga kostnader har varit relativt oförändrade. TeliaSonera för- bättrade sitt resultat med 6 procent från 20 298 till 21 442 Mkr.

FÖRETAG SOM VERKAR UNDER MARKNADSMÄSSIGA VILLKOR

STATENS ANDEL AV FÖRETAGENS UTDELNINGAR1)

Mkr

2004

2005

2006

2007

2008

Företag med marknadsmässiga villkor

TeliaSonera

2 541

7 118

12 815

6 700

3 015

SJ

0

0

150

169

181

Vattenfall

5 600

5 800

7 500

8 000

6 900

Nordea Bank

1 318

1 685

2 284

2 855

1 129

LKAB

520

1 500

2 000

2 000

2 800

Akademiska Hus

394

660

1 400

967

978

Sveaskog

355

355

481

810

89

Specialfastigheter

25

67

400

350

310

Posten2)

150

175

400

625

0

ExStattum

0

0

0

570

0

Teracom

0

150

350

400

150

Jernhusen

0

0

0

100

100

Green Cargo

0

0

80

85

0

Vasallen

96

76

471

67

0

Lernia

0

25

50

25

0

Kasernen

4

5

4

4

4

Rymdbolaget

40

30

3

6

0

SweRoad

5

1

1

0

2

SBAB

139

0

0

0

0

SEK

0

0

0

0

0

SAS

0

0

0

0

0

Venantius3)

643

3 000

2 100

300

-

Vin Sprit3)

400

600

710

800

-

Vasakronan3)

165

254

698

791

-

OMX3)

0

52

52

-

-

Summa

12 395

21 553

31 949

25 624

15 658

1)Tabellen redovisar endast företag som har lämnat utdelning något av de fem senaste åren.

2)Ingen ordinarie utdelning för Posten utgick för 2008 mot bakgrund av den extra utdelning om 1 400 Mkr som ska lämnas vid fullföljandet av samgåendet med Post Danmark.

3)Under året har statens aktier i Venantius, Vin Sprit, Vasakronan, OMX och Imego avyttrats.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

47

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRETAG SOM VERKAR UNDER MARKNADSMÄSSIGA VILLKOR

Ökningen hänförs främst till mobiltjänster med ökad tillväxt och lönsamhet i de nordiska och baltiska länderna samt ett starkt resultat inom aärsområdet Euroasien.

Trots den gynnsamma resultatutvecklingen för bland andra SJ, Rymdbolaget och SBAB försämrades resultatet. Det lägre resultatet förklaras bland annat av att de under året avyttrade företagen Vin Sprit och Vasakronans inte ingår i sin helhet i konsolideringen för 2008.

LÄGRE INVESTERINGSNIVÅER

Bruttoinvesteringarna i företagen som verkar under marknads- mässiga villkor ökade jämfört med 2007 från 56 560 till 91 303 Mkr. Vattenfall, Posten och Specialfastigheter ökade sina inves-

BRUTTOINVESTERINGAR

Mkr

2006

2007

2008

Företag med marknadsmässiga villkor1)

Vattenfall

17 220

18 964

42 296

TeliaSonera (37,3%)

15 052

20 702

24 855

LKAB

4 851

6 003

4 732

SAS (21,4%)

2 299

2 949

4 455

Akademiska Hus

2 418

2 183

2 325

Posten

2 886

1 198

2 452

Specialfastigheter

592

678

2 352

Teracom

263

240

1 242

SJ

590

379

1 011

Green Cargo

181

240

608

Jernhusen

551

496

649

Vasallen

170

303

421

Sveaskog

116

90

172

Rymdbolaget

34

22

116

SEK

6

4

2 455

Övriga företag

1 047

2 109

1 162

teringar. LKAB och SBAB minskade sina investeringar under 2008 jämfört med föregående år.

INVESTERINGAR I KAPACITETSUTBYGGNAD OCH FÖRVÄRV

Vattenfalls bruttoinvesteringar ökade med 123 procent och uppgick till 42,3 (19,0) miljarder kr. Av dessa utgjorde 17,2 (12,7) miljarder kr förnyelseinvesteringar i anläggningar och 25,0 (6,3) miljarder kr var tillväxtinvesteringar.

LKAB:s bruttoinvesteringar minskade kraftigt jämfört med föregående år då stora investeringar gjordes i anriknings- och pelletsverk i Kiruna samt ny lossnings- och lagringsstruktur i Narvik.

LÄGRE UTDELNINGSNIVÅ

Utdelningarna från gruppen företag som verkar under mark- nadsmässiga villkor uppgick till 15,7 (25,6) miljarder kr för verk- samhetsåret 2008. Minskningen jämfört med föregående år för- klaras bland annat av den sämre konjunkturen och av att staten har sålt sitt innehav i Vin Sprit samt Vasakronan.

De företag i den här gruppen som lämnar de största utdel- ningarna till staten är Vattenfall, TeliaSonera och LKAB. Bland de företag som har ökat utdelningarna mest åternns SJ och LKAB.

Läs mer om företagens utdelningspolicy i respektive företags- presentation (sid. 49 f.).

1)Sammanställningen visar företag vars bruttoinvesteringar överstiger 100 Mkr. Intresseföretagens investeringar ingår ej i konsolideringen.

FÖRETAG SOM VERKAR UNDER MARKNADSMÄSSIGA VILLKOR

Genomsnittlig

Nettoomsättning, Mkr

årlig ökning, %

Resultat före skatt, Mkr

Företag1)

2006

2007

2008

2006–2008

2006

2007

2008

Vattenfall

135 802

143 639

164 549

10,1%

19 858

20 686

17 763

TeliaSonera (37,3%)

91 060

96 344

103 585

6,7%

19 283

20 298

21 442

Posten

27 823

29 902

30 836

5,3%

1 013

1 564

1 506

LKAB

14 615

16 385

23 128

25,8%

4 597

4 679

7 641

SAS (21,4%)

51 152

50 598

53 195

2,0%

4 740

636

-6 321

SJ

6 938

8 257

9 029

14,1%

368

507

543

Sveaskog

6 030

7 263

7 240

9,6%

2 138

1 419

1 370

Green Cargo

5 857

6 111

6 392

4,5%

165

174

7

Akademiska Hus

4 704

4 635

4 793

0,9%

3 038

1 253

749

Teracom

2 995

3 300

3 173

2,9%

354

470

421

Lernia

2 179

2 259

1 973

-4,8%

150

52

5

SEK

794

833

1 543

39,4%

356

346

143

Specialfastigheter

1 168

1 126

1 174

0,3%

766

544

-117

SBAB

1 435

1 177

1 186

-9,1%

654

190

424

Jernhusen

640

750

794

11,4%

345

676

70

Svenska rymdaktiebolaget

524

551

669

13,0%

-15

8

143

1) Tabellen visar företag med en omsättning över 500 Mkr.

48 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRETAG MED SÄRSKILDA SAMHÄLLSINTRESSEN

Stabila omsättningsnivåer och lägre vinster

Gruppen företag med särskilda samhällsintressen ökade under 2008 den sammanlagda omsättningen jämfört med 2007 med 4 procent. Vinsten för företagen efter skatt försämrades till 5 897 (6 237) Mkr för 2008.

Totalt sett ökade nettoomsättningen under 2008 för företag med särskilda samhällsintressen med 4 procent från 82,4 till

86,0 miljarder kr. Resultatet efter skatt försämrades något och uppgick till 5,9 (6,2) miljarder kr. Det egna kapitalet ökade till 22,5 (20,8) miljarder kr och avkastningen på det egna kapitalet uppgick till 28,0 (33,1) procent.

Företagen i denna grupp har, utöver ekonomiska mål, även särskilda samhällsekonomiska eller sektorpolitiska mål. För när- mare information om företagens ekonomiska och särskilda mål, se respektive företagssida (sid. 49 f.).

RESULTATRÄKNING

Mkr

20051)

2006

2007

2008

Nettoomsättning

85 134

88 590

82 441

85 951

Övriga intäkter

363

864

802

626

Kostnader

-79 699

-82 713

-76 303

-79 722

Resultat från andelar i intresseföretag

-32

8

21

142

Värdeförändringar

-18

-89

269

-712

Rörelseresultat

5 747

6 661

7 230

6 286

Finansiella intäkter

272

410

625

1 453

Finansiella kostnader

-887

-370

-1 297

-1 712

Resultat före skatt

5 132

6 701

6 557

6 027

Skatt

-203

-485

-320

-130

Årets resultat

4 929

6 215

6 237

5 897

Hänförbart till aktieägare i moderbolaget

4 927

6 203

6 235

5 877

Hänförbart till minoritetsintressen

2

12

2

20

Summa

4 929

6 215

6 237

5 897

BALANSRÄKNING

Mkr

20051)

2006

2007

2008

Tillgångar

OMSÄTTNINGSÖKNINGAR FÖR APOTEKET, SVENSKA SPEL

Ej räntebärande anläggningstillgångar

23 585

22 854

35 808

40 011

OCH SYSTEMBOLAGET

Räntebärande anläggningstillgångar

6 601

6 975

7 608

8 198

2008 innebar en omsättningsökning för företag med särskilda

Ej räntebärande omsättningstillgångar

11 005

11 897

12 871

12 512

samhällsintressen; den sammanlagda omsättningen för företa-

Räntebärande omsättningstillgångar

13 109

13 063

14 617

18 551

Summa tillgångar

54 300

54 871

70 904

79 271

gen ökade med 4 procent till 85 951 (82 441) Mkr. Apoteket,

Eget kapital, avsättningar och skulder

16 318

17 602

20 102

21 874

Systembolaget och Svenska Spel ökade sin omsättning jämfört

Eget kapital hänförbart till

494

539

644

611

med 2007. Apoteket, Svenska Spel och Systembolaget stod för

aktieägare i moderbolaget

82 procent av omsättningen för den här gruppen av företag.

Eget kapital hänförbart till

16 809

18 141

20 745

22 485

Under 2008 kunde 10 (10) av företagen redovisa en omsättning

minoritetsintressen

Summa eget kapital

16 809

18 141

20 745

22 485

som uppgick till mer än 500 Mkr. Av 23 företag i gruppen redo-

Räntebärande avsättningar

224

225

237

238

visade 15 företag ökad eller oförändrad omsättning. Systembo-

Ej räntebärande avsättningar

2 812

2 801

2 822

2 849

laget ökade sin omsättning jämfört med 2007 med 5 procent,

Räntebärande långfristiga skulder

17 040

15 701

27 372

31 095

Ej räntebärande långfristiga skulder

1 141

1 258

1 285

1 405

Räntebärande kortfristiga skulder

4 694

4 832

4 993

7 375

STATENS ANDEL AV FÖRETAGENS UTDELNINGAR

Ej räntebärande kortfristiga skulder

11 580

11 832

13 451

13 825

Mkr

2004

2005

2006

2007

2008

Totala skulder och eget kapital

54 300

54 790

70 904

79 271

Företag med särskilda samhällsintressen

KASSAFLÖDE

Svenska Spel1)

4 803

4 569

4 807

5 247

5 108

Systembolaget

90

330

210

295

774

Mkr

20051)

2006

2007

2008

Apoteket

100

70

150

165

237

Kassaflöde från löpande verksamhet

7 389

6 583

7 566

5 292

Svensk Bilprovning (52%)

2

3

3

3

3

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-2 124

-692

-3 119

-3 220

SOS Alarm Sverige (50%)

2

2

4

4

4

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-5 588

-5 345

-3 628

-745

Bostadsgaranti (50%)

0

1

1

4

0

ÖVRIGA UPPLYSNINGAR

Totalt

4 997

4 975

5 175

5 718

6 126

1) Svenska Spels resultat delas ut i sin helhet. Av företagets vinstmedel, 5 108

Mkr

20051)

2006

2007

2008

Bruttoinvesteringar

1 587

1 982

3 745

3 801

(5 247) Mkr utbetalas 1 590 (1 370) Mkr till föreningslivet.

Av- och nedskrivningar

1 227

1 226

1 326

1 807

Omsättning som avser anslag från staten

23 809

4 852

5 156

5 217

BRUTTOINVESTERINGAR

Utdelning

4 975

5 175

5 718

6 126

Medelantal anställda

40 173

39 256

39 722

38 784

Mkr

2005

2006

2007

2008

Företag med särskilda samhällsintressen1)

Medelantal anställda, inkl. intresseföretag

41 204

40 192

40 613

39 675

Botniabanan

3 212

2 312

2 258

2 107

Soliditet, %

30,7

33

29

28,2

Svenska Spel

628

405

205

484

Avkastning på eget kapital, %

29,9

36,6

33,1

28,0

Apoteket

243

256

429

253

1) 2005 är justerade för IFRS.

Systembolaget

167

898

315

406

Svensk Bilprovning

142

149

149

114

1) Sammanställningen visar företag vars bruttoinvesteringar överstiger 100 Mkr.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

49

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRETAG MED SÄRSKILDA SAMHÄLLSINTRESSEN

från 20 211 Mkr till 21 296 Mkr, ökningen härrör huvudsakligen till ökad försäljningsvolym. Apoteket ökade omsättningen med 6 procent från 39 493 Mkr till 41 710 Mkr. Ökningen för- klaras främst av att receptvolymerna ökade, en hög medelpris- utveckling inom vissa områden samt att kunderna handlar för större belopp vid varje besök. Svenska Spel ökade sin omsätt- ning med 2 procent från 7 915 Mkr till 8 071 Mkr 2008.

SÄMRE RESULTAT

Årets resultat efter skatt för gruppen företag med särskilda sam- hällsintressen innebar en sammanlagd resultatförsämring från

6 237 till 5 897 Mkr. Av företagen med särskilda samhällsintres- sen redovisade 11 av 23 företag ett positivt eller nollresultat efter skatt jämfört med föregående år. Företagen med de största resul- tatförbättringarna var Systembolaget, Apoteket och Samhall.

ÖKADE BRUTTOINVESTERINGAR

Bruttoinvesteringarna ökade från 3 745 till 3 801 Mkr, en ökning med 1 procent jämfört med 2007. Svenska Spels bruttoinveste- ringar ökade med 136 procent från 205 till 484 Mkr. Ökningen förklaras främst av inköpt datautrustning och andra inventarier. Apoteket minskade sina investeringar från 429 Mkr till 253 Mkr, minskningen förklaras av färre investeringar i inventarier under året.

SVENSKA SPELS UTDELNING DOMINERANDE

De sammanlagda utdelningarna från företag i gruppen företag med särskilda samhällsintressen uppgick till 6,1 (5,7) miljarder kr. Svenska Spel är skattebefriat och delar ut hela sitt resultat.

Den ena delen utbetalas som bidrag till Riksidrottsförbundet och Ungdomsstyrelsen, och den andra delen betalas in till sta- ten. Svenska Spels utdelning motsvarar 83 procent av de samlade utdelningarna i denna grupp.

Totalt sett uppgick Svenska Spels utdelning för verksamhets- året 2008 till 5,1 (5,2) miljarder kr. Läs mer om företagens utdel- ningspolicy på respektive företagspresentation (sid. 49 f.).

FÖRETAG MED SÄRSKILDA SAMHÄLLSINTRESSEN

Genomsnittlig

Nettoomsättning, Mkr

årlig ökning %

Resultat före skatt, Mkr

Företag1)

2006

2007

2008

2006–2008

2006

2007

2008

Apoteket

37 269

39 493

41 710

5,8%

447

433

711

Svenska Spel

20 157

7 915

8 071

-36,7%

4807

5 247

5 108

Systembolaget

19 039

20 211

21 296

5,8%

419

295

774

Samhall

7 090

7 211

7 106

0,1%

96

90

153

Botniabanan (91%)

2 312

2 258

2 112

-4,4%

0

0

0

Bilprovningen (52%)

1 528

1 525

1 516

-0,4%

48

37

-204

SVEDAB

779

858

930

9,3%

149

116

-645

SOS Alarm (50%)

694

727

761

4,7%

4

9

12

SP

749

760

846

6,2%

57

10

26

ALMI

662

796

828

11,8%

93

114

9

1) Tabellen visar företag med en omsättning över 500 Mkr.

50 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

STATENS ÄGANDE I BÖRSNOTERADE FÖRETAG

Det börsnoterade aktieinnehavet

Under 2008 minskade marknadsvärdet på det statliga börsnoterade aktieinnehavet med 42 procent, från 162 miljarder kronor till 95 miljarder kronor. Justerat för försäljningen av aktier i OMX minskade marknads- värdet på aktieinnehavet med 41 procent.

Marknadsvärdet på statens börsnoterade aktieinnehav mins- kade under året med 42 procent från 162,0 miljarder kronor i slu- tet av 2007 till 94,7 miljarder kronor i slutet av 2008. Värde- minskningen förklaras huvudsakligen av allmän börsnedgång, OMX Stockholm all share-index sjönk under samma period med 38 procent. Justerat för försäljningen av aktier i OMX har marknadsvärdet på statens börsnoterade aktieinnehav minskat med 41 procent från 160 till 95 miljarder kronor. Sedan slutet av 2008 till och med 26 juni 2009 har marknadsvärdet på det stat- liga börsinnehavet ökat med 23 procent till 116 miljarder kronor samtidigt som OMX Stockholm all share-index under samma period ökat med 21,4 procent.

STATENS ANDEL I OMX SÅLT TILL BORSE DUBAI

Staten sålde sin ägarandel (6,6 procent) i OMX till Borse Dubai genom att regeringen den 31 januari 2008 beslutade att acceptera Borse Dubais oentliga uppköpserbjudande till samtliga aktieä- gare i OMX om att förvärva OMX-aktier för 265 kronor per aktie kontant. Accepterande av erbjudandet överlämnades till budgivaren Borse Dubai den 12 februari. Staten erhöll som likvid 2 118 Mkr för sina 7,9 miljoner aktier.

NYEMISSION I SAS

Mot bakgrund av SAS utveckling och de utmaningar som nns på ygmarknaden presenterade styrelsen för SAS en ny strate- gisk inriktning och aärsplan kallad ”Core SAS”. I samband med detta beslutade styrelsen om en nyemission med företrä- desrätt för bolagets aktieägare på cirka 6 miljarder kr totalt varav högst 1,3 miljarder kronor föll på svenska statens del.

BÖRSVÄRDE STATENS NOTERADE AKTIEINNEHAV1)

KURSUTVECKLING STATENS BÖRSNOTERADE INNEHAV JAN 2004–JUNI 2009

SAS

TeliaSonera

OMX30

Nordea

OMX

250

200

150

100

50

0

2004

2005

2006

2007

2008

2009

juni

juni

juni

juni

juni

juni

Regeringen uttryckte i februari sitt stöd för emissionen och riksdagen beslutade om propositionen den 12 mars 2009. Extra bolagsstämman den 13 mars beslutade om att genomföra nyemissionen. Nyemissionen övertecknades med 24 procent. Efter nyemissionen äger svenska staten 528 750 000 aktier mot- svarande oförändrad ägarandel om 21,4 procent.

NYEMISSION I NORDEA BANK

Nordea Banks styrelse presenterade ett förslag om nyemission den 10 februari 2009 i syfte att stärka företagets kapitalbas. Bolagsstämman fattade beslut om nyemissionen den 13 mars och svenska staten deltog med sin pro-rata andel som nansie- rades genom det kapitaltillskottsprogram som regeringen inrättat med stöd av medel från stabilitetsfonden. Nyemissi- onen övertecknades med 28 procent. Efter nyemissionen äger svenska staten 799 181 711 aktier motsvarande oförändrade ägarandel om 19,8 procent.

Börsvärde per

Börsvärde per

Börsvärde per

2009-06-26,

% sedan

2008-12-31,

% sedan

2007-12-31,

Företag

Ägarandel, %

Antal aktier

Mkr

2008-12-31

Mkr

2007-12-31

Mkr

Nordea Bank AB2)

19,8

799 181 711

47 871

70

28 203

-49

55 685

SAS AB3)

21,4

528 750 000

1 803

35

1 336

-54

2 926

TeliaSonera AB

37,3

1 674 310 553

66 805

3

65 131

-36

101 296

OMX AB

6,6

7 993 466

-

-

-

-

2 090

Total

116 479

23

94 670

-42

161 997

1)Svenska staten sålde hela sitt aktieinnehav i OMX i februari 2008.

2)Nyemission i Nordea Bank, antalet aktier ökade från 515 601 104 aktier till 799 181 711.

3)Nyemssion i SAS, antalet aktier ökade från 35 250 000 aktier till 528 750 000 aktier.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

51

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRETAGSÖVERSIKT

Företagsöversikt

49

AKADEMISKA HUS AKTIEBOLAG

50

ALMI FÖRETAGSPARTNER AB

51

APOTEKET AKTIEBOLAG (PUBL)

52

ARBETSLIVSRESURS AR AB (PUBL)

53

ARLANDABANAN INFRASTRUCTURE AB

54

AKTIEBOLAGET BOSTADSGARANTI (PUBL)

55

BOTNIABANAN AB

56

A/O DOM SHVETSII

57

GREEN CARGO AB

58

AB GÖTA KANALBOLAG

59

INNOVATIONSBRON AB

60

JERNHUSEN AB

61

KASERNENFASTIGHETS AKTIEBOLAG

62

KUNGLIGA DRAMATISKA TEATERN AKTIEBOLAG

63

KUNGLIGA OPERAN AB

64

LERNIA AKTIEBOLAG

65

LUOSSAVAARA-KIIRUNAVAARA AKTIEBOLAG (LKAB)

66

NORDEA BANK AB

67

NORRLAND CENTER AB

68

POSTEN AB

69

RISE RESEARCH INSTITUTES OF SWEDEN HOLDING AB

70

SAMHALL AKTIEBOLAG

71

SAS AB

72

MILJÖMÄRKNING SVERIGE AB

73

SJ AB

74

SOS ALARM SVERIGE AB

75

SP SVERIGES TEKNISKA FORSKNINGSINSTITUT AB

76

SPECIALFASTIGHETER SVERIGE AB

77

STATENS BOSTADSOMVANDLING AB SBO

78

SVEASKOG AB

79

SWEDFUND INTERNATIONAL AB

80

SWEDISH NATIONAL ROAD CONSULTING AKTIEBOLAG

81

SWEDESURVEY AKTIEBOLAG

82

AKTIEBOLAGET SVENSKA MILJÖSTYRNINGSRÅDET

83

SVENSKA RYMDAKTIEBOLAGET

84

SVENSKA SKEPPSHYPOTEKSKASSAN

85

AB SVENSKA SPEL

86

AKTIEBOLAGET SVENSK BILPROVNING

87

SVENSK-DANSKA BROFÖRBINDELSEN SVEDAB AKTIEBOLAG

88

AKTIEBOLAGET SVENSK EXPORTKREDIT

89

SVERIGES BOSTADSFINANSIERINGSAKTIEBOLAG, SBAB (PUBL)

90

SYSTEMBOLAGET AKTIEBOLAG

91

TELIASONERA AKTIEBOLAG

92

TERACOM AB

93

VASALLEN AB

94

VATTENFALL AKTIEBOLAG

95

V.S VISITSWEDEN AB

96

VOKSENÅSEN A/S

97

BOLAG UNDER AVVECKLING

98

VILANDE BOLAG UNDER 2008

99

NYBILDADE BOLAG ÅRSSKIFTET 2008/2009

100

BOLAG ELLER AKTIER I BOLAG SOM AVYTTRATS 2008

52 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.akademiskahus.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • AKADEMISKA HUS AKTIEBOLAG

Akademiska Hus bildades 1993 i sam- band med ombildningen av Byggnadsstyrelsen. Företagets huvud- uppgift är att erbjuda landets universi- tet och högskolor ändamålsenliga och sunda lokaler för utbildning och forsk- ning. Företaget har också ett ansvar att som förvaltare tillvarata de stora ekono- miska och kulturella värden som finns i fastigheterna. Företaget verkar på marknadsmässiga villkor och i öppen konkurrens.

VERKSAMHET

Akademiska Hus är ett av Sveriges största fastighetsföretag. Universitet och högskolor är företagets största kundgrupp. Företagets verk- samhet består i att äga, förvalta, projektera, bygga och utveckla fastigheterna så att kun- derna ska kunna fokusera på sin utbildnings- verksamhet. Kännetecknande för Akademiska Hus verksamhet är också långa kontrakt med stabila kunder. Omfattande investeringar görs årligen i ny- och ombyggnationer. Företaget har verksamhet över hela landet, från Malmö i söder till Kiruna i norr. Akademiska Hus ska skapa värdetillväxt genom god lönsamhet och en långsiktig fastighetsutveckling.

EKONOMI

Akademiska Hus hyresintäkter ökade till

4 793 (4 635) Mkr. Ökningen beror på index- uppräkning av hyrorna samt tillskott från fär- digställda ny- och ombyggnationer. Driftsöver- skottet uppgick till 3 055 (2 918) Mkr där direktavkastningen ökade till 6,4 (6,0) pro- cent. Årets resultat efter skatt blev 749

(1 253) Mkr. Försämringen av resultatet efter skatt beror på orealiserade värdeförändringar i förvaltningsfastigheterna som uppgick till

-2 192 (-617) Mkr. Bruttoinvesteringarna uppgick till 2 325 (2 183) Mkr.

MÅL

Akademiska Hus arbetar med strategier och mål inom fyra delområden; marknad, medar- betar- och ledarskap, lönsamhet samt fastig- heter/hållbarhet. Kundnyttan mäts bland an- nat med nöjdkundindex (NKI) där målet är in- dex 70. Medarbetarnas trivsel mäts genom NMI (nöjdmedarbetarindex), även här är må- let 70. Lönsamhetsmålet innebär att avkast-

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Eva-Britt[REDACTED_EFTERNAMN] VD: Mikael[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Eva-Britt[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Sigbrit Franke, Marianne Förander, Maj Charlotte[REDACTED_EFTERNAMN], Per[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Ingemar Ziegler, (Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] valdes och Charlotte[REDACTED_EFTERNAMN] samt Göran Wendel avgick vid årsstämma 2009) Arb rep: Sveinn[REDACTED_EFTERNAMN], Tomas Jennlinger Revisorer: Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Deloitte AB

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 190 (190) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 95 (95) tkr.

ningen på eget kapital ska motsvara den fem- åriga statsobligationsräntan plus 4 procenten- heter, över en konjunkturcykel. Soliditeten bör vara lägst 35 procent. Miljömålen ställs upp dels för kommande året, dels långsiktigt. Ett av miljömålen är att mängden köpt energi ska minska med 30 procent till år 2025 jäm- fört med år 2000.

UTDELNINGSPOLICY

Målet är att utdelningen ska uppgå till 50 procent av resultatet efter finansiella poster, exklusive orealiserade värdeförändringar, med avdrag för aktuell skatt. Vid beslut om utdel- ning ska hänsyn tas till koncernens kapital- struktur och kapitalbehov.

UTVÄRDERING

NKI ökade med en enhet till 70 (av maximalt

100)och tangerade därmed målnivån. Även NMI ökade med en enhet till 70 vilket också var målet för 2008. Soliditet uppgick vid ut- gången av 2008 till 46,5 (47,8) procent vil- ket, med god marginal, är inom det uppsatta målet. Avkastningen på eget kapital efter schablonskatt uppgick till 0,7 (4,9) procent, vilket är lägre än målet, som för 2008 utföll till 7,8 procent. Målet är dock satt över en konjunkturcykel. Den minskade avkastningen beror nästan uteslutande på orealiserade ne- gativa värdeförändringar i fastigheterna. Den underliggande direktavkastningen är dock fortsatt god. En utdelning om 978 (967) Mkr föreslogs för 2008, vilket är enligt policy. Mängden köpt energi har fortsatt att minska, under 2008 med 1,5 procent.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Hyresintäkter

4 793

4 635

Övriga intäkter

164

151

Kostnader

-1 944

-1 775

Värdeförändringar fastigheter

-2 192

-617

Rörelseresultat

821

2 283

Finansiella intäkter

265

203

Finansiella kostnader

-854

-813

Resultat före skatt

232

1 673

Skatt

517

-420

Nettoresultat

749

1 253

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

749

1 253

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

47 665

49 960

Räntebärande anläggningstillgångar

2 832

672

Ej räntebärande omsättningstillgångar

576

539

Räntebärande omsättningstillgångar

1 590

983

Totala tillgångar

52 663

52 154

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart

24 462

24 699

till aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

24 462

24 699

Räntebärande avsättningar

239

220

Ej räntebärande avsättningar

6 571

7 407

Räntebärande långfristiga skulder

15 464

12 889

Ej räntebärande långfristiga skulder

7

7

Räntebärande kortfristiga skulder

3 779

4 912

Ej räntebärande kortfristiga skulder

2 141

2 020

Totala skulder och eget kapital

52 663

52 154

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

1 980

1 814

Kassaflöde från investeringsverksamhet

291

-685

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-2 100 -1 664

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

3,0

5,1

Rt (genomsnitt), %

2,1

4,8

Soliditet, %

46,5

47,8

Lokalarea, tkvm

3200

3 222

Marknadsvärde fastigheter

44798

48 389

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

978

967

Bruttoinvesteringar

2 325

2 183

Av- och nedskrivningar

8,8

10,6

Antal anställda i medeltal

399

397

Sjukfrånvaro, %

2,6

3,3

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

25

Mål

20

Utfall

15

10

5

0

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

77

23

62

38

43

57

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

53

Skr. 2008/09:120

Bilaga

ALMI FÖRETAGSPARTNER AB • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.almi.se

Uppdraget för ALMI är att främja ut- vecklingen av konkurrenskraftiga små och medelstora företag och stimulera nyföretagandet i syfte att skapa tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. ALMI ägs av staten och är moderbolag i en koncern med 19 regionala dotterbolag. Dotterbolagen ägs till 51 procent av moderbolaget. Övriga ägare är lands- tingen, regionala självstyrelseorgan och kommunala samverkansorgan.

VERKSAMHET

Verksamheten täcker hela processen från idé till lönsamt företag och delas upp i tre affärs- omården: Innovation, Nya företag och Etable- rade företag. Tjänsterna som erbjuds är finan- siering och affärsrådgivning. ALMI erbjuder lån till nya och etablerade företag, exportlån, mikrolån samt särskilt anpassade finansie- ringsformer till innovatörer. Kreditgivning sker i samverkan med andra kreditgivare och ban- kerna är en viktig samarbetspartner. Under 2008 hade ALMI drygt 64 000 kundkontakter och fick under året drygt 11 000 nya kunder. Riksdag och regering beslutade i november om ett kapitaltillskott till ALMI på 2 miljarder kronor för att ytterligare tillgodose behovet av finansiering hos landets företagare i spåren av finanskrisen. Under året etablerades ALMI Invest, ett företag som med hjälp av bl.a. EU- medel kommer att arbeta med regionalt ägar- kapital.

EKONOMI

ALMI erhåller driftsanslag från staten. År 2008 uppgick detta till 135 Mkr. De regiona- la dotterbolagen erhåller i sin tur driftsanslag från moderbolaget och de regionala ägarna i proportion till ägandet och enligt en särskild anslagsfördelningsmodell som bl.a. baseras på dotterbolagens prestation. Koncernens re- sultat före minoritetsintressen uppgick till 9 Mkr (114). Moderbolagets resultat uppgick till -31 Mkr (108). Avkastningen på utlånade medel uppgick efter kreditförluster till 1,25 procent (5,0). Kreditförlusterna i förhållande till utlåningsvolymen hamnade på 7,1 pro- cent (3,2), främst beroende på ökade reserve- ringar under hösten 2008.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Elisabeth Gauffin

VD: Göran Lundwall

Ordf: Elisabeth Gauffin Led: Bertil Törsäter, Ola Asp- lund, Majvor Muller, Maria Masoomi, Marita
[REDACTED_EFTERNAMN], Thomas[REDACTED_EFTERNAMN], Jan[REDACTED_EFTERNAMN], (Eva-Carin Teng- berg avgick och Jan[REDACTED_EFTERNAMN] valdes vid årsstämma 2009) Arb rep: Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Erik Wiik Arb suppl:

Anna-Lena[REDACTED_EFTERNAMN] Revisorer: Stefan Holmström KPMG Bohlins AB samt Bertil Forsslundh, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 100 (79) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 60 (51,5).

MÅL

ALMI:s mål är att fler innovativa idéer kom- mersialiseras framgångsrikt, att fler livskraftiga företag startas och utvecklas samt att fler före- tag ökar sin konkurrenskraft och lönsamhet. ALMI:s utlåning avseende antal lån till kvinnor och invandrare ska vara högre än den procen- tuella andel som gäller för företagsstocken och nyföretagandet bland dessa grupper.

ALMI ska långsiktigt bedriva låneverksam- heten så att kapitalet bevaras nominellt intakt.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningspolicy saknas då företaget inte har några utdelningskrav från ägarna.

UTVÄRDERING

Nyutlåningen fortsatte att öka kraftigt under 2008 och totalt beviljades 1 716 Mkr (1 422 Mkr), varav 939 lån till etablerade företag om totalt 796 Mkr, 2 285 lån till nya företag om 816 Mkr och 355 lån till innovatörer om 104 Mkr. ALMI:s utlåning har medverkat till att banker och andra finansiärer lånat ut 5 914 Mkr till företagen under 2008 vilket innebär att för varje krona som ALMI:s lånat ut så har företagen fått ytterligare nära fyra kronor i lån från andra finansiärer. Under 2008 kommer- sialiserades 585 innovationer och 3 800 nya företag kom igång med hjälp från ALMI och sammanlagt genomfördes 3 700 fördjupade rådgivningsinsatser.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

828

796

Kostnader

-794

-671

Rörelseresultat

34

125

Finansiella kostnader

-25

-11

Resultat före skatt

9

114

Nettoresultat

9

114

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

-9

114

Minoritetsintressen

18

1

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

153

137

Räntebärande anläggningstillgångar

2 814

2 538

Ej räntebärande omsättningstillgångar

90

67

Räntebärande omsättningstillgångar

3 936

2 057

Totala tillgångar

6 993

4 799

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

6 223

4 232

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

166

150

Summa eget kapital

6 389

4 382

Ej räntebärande avsättningar

70

79

Räntebärande långfristiga skulder

147

51

Ej räntebärande långfristiga skulder

137

131

Ej räntebärande kortfristiga skulder

250

156

Totala skulder och eget kapital

6 993

4 799

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-1883

151

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-23

-66

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg

2,7

Rt (genomsnitt), %

0,5

2,6

Rsyss (genomsnitt), %

0,5

2,8

Rop (genomsnitt), %

neg

neg

Soliditet, %

91,4

91,3

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Anslag från staten

151

152

Bruttoinvesteringar

48

68

Av- och nedskrivningar

18

17

Antal anställda i medeltal

424

423

Sjukfrånvaro, %

–

4,7

NYUTLÅNING, Mkr

2000

Utfall

1500

1000

500

0

2001

2003

2005

2007

2002

2004

2006

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

54

46

57

43

50

50

Etikpolicy

Nej

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

54 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.apoteket.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • APOTEKET AKTIEBOLAG (PUBL)

Apoteket är det företag som, till och med den 30 juni 2009 hade ensamrätt att sälja läkemedel till allmänheten med ensamrätt. Apoteket kommer att fortsätta att finnas kvar som en central aktör i statlig ägo och agera utifrån samma villkor som de nya aktörerna på en konkurrensutsatt marknad. Sedan juli 2008 är Apoteket Omstrukturering moderbolag till Apoteket.

VERKSAMHET

Apoteket har som främsta uppgift att sälja lä- kemedel till den svenska allmänheten. För- säljningen har under 2008 huvudsakligen skett via 883 öppenvårdsapotek. I syfte att säkra läkemedelsförsörjningen i glest befolka- de områden har Apoteket avtal med ca 850 apoteksombud som förmedlar förskrivna re- ceptläkemedel och säljer ett begränsat sorti- ment av receptfria läkemedel. Prioriterade områden under 2008 har varit att upprätthål- la läkemedelsservicen till svenska folket och fullfölja företagets samhällsuppdrag, att arbe- ta aktivt för att underlätta omregleringen samt att utveckla företaget för att bli fram- gångsrikt på en omreglerad marknad. Den 1 mars 2008 blev det möjligt att sälja nikotin- läkemedel på andra försäljningsställen än apotek och den 1 september 2008 fick vård- givarna ökad frihet att organisera läkemedels- försörjningen till och inom sjukhus. Den 1 juli 2009 trädde nya regler i kraft som gör det möjligt för fler aktörer än Apoteket att dri- va apotek. I juni 2009 antog riksdagen en proposition om handel med vissa receptfria läkemedel på andra ställen än apotek.

EKONOMI

Nettoomsättningen uppgick till 41 710

(39 493) Mkr. Försäljningen av läkemedel på recept ökade med 3,4 procent medan egen- vårdsförsäljningen ökade med 10,4 procent.

Resultat efter finansnetto (före skatt) uppgick till 969 (602) Mkr. Resultatförbättringen för- klaras av en mycket god efterfrågeutveckling och förbättrad produktivitet.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Per Båtelson

VD: Stefan[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Per Båtelson Led: Peter Lagerblad, Sven-Olof Bodenfors, Karin Kronstam, Henrik[REDACTED_EFTERNAMN], Eva Er- iksson, Kia Orback[REDACTED_EFTERNAMN], Catarina[REDACTED_EFTERNAMN], (Carola Lemne och Anders Åhlund avgick vid årsstämma 2009) Arb rep: Carina[REDACTED_EFTERNAMN], Anna[REDACTED_EFTERNAMN]

Arb suppl: Gunilla[REDACTED_EFTERNAMN], Camilla Felton Reviso-

rer: Erik[REDACTED_EFTERNAMN], Ernst Young AB samt Lars Nord- strand, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 300 (250) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 150 (130) tkr.

MÅL

Apotekt ska kvarstå som en central aktör i statlig ägo på apoteksmarknaden. Apoteket ska ges förutsättningar att agera utifrån sam- ma villkor som de nya aktörerna. Regeringens ambition är att Apoteket ska fortsätta att vara en väl fungerande och konkurrenskraftig aktör på den nya marknaden.

UTDELNINGSPOLICY

Enligt ägardirektivet bör utdelning, under för- utsättning att aktiebolagens utdelningsregler medger detta, uppgå till ett belopp motsva- rande minst en tredjedel av vinsten efter skatt med beaktande av soliditetsmålet.

UTVÄRDERING

Apoteket bedöms på ett tillfredsställande sätt uppfylla sitt uppdrag. De av regeringen fast- ställda räntabilitets- och soliditetsmålen över- träffas. Företaget placerar sig fortsatt väl i mätningar när det gäller kännedom om och attityd till företaget. Under 2008 utökades butikskedjan med nio apotek, antalet kund- besök ökade liksom företagets e-handel. Un- der 2008 uppgick antalet särskilda läkeme- delsgenomgångar till 73 000, vilket var 140 procent fler än under 2007.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

41 710

39 493

Övriga intäkter

11

12

Kostnader

-40 771 -38 917

Resultat från andelar i intresseföretag

0

1

Rörelseresultat

950

588

Finansiella intäkter

39

29

Finansiella kostnader

-20

-16

Resultat före skatt

969

602

Skatt

-258

-169

Nettoresultat

711

433

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

711

433

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

2 748

2 433

Ej räntebärande omsättningstillgångar

7 942

7 704

Räntebärande omsättningstillgångar

1 010

459

Totala tillgångar

11 700

10 596

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

3 838

3 293

aktieägare i moderbolaget

Summa eget kapital

3 838

3 293

Ej räntebärande avsättningar

680

524

Räntebärande kortfristiga skulder

2 300

2 399

Ej räntebärande kortfristiga skulder

4 882

4 380

Totala skulder och eget kapital

11 700

10 596

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

1 068

746

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-253

-429

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-264

-350

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

19,9

13,7

Rt (genomsnitt), %

8,5

5,8

Rsyss (genomsnitt), %

14,5

9,9

Rop (genomsnitt), %

16,4

10,2

Soliditet, %

32,8

31,1

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

237

165

Bruttoinvesteringar

253

429

Av- och nedskrivningar

303

245

Antal anställda i medeltal

10 666

10 689

Sjukfrånvaro, %

4,7

5,4

KÖNSFÖRDELNING, %

Män Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

11

89

43

57

50

50

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001 (delar av verksamheten)

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

55

Skr. 2008/09:120

Bilaga

ARBETSLIVSRESURS AR AB (PUBL) • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.arbetslivsresurs.se

Riksdagen beslutade hösten 2005 att bilda företaget (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:AU1, rskr. 2005/06:109).

Företaget bildades genom att av staten helägda Samhall delade ut det helägda dotterbolaget Samhall Resurs till äga- ren varefter företaget förvärvade Arbetslivstjänster (ALT) av AMS. Företaget bytte därefter namn till Arbetslivsresurs.

VERKSAMHET

Basen i Arbetslivsresurs verksamhet är ar- betslivsinriktad rehabilitering med tjänster som ska leda till återgång till arbetslivet. Fö- retagets breda utbud av omställningstjänster gör det lättare för uppsagda och långtidsar- betslösa personer att snabbare komma tillba- ka till arbetsmarknaden. Med långsiktiga in- satser bidrar Arbetslivsresurs till att förbättra lönsamheten för sina kunder och minska sjukskrivningstalen.

EKONOMI

Nettoomsättningen uppgick under året till 184 (198) Mkr vilket innebär en minskning med 14 Mkr. Rörelseresultatet uppgick under året till -13,4

(-28,2) Mkr varav -4,1 Mkr (-19,2 Mkr) är hänförliga till omställnings- kostnader för bl.a. personal och hyra. Den 31 december uppgick soliditeten till 16 procent (26 procent) och det egna kapitalet till 11,0 Mkr (24,4 Mkr).

MÅL

Företaget ska sträva efter att på marknads- mässiga villkor få god regional täckning över hela landet. Målet är att omsättningen ska öka med minst 5 procent per år. Målet för rö- relsemarginal är att den ska variera mellan 5 och 8 procent beroende på konjunktur- och marknadsläge. Soliditetsmålet uppgår till 30 procent.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Karin Kronstam

VD: Torsten Håkansta

Ordf: Karin Kronstam Led: Vivi Libietis, Tobias[REDACTED_EFTERNAMN], Elisabeth[REDACTED_EFTERNAMN] Mononen,[REDACTED_EFTERNAMN] Cullin, (Gillis Cullin valdes vid årsstämma 2009. Torsten Hå- kansta avgick 2008 och Ulla[REDACTED_EFTERNAMN] avgick vid års- stämma 2009) Arb rep: Benny[REDACTED_EFTERNAMN], Lena Hans- son Arb suppl: Bo[REDACTED_EFTERNAMN], Tina Rönnestam Revisorer: Per Wardhammar, Öhrlings PricewaterhouseCoopers

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 160 (160) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 80 (80) tkr.

UTDELNINGSPOLICY

Hälften av nettovinsten efter skatt ska delas ut till ägarna under förutsättning att solidi- tetsmålet är uppfyllt.

UTVÄRDERING

Företaget har en god regional täckning. Ar- betslivsresurs har under 2008 haft ett år där Försäkringskassan, som var Arbetslivsresurs största kund, fortsatt kraftigt minskade sina inköp, samtidigt som marknaden för omställ- ningsuppdrag ökade kraftigt andra halvåret. Medelantalet anställda uppgick under året till 206 (252). För att hantera nedgången från Försäkringskassan har en förstärkt säljsats- ning fortsatt under året samtidigt som löpan- de kostnadsanpassningar genomförts. Det in- terna kultur- och värderingsarbetet fortgår för att bygga upp Arbetslivsresurs företagskultur och för att skapa en tydlighet i verksamhe- tens inriktning och dess mål.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

184

198

Kostnader

-197

-226

Rörelseresultat

-13

-28

Resultat före skatt

-13

-28

Nettoresultat

-13

-28

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

19

22

Ej räntebärande omsättningstillgångar

47

71

Totala tillgångar

67

93

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

11

24

aktieägare i moderbolaget

Summa eget kapital

11

24

Räntebärande långfristiga skulder

11

15

Ej räntebärande kortfristiga skulder

44

54

Totala skulder och eget kapital

67

93

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-14

-26

Kassaflöde från investeringsverksamhet

0

1

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-4

30

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg

neg

Rt (genomsnitt), %

neg

neg

Rsyss (genomsnitt), %

neg

neg

Rop (genomsnitt), %

neg

neg

Soliditet, %

16,5

25,9

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

0

0

Av- och nedskrivningar

3

3

Antal anställda i medeltal

206

252

Sjukfrånvaro, %

2,6

4,0

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

36

64

100

0

20

80

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Nej

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

56 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.abanan.se • org nr556481-2385 • ARLANDABANAN INFRASTRUCTURE AB

I syfte att utveckla den svenska järn- vägsmodellen och att knyta samman det svenska järnvägssystemet med Arlanda flygplats beslutade riksdagen 1994 om ett mellan staten och det privata näringslivet samfinansierat in- frastrukturprojekt – Arlandabanan. Arlandabanan Infrastructure (tidigare A-Banan Projekt) bildades för statens räkning för att genomföra projektet.

VERKSAMHET

Arlandabanan Infrastructure äger, förvaltar och svarar för att statens rättigheter och skyl- digheter efterlevs i den järnväg som går under namnet Arlandabanan. Arlandabanan omfat- tar järnvägen mellan Rosersberg, Arlanda flygplats och Odensala, stationsanläggningar på Arlanda flygplats samt stationsanläggning- ar på spår 1 och 2 på Stockholm Central.

År 1995 fick A-Train uppdraget av staten att finansiera, bygga och driva Arlandabanan. A-Train får under avtalstiden utnyttja Arlan- dabanan Infrastructures trafikeringsrätt på det statliga järnvägsnätet. Arlandabanan In- frastructure övervakar driften av järnvägsan- läggningen, flygpendeltrafiken och annan järnvägstrafik på Arlandabanan. Fortlöpande förändringar i projektet ska enligt Arlandaba- nan Project Agreement (Projektavtalet) god- kännas av Arlandabanan Infrastructure. Detta kräver bl.a. god insyn och kontroll av verk- samheten. I enlighet med sitt trafikpolitiska uppdrag och i syfte att fullfölja statsmakter- nas intentioner att integrera tågtrafiken från landets olika delar med den nationella och in- ternationella flygtrafiken verkar Arlandabanan Infrastructure i samförstånd med flygplatshål- laren och övriga operatörer för en utvecklad järnvägstrafik på Arlandabanan.

EKONOMI

Företagets verksamhet finansieras via Ban- verket och Luftfartsverket. Därutöver erhåller Arlandabanan Infrastructure vissa intäkter genom en särskild kontroll- och övervak- ningsersättning från A-Train.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Hans Brändström, Elisabet Annell, Karin[REDACTED_EFTERNAMN], (Elisabet Annell och Karin[REDACTED_EFTERNAMN] valdes samt Birgitta Johansson-Hedberg och Susanne[REDACTED_EFTERNAMN] avgick vid årsstämma 2009) Revisorer: Magnus Fagerstedt, Ernst Young samt Anders Herjevik, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 102,5 (102,5) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 61,5 (61,5) tkr.

MÅL

Arlandabanan Infrastructure äger Arlandaba- nan och har det övergripande ansvaret för att Arlandabanan och flygpendeltrafiken utvecklas och drivs i enlighet med de utgångspunkter och riktlinjer som fastställts för Projektet. Trafikpolitiskt ska Arlandabanan Infrastructure verka för en utvecklad och integrerad tågtrafik på Arlandabanan och till Arlanda flygplats.

UTDELNINGSPOLICY

Inget utdelningskrav har fastställts från ägaren.

UTVÄRDERING

Miljömässigt är tåget det bästa alternativet för transport till och från flygplatsen. Flyg- pendeltrafiken som är en mycket uppskattad service utvecklas positivt vad avser marknads- andelar och lönsamhet.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

66

62

Kostnader

-66

-62

Rörelseresultat

0

0

Resultat före skatt

0

0

Nettoresultat

0

0

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

0

0

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

1 827

1 897

Ej räntebärande omsättningstillgångar

21

19

Räntebärande omsättningstillgångar

17

13

Totala tillgångar

1 865

1 929

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

10

10

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

10

10

Ej räntebärande avsättningar

1 771

1 841

Ej räntebärande kortfristiga skulder

84

78

Totala skulder och eget kapital

1 865

1 929

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

4

-8

Kassaflöde från investeringsverksamhet

0

0

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

0

0

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

0

0

Av- och nedskrivningar

56

56

Antal anställda i medeltal

2

2

KÖNSFÖRDELNING, %

Män Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

50

50

60

40

50

50

Etikpolicy

Nej

Jämställdhetspolicy

Nej

Miljöpolicy

Nej

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Nej

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

57

Skr. 2008/09:120

Bilaga

AKTIEBOLAGET BOSTADSGARANTI (PUBL) • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.bostadsgaranti.se

Bostadsgaranti tecknar säkerheter som bland annat ger köpare av bostadsrätter i nyproducerade bostadsrättsföreningar ökad trygghet. Företaget bildades 1962 av dåvarande Svenska Byggnadsentreprenörföreningen.

Under 1976 introducerades en tio- årsgaranti för köpare av nyproducerade småhus. Garantin gjordes 1984 till vill- kor för statliga lån (senare räntesub- ventioner) till egnahem och småhus med bostadsrätt. Samma år förvärvade staten 50 procent av aktierna i företa- get. Riksdagen motiverade beslutet med att det mot bakgrund av företagets starka ställning var rimligt att staten skaffade sig ett inflytande över verk- samheten. Den formella kopplingen mellan subventionssystemet och garan- tiverksamheten har upphört.

VERKSAMHET

Bostadsgaranti och dess helägda dotterbolag Försäkringsaktiebolaget Bostadsgaranti erbju- der garantier, säkerheter samt försäkringspro- dukter med fokus på bygg- och bostadssektor. Hos Försäkrings AB Bostadsgaranti har kun- derna sedan år 2000 kunnat teckna byggsä- kerhets- och byggfelsförsäkringar medan mo- derbolaget fortsatt erbjuder insats- och för- skottsgarantier för bostadsrättsprojekt. Mo- derbolaget har också en omfattande kursverk- samhet inom bostadsrättsområdet. Det senas- te årets ekonomiska kris har medfört en bety- dande nedgång i bostadsbyggandet vilket av- speglas i efterfrågan på företagets produkter men som även utmynnar i skadeutfall på grund av obeståndssituationer i bostadspro- ducentledet. Moderbolagets verksamhet med säkerheter enligt bostadsrättslagstiftningen har minskat i takt med att merparten av den byggproduktion som sker är bostadsrätter.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Hans Wibom

VD: Kåre[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Hans Wibom (Jan Peter[REDACTED_EFTERNAMN] avgick 2008)

Led: Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Åke[REDACTED_EFTERNAMN], Mi- chael[REDACTED_EFTERNAMN], Kerstin Grönwall, Kristina Westerståhl, (Kerstin Grönwall valdes och Eva Cederbalk avgick vid årsstämma 2009) Revisor: Per[REDACTED_EFTERNAMN], KPMG

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 74 (74) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 37 (37) tkr.

EKONOMI

Bostadsgarantis nettoomsättning uppgicktill 25 (32) Mkr. Inklusive dotterbolag uppgick nettoomsättningen till 58 (61) Mkr.

Förklaringen till förändringen är framför allt minskat byggande. Inträffade försäkringsfall i dotterbolagets verksamhet har efter nödvän- dig reservsättning, tillsammans med en fort- satt investering i ett nytt försäkringssystem samt förluster i kapitalförvaltningen, påverkat koncernens resultat. Koncernens resultat före skatt uppgick till -40 (20) Mkr.

MÅL

Avkastningsmålet uppgår till 7 procent på det egna kapitalet.

UTDELNINGSPOLICY

Policy för utdelning är att minst 1/3 av årets resultat efter skatt ska utdelas.

UTVÄRDERING

Det uppsatta målet för avkastning för koncer- nen har inte uppnåtts under året.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Intäkter

25

32

Övriga intäkter

2

2

Kostnader

-22

-15

Värdeförändringar

-61

-10

Rörelseresultat

-57

9

Finansiella intäkter

56

25

Finansiella kostnader

-23

-18

Försäkringsföretagets tekniska resultat

-16

6

Resultat före skatt

-40

20

Skatt

10

-5

Nettoresultat

-31

15

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

31

13

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

5

1

Ej räntebärande omsättningstillgångar

356

279

Räntebärande omsättningstillgångar

703

679

Totala tillgångar

1 064

959

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

156

193

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

156

193

Ej räntebärande avsättningar

185

138

Ej räntebärande kortfristiga skulder

723

628

Totala skulder och eget kapital

1 064

959

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

75

96

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-75

-77

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-8

-16

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg

7,7

Rt (genomsnitt), %

neg

4,0

Rsyss (genomsnitt), %

neg

11,5

Rop (genomsnitt), %

20,2

neg

Soliditet, %

14,7

20,1

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

8

Bruttoinvesteringar

0

0

Av- och nedskrivningar

0

0

Antal anställda i medeltal

10

11

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

15 

 Mål

12 

 Utfall

9

6

3

0neg.

2006 2007 2008 2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

36

64

40

60

71

29

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 50%

 Sveriges Byggindustrier 50%

58 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.botniabanan.se • Org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • BOTNIABANAN AB (PUBL)

Staten, kommunerna Kramfors, Örnsköldsvik, Nordmaling och Umeå, landstinget i Västernorrland samt Västerbottens läns landsting slöt 1997 ett avtal om byggande av Botniabanan. Projektet omfattar en cirka 19 mil ny, enkelspårig järnväg från Nyland, nord- väst om Kramfors, via Örnsköldsvik till Umeå. Botniabanan AB bildades den

1 juli 1998 och ägs till 91 procent av staten, medan kommunerna Kramfors, Örnsköldsvik, Nordmaling och Umeå äger 2,25 procent vardera. Företaget har sitt säte i Örnsköldsvik.

VERKSAMHET

Investeringsverksamheten har under året i stort sett utvecklats enligt plan. Även utföran- de av kompensationsåtgärder inom Natura 2000-områdena, Umeälvens delta och slätter har fungerat väl.

Drygt 90 procent av investeringen är slut- förd förutom järnvägsspecifikt arbete ”BEST”, där 27 procent fortfarande återstår att utföra. Vid årsskiftet var merparten av pro- duktionen koncentrerat till sträckan norr om Hörnefors till Umeå C och 20 entreprenader pågick.

Avseende förvaltningsverksamheten har Botniabanan under året ingått avtal med Ban- verket om uthyrning av Botniabanan. Etapp 1, sträckan Örnsköldsvik C till Husum, över- lämnades till Banverket i oktober 2008.

Företaget bedömer att hela järnvägen blir överlämnad till Banverket i augusti 2010.

EKONOMI

Produktionen var som högst 2005 och har därefter successivt minskat. Vid årsskiftet 2008/09 hade 88 procent upparbetats. Skul- der uppgick till 15 104 Mkr, varav låneskul- den till Riksgäldskontoret svarade för 14 648 Mkr. Företagets kreditlimit hos Riksgäldskon- toret uppgick till 17 600 Mkr.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Anna Grönlund-

VD: Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Anna Grönlund-Krantz Led: Christer[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Lennart Holmlund, Elisabet Annell, Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN], Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Helena Lefvert, Björn[REDACTED_EFTERNAMN], (Elisabet Annell, Björn[REDACTED_EFTERNAMN] och Helena Lefvert valdes och Jan-Mikael Bexhed samt Ulrika[REDACTED_EFTERNAMN] Sand avgick vid årsstämma 2009. Birgitta Johansson-Hedberg avgick 2008) Revisorer: Per Wardhammar, Öhrlings PricewaterhouseCoopers och Carin Rytoft Drangel, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 82 (82) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 41 (41) tkr och suppleanter 21 (21) tkr.

MÅL

I syfte att nå ändamålen med Botniabanan och få ett gott eftermäle ska Botniabanan AB på ett professionellt sätt och inom fastställd huvudtidsplan och totalbudget, leda byggan- det av den miljöanpassade järnvägen så att angivna funktionskrav uppfylls samtidigt som företaget medverkar till en god arbetsmiljö under både bygg- och driftsskedet.

UTDELNINGSPOLICY

Med hänsyn till företagets speciella uppdrag har ägarna beslutat att inte ålägga företaget några ekonomiska avkastningskrav. Inget ut- delningskrav har fastställts av ägarna.

UTVÄRDERING

Arbetet med att bygga Botniabanan fortskri- der och investeringstakten har varit fortsatt hög under året. Av järnvägens totalt 19 mil har verksamhet pågått på i storts sett hela sträckan. Under 2008 har 2 061 (2 258) Mkr investerats i projektet vilket var 8 procent läg- re än budgeterat. Den främsta orsaken till att budgeterad nivå inte har uppnåtts är lägre produktionstakt och lägre priser än förväntat inom BEST-produktion.

Finansiellt står företaget väl rustat för att klara sina åtaganden 2009.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Rörelsens intäkter

2 112

2 258

Rörelsens kostnader

-1 612 -1 868

Rörelseresultat

500

390

Finansiella intäkter

6

3

Finansiella kostnader

-505

-393

Nettoresultat

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Anläggningstillgångar

14 998

12 956

Räntebärande anläggningstillgångar

46

0

Ej räntebärande omsättningstillgångar

53

96

Räntebärande omsättningstillgångar

8

32

Totala tillgångar

15 105

13 084

Eget kapital

1

1

Summa eget kapital

1

1

Långfristiga skulder

14 648

12 345

Kortfristiga skulder

456

738

Totala skulder och eget kapital

15 105

13 084

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-266

77

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-2 061

-2 258

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

2 303

2 205

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

0

0

Rsyss (genomsnitt), %

3,7

3,2

Soliditet, %

0

0

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Nettoinvesteringar

2 061

2 258

Antal anställda i medeltal

97

109

Sjukfrånvaro, %

1,2

2,7

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

64

36

80

20

55

45

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Ja, ISO 14001:2004

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Nej

Hållbarhetsredovisning för 2008, ej GRI

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 91% Kommunerna Kramfors, Örnsköldsvik, Nordmaling och Umeå 9%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

59

Skr. 2008/09:120 Bilaga

A/O DOM SHVETSII • reg nr P-4401.16.4

A/O Dom Shvetsii

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

18

18

Rörelsekostnader

-6

-5

Rörelseresultat

12

13

Finansnetto

-16

-1

Resultat för skatt

-4

12

Skatt

1

0

Nettoresultat

-3

12

Riksdagen beslutade hösten 1994 att svenska regeringen och St Petersburgs stad skulle bilda ett aktiebolag, Dom Shvetsii. Syftet var att företaget skulle förvalta fastigheter i St Petersburg för etablering av ett Sverigehus med offici- ella, kulturella och kommersiella funk- tioner.

VERKSAMHET

Etableringen av ett Sverigehus i St Petersburg skulle ses som ett led i utvecklingen av rela- tionerna mellan Sverige och Ryssland där Sverige har ett särskilt intresse av att utveck- la förbindelserna med St Petersburgsområdet. Det ansågs angeläget att svenska myndighe- ter och svenskt näringsliv gavs en naturlig bas för sin verksamhet i St Petersburg. Projektet skulle genomföras på kommersiella villkor och med en långsiktig egen finansiell bär- kraft. Företaget bildades genom ett treparts- avtal mellan svenska staten, St Petersburgs stad och Skanska.

Dom Shvetsii förvaltar idag en fastighet och är ett ryskt aktiebolag som ägs av CA Fastigheter till 49 procent, svenska staten till 36 procent och av staden St Petersburg till

15 procent. Dom Shvetsii äger Sverigehuset och har dispositionsrätten till marken under 49 år, cirka 5 000 kvm uthyrningsbar yta.

Största hyresgästen är Sveriges Generalkon- sulat och Exportrådet.

Skanska sålde sitt ägande om 49 procent i Dom Shvetsii till CA Fastigheter hösten 2008.

UTVÄRDERING

Dom Shvetsiis verksamhet är helt beroende på hur stor efterfrågan på lokaler i St Peters- burg är. Under 2008 var beläggningen i Sve- rigehuset 100 procent.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Jan Borekull

VD: Sebastian Fitz Lyon

Ordf: Jan Borekull (Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] avgick 2008)

Led: Monica[REDACTED_EFTERNAMN], Johan Damne, Sten Luthman, Natalia Borisovna Nagornaya, (Jan Borekull, Johan Damne och Natalia Borisovna Nagornaya valdes vid extra företagsstämma 2008 och Niklas[REDACTED_EFTERNAMN] och Alexander Sergeevich Shashorin avgick 2008) Revisor: KPMG.

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 0 (0) USD. Arvode till företagsstämmovalda ledamöter uppgår till 3 400 (3 400) USD.

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Anläggningstillgångar

22

21

Omsättningstillgångar

8

7

Totala tillgångar

30

28

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital

-42

-38

Summa eget kapital

-42

-38

Räntebärande långfristiga skulder

66

61

Ej räntebärande kortfristiga skulder

6

5

Totala skulder och eget kapital

30

28

KÖNSFÖRDELNING, %

Män Kvinnor

Styrelse

60

40

Etikpolicy

Nej

Jämställdhetspolicy

Nej

Miljöpolicy

Nej

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Nej

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 36%

 CA Fastigheter 49%

 Staden St Petersburg 15%

60 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.greencargo.com • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • GREEN CARGO AB

Green Cargo, som är helägt av svenska staten, bildades år 2001 vid bolagise- ringen av affärsverket Statens Järnvägar. Vid bolagiseringen övertog Green Cargo affärsverkets godstrafik på järnväg. Målet är att Green Cargo ska vara ett lönsamt och framgångsrikt lo- gistikföretag som bygger på hållbar ut- veckling och i alla avseenden agerar affärsmässigt och kommersiellt.

VERKSAMHET

Green Cargo är ett transport- och logistikföre- tag på den europeiska marknaden. Järnvägs- transporter utgör basen i verksamheten. Bil- transporter är ett komplement och kombina- tionen tåg och lastbil blir allt viktigare i före- tagets erbjudande. För att erbjuda heltäckan- de logistiklösningar har Green Cargo också verksamhet inom tredjepartslogistik, vilket innefattar lagring, hantering och distribution. Företagets största kunder finns inom industri- erna stål, kemi, bil, verkstad och skog samt handel. Marknaden för godstransporter på järnväg blir alltmer internationell. En viktig förutsättning är den fortgående avregleringen. De etablerade järnvägsföretagen möter en ökad konkurrens med krav på förmåga att le- verera med hög kvalitet och kostnadseffektivi- tet. Kunderna efterfrågar effektiva internatio- nella logistiklösningar. Järnvägen har varit långsam i att anpassa sig till ett gränslöst och integrerat Europa och därmed haft svårt att konkurrera med andra transportslag om inter- nationella flöden. Green Cargo har tagit och tar en aktiv roll i att utveckla såväl den nord- iska som europeiska järnvägslogistiken. Un- der 2008 har Green Cargo avtalat om ett ge- mensamt produktionsföretag för Skandinavien med Deutsche Bahns godstågsföretag Railion. Syftet är att göra godstransporterna mellan Skandinavien och Centraleuropa mer effekti- va. Samarbetsföretaget har fått namnet Raili- on Scandinavia och har sin bas i Danmark. Samhällets behov av effektiva transporter i kombination med ökat miljöintresse gör att efterfrågan på järnvägstransporter förväntas öka.

EKONOMI

Resultatet efter finansnetto uppgick till 27

(246)Mkr. Koncernens intäkter ökade med närmare 5 procent och uppgick till 6 432 (6 157) Mkr. Alla verksamheter inom moder- bolaget ökade sina ntäkter för 2008. Fallan-

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Håkan Buskhe

Ordf: Håkan Buskhe (Karl-Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] avgick vid

årsstämma 2009) Led: Björn Mikkelsen, Jan Sjöqvist, Lotta Lundén, Anne Gynnerstedt, Lena Olving, Tryggve Stehn Arb rep: Stefan Bieder, Peter[REDACTED_EFTERNAMN] Revisorer: Henrik[REDACTED_EFTERNAMN], Deloitte AB

Sören Belin slutade som VD den 30 juni 2009. Len- nart[REDACTED_EFTERNAMN] är tillförordnad VD.

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 260 (260) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 122 (122) tkr.

de volymer under fjärde kvartalet och ett hö- gre kostnadsläge försämrade resultatet för Rail, medan både Road och Logistics stärkte sina resultat under 2008 trots den kraftiga konjunkturnedgången.

MÅL

Ägarens långsiktiga finansiella målsättning för Green Cargo är en soliditet på 30 procent och en avkastning på eget kapital på 10 procent.

UTDELNINGSPOLICY

Ordinarie utdelning ska uppgå till hälften av årets vinst efter skatt då soliditetsmålet har uppnåtts.

UTVÄRDERING

Green Cargo har år 2008 inte nått ägarens fi- nansiella mål. För 2008 lämnade företaget ingen vinstutdelning (85 Mkr). Den kraftiga konjunkturnedgången visade sig på allvar un- der hösten. De tydligaste signalerna om mins- kat transportbehov och lägre volymer kom från stål-, skogs- och fordonsindustrierna. Den långsiktiga framtidstron kring hållbar lo- gistik kvarstår, men för att motverka effekten av konjunkturnedgången, förbättra kassaflö- det och förbli en viktig partner för näringslivet ligger fokus på att reducera kostnaderna. Till följd av lågkonjunkturen senareläggs investe- ringar motsvarande 1 miljard kronor. I decem- ber varslade Green Cargo om övertalighet om- fattande cirka 400 tjänster.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

6 392

6 111

Övriga intäkter

40

46

Kostnader

-6 279

-5 870

Resultat från andelar i intresseföretag

-10

8

Rörelseresultat

143

295

Finansiella intäkter

44

40

Finansiella kostnader

-160

-89

Resultat före skatt

27

246

Skatt

-20

-72

Nettoresultat

7

174

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

6

173

Minoritetsintressen

1

1

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

2 196

1 817

Räntebärande anläggningstillgångar

562

282

Ej räntebärande omsättningstillgångar

945

839

Räntebärande omsättningstillgångar

539

871

Totala tillgångar

4 242

3 809

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

1 482

1 621

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

7

6

Summa eget kapital

1 489

1 627

Räntebärande avsättningar

0

2

Ej räntebärande avsättningar

33

35

Räntebärande långfristiga skulder

1 639

1 155

Räntebärande kortfristiga skulder

162

92

Ej räntebärande kortfristiga skulder

919

898

Totala skulder och eget kapital

4 242

3 809

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

221

360

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-589

-124

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

214

-379

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

0,4

11,0

Rsyss (genomsnitt), %

4,4

11,8

Soliditet, %

35,1

42,7

Volymer, miljarder bruttotonkm

31,5

31,7

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

85

Bruttoinvesteringar

608

240

Av- och nedskrivningar

223

228

Antal anställda i medeltal

3 156

3 050

Sjukfrånvaro, %

4,0

5,0

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

12

Mål

10

Utfall

8

6

4

2

0

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

89

11

77

23

57

43

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

61

Skr. 2008/09:120

Bilaga

AB GÖTA KANALBOLAG • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.gotakanal.se

Göta kanalbolaget bildades år 1810 i samband med att byggandet av kana- len påbörjades. Bygget stod klart och invigdes 1832. Göta kanal är ett av de största byggnadsprojekt som genom- förts i Sverige. Kanalen sträcker sig från Sjötorp vid Vänern till Mem vid Slätbaken och är 190 km lång och har 58 slussar. Syftet med kanalen var att skapa en transportled för såväl varor som passagerare. Staten övertog ägan- det av företaget 1978 och fr.o.m. 1992 svarar Näringsdepartementet för företagsförvaltningen. Företaget ansva- rar för att kanalen rustas upp, under- hålls och drivs så att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attraktivt turistmål vidmakthålls.

VERKSAMHET

Företaget bedriver kanal- och fastighetsrörel- se. Kanalrörelsen omfattar fritids- och passa- gerarbåtstrafik samt slussning, båtupplägg- ning, brounderhåll och museiverksamhet. I fastighetsrörelsen ingår förvaltning av skog, mark och fastigheter som såväl historiskt som praktiskt är kopplad till kanalen. Företaget bedriver också omfattande underhålls- och upprustningsverksamhet av kanalen och fast- igheterna för att bevara och förbättra dess skick. Verksamheten sker i nära samarbete med kommun- och landsting, länsstyrelser och näringslivet längs kanalen.

EKONOMI

Under 2008 omsatte företaget cirka 58,3 Mkr och redovisade ett resultat på 976 tkr.

Totalt uppgick intäkterna från kanal- och entreprenadrörelsen till 25,1 Mkr. Intäkterna från kanaltrafiken ökade med knappt 4 pro- cent. Intäkterna från skogs- och fastighetsrö- relsen uppgick till 12,1 Mkr. Företagets soli- ditet uppgick till 80,8 procent. I likhet med tidigare år bidrog staten med 14,9 Mkr för upprustning av kanalen. Bidrag om 10,1 Mkr erhölls från kommuner, landsting, EU och öv- riga samarbetspartner.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Björn[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Anders Donlau

Ordf: Björn[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Susanna Bervå,[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Patrik[REDACTED_EFTERNAMN], Renée Mohlkert, Gertrud Hermelin, (Susanna Bervå valdes och Anita[REDACTED_EFTERNAMN] avgick vid årsstämma 2009), Arb rep: Henric Stöök, Per-Olof Åhfeldt Arb suppl: Britt-Marie Löfström, Håkan Hultkrantz Revisor: Lars-Inge[REDACTED_EFTERNAMN], Ernst Young

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 59 (59) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 40 (40) tkr.

MÅL

Riksdagen beslutade 1992 att det är en stat- lig angelägenhet att ansvara för att Göta ka- nal rustas upp och drivs så att kanalens värde som kulturhistoriskt byggnadsverk och attrak- tivt turistmål kan vidmakthållas. Med hänsyn till företagets uppdrag och med hänsyn till att staten ger ett årligt bidrag har ägaren inte be- slutat om några specifika ekonomiska mål el- ler krav. Generellt ska företaget genom egna medel och genom bidrag verka för en stabil finansiell ställning och en positiv ekonomisk utveckling av verksamheten.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningspolicy saknas då företaget inte har några utdelningskrav från ägaren.

UTVÄRDERING

Göta kanal är i dag i mycket gott skick. Före- tagets verksamhet har fortsatt bidra till att öka kanalens värde som kulturhistoriskt bygg- nadsverk och attraktivt turistmål. Företaget har fortsatt att möta utvecklingen av den väx- ande båt- och landturismen längs med kana- len genom ökad tillgänglighet och utökad ser- vice.

Utbud och standard avseende boende, res- tauranger, toaletter och duschar har fortsatt förbättrats under året. Den ägda skogsmarken förvaltas effektivt och är miljöcertifierad en- ligt FCS. Samarbets- och marknadsförings- projekt med andra intressenter har bidragit till att öka upplevelsen på och utmed kana- len. Företaget har en sund ekonomisk utveck- ling och bedriver ett aktivt jämställdhets- och miljöarbete.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

36

34

Övriga rörelseintäkter

22

21

Kostnader

-58

-55

Rörelseresultat

0

0

Finansiella intäkter

1

1

Resultat före skatt

1

1

Nettoresultat

1

1

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

1

1

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

36

36

Räntebärande anläggningstillgångar

10

10

Ej räntebärande omsättningstillgångar

4

5

Räntebärande omsättningstillgångar

2

2

Totala tillgångar

52

53

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

42

41

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

42

41

Räntebärande kortfristiga skulder

3

0

Ej räntebärande kortfristiga skulder

7

12

Totala skulder och eget kapital

52

53

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-1

5

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-3

-4

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

3

1

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

2,4

2,4

Soliditet, %

80,8

77,4

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

5

5

Av- och nedskrivningar

2

2

Antal anställda i medeltal

42

43

Sjukfrånvaro, %

1,2

0,9

BÅTTRAFIK GÖTA KANAL, antal

5000

Passagerar-

4000

båtar, turer

3000

Fritidsbåtar,

2000

sålda

biljetter

1000

0

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

71

29

60

40

50

50

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

FSC

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

62 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.innovationsbron.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • INNOVATIONSBRON AB

Innovationsbron arbetar utifrån visio- nen att Sverige ska vara internationellt ledande när det gäller kommersialise- ring av forskningsrelaterade affärsidéer och utveckling av hållbara tillväxtföre- tag. Företaget bildades i mars 2005 utifrån de sju regionala Teknikbrostiftelserna. Vid utgången av 2007 avvecklades dessa och tillgång- arna återbetalas till staten i form av aktier i företaget. Därmed är staten via Näringsdepartementet majoritetsägare med 83,7 procent av aktierna, medan Industrifonden äger resterande 16,3 procent.

VERKSAMHET

Innovationsbron arbetar i hela Sverige med att göra affärer av forskning och innovationer. Företaget arbetar med förkommersiella mark- nadskompletterande insatser, dvs. insatser i så tidig fas att den höga risken påverkar till- gången på kommersiella aktörer och investe- rare. Målet med insatserna är att stärka svaga länkar i kedjan från att en affärsidé identifie- ras till att ett företag utvecklas av egen kraft på marknadens villkor. Genomgående är att affärsidéerna ska vara forskningsrelaterade och ha en hög tillväxtpotential i ett globalt perspektiv. Innovationsbrons viktigaste verk- tyg är affärsutveckling, främst via så kallat såddkapital och stöd till inkubatorer. Genom insatser för innovationssystemutveckling främjar företaget också samverkan mellan re- gionala aktörer.

Den 1 juli 2008 omorganiserades Innova- tionsbron i en mer samlad struktur, med fyra regionala resultatenheter. I samband med denna förändring avvecklades de tidigare re- gionala dotterbolagen.

EKONOMI

Innovationsbrons kapital beräknas räcka till 2013 mot bakgrund av storleken på förvaltat kapital och tillskottet om 50 miljoner kr årli- gen som riksdagen beslutade om i januari 2009 mot bakgrund av propositionen ”Ett lyft för forskning och innovation” (prop. 2008/09:50, bet. Ubu4, rskr.160).

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Akbar Seddigh

VD: Peter[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Akbar Seddigh Led: Ann-Christin Paul, Claes de Neergaard, Gun-Britt[REDACTED_EFTERNAMN], Bengt Wallentin, Leif[REDACTED_EFTERNAMN], Sofia Medin, (Anna Ragén avgick och Ann-Christin Paul valdes vid årsstämma 2009) Revisor: Stefan Hultstrand, Ernst Young och Filip Cassel, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 102 (102) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 54 (54) tkr.

MÅL

Innovationsbrons uppdrag är att skapa ett ut- hålligt marknadskompletterande innovations- system för kommersialisering av forskningsre- laterade affärsidéer med målet att skapa fler växande hållbara företag och affärer i Sverige.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningspolicy saknas då företaget inte har några utdelningskrav från ägarna.

UTVÄRDERING

Innovationsbron har under 2008 investerat över drygt 100 miljoner kronor i olika typer av verifierings-, låne- och ägarkapitalprodukter. Drygt 250 projekt erhöll verifieringsbidrag, på totalt drygt 25 miljoner kronor. Under året beviljade Innovationsbron ca 100 lån till före- tag, på totalt 26 miljoner kronor. Investering- arna i direkt ägarkapital gjordes med totalt

29 miljoner kronor, uppdelat på 58 företag/ beslut under året. Investeringar gjordes också i intresseföretag och indirekt ägarkapital med 26 miljoner kronor. Innovationsbron besluta- de dessutom under året att ge 19 inkubatorer driftsfinansiering under tre år, och två inku- batorer driftsfinansiering under arton måna- der, inom ramen för Innovationsbrons Inkuba- torprogram, IBIP.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

38

45

Kostnader

-245

-215

Resultat från andelar i intresseföretag

-3

-6

Rörelseresultat

-210

-176

Finansiella poster

-58

24

Resultat efter finansiella poster

-268

-152

Skatt

0

0

Årets resultat

-268

-152

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Anläggningstillgångar

255

263

Omsättningstillgångar

559

764

Totala tillgångar

814

1 027

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

760

978

aktieägare i moderbolaget

Summa eget kapital

760

978

Ej räntebärande kortfristiga skulder

54

49

Totala skulder och eget kapital

814

1 027

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-160

-141

Kassaflöde från investeringsverksamhet

100

45

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

50

100

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg

neg

Soliditet, %

93,4

95,2

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Investeringar

77

88

Antal anställda i medeltal

55

48

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

47

53

50

50

57

43

Etikpolicy

Nej

Jämställdhetspolicy

Nej

Miljöpolicy

Nej

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 84% Övriga 16%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

63

Skr. 2008/09:120

Bilaga

JERNHUSEN AB • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.jernhusen.se

Efter att Swedcarrier avyttrat sina öv- riga verksamheter fusionerades företa- get i april 2009 med dotterbolaget Jernhusen. Därmed direktägs Jernhusen av den svenska staten och namnet Swedcarrier försvinner.

VERKSAMHET

Jernhusen äger, förvaltar och utvecklar sta- tions- och verkstadsområden samt godstermi- naler. Målsättningen är att Jernhusen ska vara en stark och värdeskapande aktör som på konkurrensneutrala villkor kan tillgodose resenärers, trafikoperatörers och andra använ- dares behov av stations- och verkstadsområ- den av fastigheter.

EKONOMI

Rörelseresultatet ökade under 2008 till

355,4 (325,5) Mkr, främst tack vare ökade hyresintäkter. Resultatet efter skatt uppgick till 53,2 (676,5) Mkr. Den lägre vinsten här- rör framförallt från orealiserade värdeföränd- ringar i fastigheter och finansiella instrument.

MÅL

Jernhusen ska ge en konkurrenskraftig av- kastning i jämförelse med motsvarande verk- samhet. Soliditeten ska vara mellan 35–45 procent, räntetäckningsgraden minst 2,0 gånger samt avkastningen på eget kapital minst 12 procent över en konjunkturcykel.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Rolf Lydahl

VD: Per[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Rolf Lydahl Led: Björn[REDACTED_EFTERNAMN], Bo[REDACTED_EFTERNAMN], Ker- stin Gillsbro, Kia Orback[REDACTED_EFTERNAMN], Richard Reinius Arb rep: Örjan Ersson, Bertil Hallén, Tommy[REDACTED_EFTERNAMN] Revisorer: Ingemar Rindstig och Magnus Fredmer, Ernst Young samt Bertil Forsslundh, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 135 (135) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 91 (91) tkr.

UTDELNINGSPOLICY

Jernhusen ska löpande dela ut det kapital som inte behövs i verksamheten med hänsyn tagen till övriga finansiella mål och strategier.

UTVÄRDERING

Det något sämre finansiella utfallet under 2008, med en avkastning på eget kapital om 1,2 procent, grundar sig framförallt i gene- rellt lägre marknadsvärden på fastigheter till följd av konjunkturnedgången. Att rörelsere- sultatet ändå ökar något är ett styrkebesked och företagets starka finansiella ställning ger en bra bas för att möta den kommande avreg- leringen av järnvägsmarknaden under 2010.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Hyresintäkter

803

770

Fastighetskostnader

-399

-407

Driftsöverskott

405

363

Övriga kostnader

-49

-37

Rörelseresultat

355

326

Finansnetto

-123

-152

Resultat efter finansiella poster

232

174

Summa värdeförändringar

-189

559

Resultat före skatt

42

733

Skatt

11

-57

Nettoresultat

53

676

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

7 225

6 746

Räntebärande anläggningstillgångar

450

485

Ej räntebärande omsättningstillgångar

162

74

Räntebärande omsättningstillgångar

31

10

Totala tillgångar

7 868

7 315

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart

3 113

3 143

till aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

8

8

Summa eget kapital

3 121

3 151

Ej räntebärande avsättningar

304

306

Räntebärande långfristiga skulder

3 353

2 645

Räntebärande kortfristiga skulder

689

913

Ej räntebärande kortfristiga skulder

401

300

Totala skulder och eget kapital

7 868

7 315

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

276

224

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-569

1 470

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

319

-1 696

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

1,7

24,1

Soliditet, %

39,7

43,1

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

100

100

Antal anställda i medeltal

104

97

Sjukfrånvaro, %

1,6

2,7

SOLIDITET, %

60

Mål

45

Utfall

30

15

0

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

62

38

78

22

67

33

Etikpolicy

Nej

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Nej

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

64 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • KASERNENFASTIGHETS AB

Kasernen bildades 1990 med svenska staten och Diös Fastigheter som ägare. I slutet av 1991 förvärvade svenska staten samtliga aktier i Kasernen som en följd av den statliga reformen inom lokalförsörjningsområdet.

VERKSAMHET

Kasernens verksamhet består i att uppföra, förvärva, äga, förhyra och förvalta fastigheter i syfte att i första hand åt anställda inom för- svaret tillhandahålla elevbostäder och bostä- der för korttidsboende. Totalt förvaltas i kon- cernen fyra hyresfastigheter innehållande 29 hyreshusenheter med totalt 434 lägenheter.

Koncernen omfattar moderbolaget Kaser- nenFastighets AB och dotterbolaget Kasernen- Fastighets AB i Halmstad.

Samtliga fastigheter i Kasernen hyrs ut till anställda inom Försvarsmakten. Verksamhe- ten påverkas därför av de förändringar som har skett eller kommer att ske inom försvaret. Företagets fastigheter förvaltas och utvecklas genom aktiv samverkan med försvarsmakten. På platser där Försvarsmakten omstrukturerat eller avvecklat sin verksamhet har företaget med framgång avvecklat sina fastighetsbe- stånd.

Kasernen har tagit initiativ till planarbete för att framta byggrätt för bostäder på del av Karlbergsområdet i Stockholm.

EKONOMI

Nettoomsättningen uppgick till 20 (20) Mkr. Rörelseresultatet uppgick till 11 (21) Mkr och resultatet efter finansiella poster till 10 (20) Mkr.

Koncernens likviditet uppgick vid utgången av räkenskapsåret till 6,1 (17,1) Mkr. Out- nyttjade krediter på checkräkning finns i kon- cernens företag uppgående till 19,1 (20) Mkr. Koncernens netto räntebärande skulder, vilka samliga är upptagna i svenska kronor, uppgick till 8,8 (17,9) Mkr.

Bokfört värde på koncernens fastighetsbe- stånd uppgick till 146,4 (150,2) Mkr. Fastig- heternas verkliga värde uppgick på balansda- gen till 270 (291) Mkr.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Christer Alvemur

VD: Arne[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Christer Alvemur Led: Björn Anderson, Monica[REDACTED_EFTERNAMN], Lena[REDACTED_EFTERNAMN], Michael[REDACTED_EFTERNAMN], (Lena[REDACTED_EFTERNAMN] avgick 2009 och Michael[REDACTED_EFTERNAMN] samt Lena[REDACTED_EFTERNAMN] valdes vid årsstämma 2009)

Revisor: Per Wardhammar, Öhrlings Pricewaterhouse- Coopers och Lars Nordstrand, Riksrevisonen.

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 60 (60) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 30 (30) tkr.

MÅL

Kasernen ska erbjuda bra och ändamålsenliga bostäder i första hand åt anställda inom För- svarsmakten.

Ägarens uttryckta krav och förutsättningar är att soliditeten, beräknat på koncernens justerade egna kapital, bör uppgå till lägst 25 procent, vidare bör avkastningen på justerat eget kapital motsvara den femåriga statsobli- gationsräntan plus 2,5 procentenheter, över en konjunkturcykel.

Soliditeten i koncernen uppgick på balans- dagen till 81,5 (72,7) procent och avkastning på eget kapital till 5,6 (12,1) procent.

UTDELNINGSPOLICY

Koncernens utdelningsmål ska vara 50 pro- cent av årets resultat efter skatt. Vid beslut om utdelning ska hänsyn tas till företagets ekono- miska ställning. För verksamhetsåret 2008 fö- reslås en utdelning om 4,0 Mkr vilket är i pari- tet med det uppställda utdelningsmålet.

UTVÄRDERING

Verksamheten bedrivs i nära samverkan med Försvarsmakten.

Kasernen har under år 2008 uppfyllt de ekonomiska och övriga uppsatta mål som ägaren ställt på företaget. Kasernens prognos för år 2008 är att resultatet efter finansnetto kommer att minska bl.a. till följd av ett färre antal fastighetsförsäljningar.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

20

20

Övriga intäkter

0

0

Kostnader

-5

-6

Avskrivningar

-4

-6

Återförd nedskrivning

-

13

Rörelseresultat

11

21

Finansiella intäkter

1

1

Finansiella kostnader

-2

-2

Resultat före skatt

10

20

Skatt

-3

-5

Nettoresultat

7

15

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

7

15

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

147

151

Ej räntebärande omsättningstillgångar

5

5

Räntebärande omsättningstillgångar

6

17

Totala tillgångar

158

173

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

129

126

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

129

126

Ej räntebärande avsättningar

7

8

Räntebärande långfristiga skulder

15

35

Ej räntebärande kortfristiga skulder

7

4

Totala skulder och eget kapital

158

173

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

12

9

Kassaflöde från investeringsverksamhet

0

0

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-23

-4

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

5,6

12,1

Rt (genomsnitt), %

7,8

11,4

Rsyss (genomsnitt), %

8,2

11,7

Soliditet, %

81,6

72,7

Bokfört värde fastigheter, Mkr

146

150,2

Marknadsvärde förvaltnings-

270

291

fastigheter, Mkr

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

4

4

Bruttoinvesteringar

0

0

Av- och nedskrivningar

4

4

Antal anställda i medeltal

2

3

AVKASTNING PÅ EGET KAPTIAL, %

15

Mål

12

Utfall

9

6

3

0

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

75

25

50

50

60

40

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Nej

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Nej

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

65

Skr. 2008/09:120

Bilaga

KUNGLIGA DRAMATISKA TEATERN AKTIEBOLAG • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.dramaten.se

Dramaten är Sveriges nationalscen för talteater. Dramaten ska vara den i Sverige ledande institutionen inom tea- terns område och som nationalscen vara ett föredöme för andra institutio- ner vad gäller utveckling, förnyelse och konstnärlig kvalitet. I Dramatens upp- drag ligger också att vårda och främja det svenska språket och det nationella kulturarvet inom teaterns område samt att genom hög kvalitet och bevarad na- tionell egenart kunna hävda sig väl i jämförelse med de främsta scenerna utomlands och i det internationella samarbetet.

VERKSAMHET

Dramatens breda och varierande repertoar be- står av nyskriven dramatik, såväl svensk som utländsk, modern och klassisk, samt teater särskilt riktad mot barn och unga. Under 2008 presenterades klassiker i nya tolkningar på Stora scenen med anledning av 100-årsju- bileum av Dramatenhuset. Samtidigt har satsningar på nyskriven svensk och utländsk dramatik fortsatt på de mindre scenerna. Un- der året har totalt 928 föreställningar spelats på teaterns scener för 204 858 besökare, va- rav 218 föreställningar var speciellt riktade till barn och unga. Unga Dramaten erbjuder produktioner riktade till olika åldersgrupper från de allra yngsta till högstadiet, gymnasie- skolan och familjer. Dramatens turnéverksam- het i Sverige omfattade 154 föreställningar under 2008. Teatern tog emot gästspel bl.a. från Nationalteatern i Belgrad samt Teatro Nacional de Chile. Riksteatern och Dramaten samt några av Riksteaterns teaterföreningar har under året tecknat avtal om en helt ny form för turnésamarbete för perioden 2009– 2011. Teaterföreställningar har sänts via digi- tala biografer och Sveriges Television.

Under 2008 genomfördes det andra året av samarbetet med Sveriges Television kallat PULS. Detta syftar till att uppmärksamma mindre produktioner runt om i landet som får gästspela på Dramaten samtidigt som de spe- las in för tv.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Daniel Sachs

VD: Marie-Louise[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Daniel Sachs (Sigbrit Franke avgick vid årsstäm-

ma 2009) Led: Alice[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN], Jonas[REDACTED_EFTERNAMN], Karl-Olof Hammarkvist, Bo Ralph, Carina[REDACTED_EFTERNAMN], Gunvor Kronman (Gunvor Kronman valdes vid årsstäm- ma 2009) Arb rep: Barbro Forsgårdh, Björn[REDACTED_EFTERNAMN] Arb suppl: Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Jens Thiman Revisorer: Benny Wieveg, KPMG Rev suppl: Fredrik Sjölander,

KPMG

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 34 (34) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 15 (15) tkr.

EKONOMI

Bidraget från staten uppgick under 2008 till 201,7 Mkr. Därutöver var de egna intäkterna 43,3 Mkr, varav biljettintäkter uppgick till 28,7 Mkr. Verksamheten gav under 2008 ett negativt resultat -6 Mkr.

MÅL

Som nationalscen ska Dramaten vara den le- danade institutionen inom teaterns område och ha en varierad repertoar med god balans mellan klassisk och modern dramatik. Drama- ten ska vidare sträva efter högsta möjliga be- sökstal vid hemmascenerna och kontinuerligt utveckla publikarbetet i detta syfte. Repertoa- ren ska såvitt möjligt göras tillgänglig för en bred publik i hela landet bl.a. genom gästspel och samarbete med radio och tv. Hantverks- skickligheten i verkstäder och ateljéer ska vara hög.

UTDELNINGSPOLICY

Verksamheten ska inte vara vinstdrivande.

UTVÄRDERING

Trots ökat antal produktioner och föreställ- ningar under 2008 fortsätter publiktalen att minska. Viktiga insatser görs dock för att nå en större publik. Med gästspel, turnéer och olika samarbeten med Sveriges Television och Folkets Hus och Parker når Dramaten sam- mantaget en stor publik runt om i landet.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

245

245

Kostnader

-248

-251

Rörelseresultat

-3

-6

Finansiella intäkter

2

1

Övriga intäkter

14

13

Finansiella kostnader

-5

-0,1

Resultat före skatt

-6

-5

Bokslutsdispositioner

0

1

Nettoresultat

-6

-4

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

12

13

Ej räntebärande omsättningstillgångar

14

15

Räntebärande omsättningstillgångar

51

64

Totala tillgångar

77

92

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

19

25

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

19

25

Obeskattade reserver

3

4

Ej räntebärande avsättningar

10

10

Ej räntebärande kortfristiga skulder

45

53

Totala skulder och eget kapital

78

92

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-9

12

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-4

-5

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

0

0

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg

neg

Rt (genomsnitt), %

-1,3

-5,4

Soliditet, %

24,7

27,2

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Anslag från staten

202

201

Bruttoinvesteringar

4

5

Av- och nedskrivningar

5

5

Antal anställda i medeltal

321

330

Sjukfrånvaro, %

2,8

3,4

PRODUKTIONER, antal

40

Utfall

30

20

10

0

2005

2006

2007

2008

BELÄGGNING, %

100

Utfall

75

50

25

0

2005

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

54

46

67

33

57

43

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Nej

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Delvis

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

66 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.operan.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • KUNGLIGA OPERAN AB

Operan AB är Sveriges nationalscen för opera och balett. Operan ska vara den i Sverige ledande institutionen inom opera och balett och som nationalscen vara ett föredöme för andra institutio- ner vad gäller utveckling, förnyelse och konstnärlig kvalitet. I Operans uppdrag ligger också att vårda och främja det nationella kulturarvet inom operans och balettens område samt att genom hög kvalitet och bevarad nationell egenart kunna hävda sig väl i jämförelse med de främsta scenerna utomlands och i det internationella samarbetet.

VERKSAMHET

Operan presenterar en bred och varierad re- pertoar med moderna och klassiska verk. Un- der 2008 gavs 206 föreställningar som sågs av 168 993 personer. Särskilda föreställning- ar ges riktade till barn och unga. Operans barn- och ungdomsverksamhet Unga på Ope- ran bedriver pedagogiskt arbete där t.ex. stu- diebesök på Operan utgör en integrerad del av nationalscenens verksamhet. Familjedagar och åldersanpassade aktiviteter ger barn och tonåringar möjligheter att själva uppleva och utforska opera och balett. Totalt besökte

240 896 personer Operan under året. Inter- nationella utbyten och samarbeten förekom under året inom både opera och balett, såväl med ett stort gästspel i Kina som medverkan av utländska artister och konstnärliga team på Operan.

En operaföreställning visades på 28 av Sveriges digitala biografer runt om i landet. Vidare direktsändes baletten Nötknäpparen på 25 biografer i Sverige och i Norge. Sänd- ningarna var ett samarbete mellan Kungliga Operan AB och Folkets Hus och Parker. Sveri- ges Television slutförde även inspelningarna av Operans uppsättning av Nibelungens ring i fyra delar. Dessa sändes i tv hösten 2008.

EKONOMI

Det statliga bidraget uppgick 2008 till 383 Mkr. Därutöver uppgick de egna intäkterna till 80,4 Mkr varav biljettintäkterna till 59,4 Mkr. Verksamheten gav under 2008 ett negativt resultat -7,4 Mkr.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Kristina Rennerstedt VD: Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Kristina Rennerstedt (Lars G[REDACTED_EFTERNAMN] avgick

vid årsstämma 2009) Led: Michael Christiansen, Kata- rina Bonde, Karin Forseke, Lennart Låftman, Dag Hall- berg, Leif[REDACTED_EFTERNAMN], Stina[REDACTED_EFTERNAMN], (Michael Christiansen valdes och Horace[REDACTED_EFTERNAMN] avgick vid års- stämma 2009) Arb rep: Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN], Anders[REDACTED_EFTERNAMN] Arb suppl: Maria[REDACTED_EFTERNAMN], Thomas[REDACTED_EFTERNAMN] Re- visorer: Göran Tidström, Öhrlings PricewaterhouseCoo- pers Rev suppl: Magnus[REDACTED_EFTERNAMN], Öhrlings Pricewa- terhouseCoopers

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 34 (34) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 13 (13) tkr.

MÅL

Som nationalscen ska Operan ha en varierad repertoar av opera och balett med god balans mellan klassiska och moderna verk. Operan ska vidare sträva efter höga besökstal och kontinuerligt utveckla publikarbetet i detta syfte. Repertoaren ska såvitt möjligt göras till- gänglig för en bred publik i hela landet. Hant- verksskickligheten i verkstäder och ateljéer ska vara hög.

UTDELNINGSPOLICY

Verksamheten ska inte vara vinstdrivande.

UTVÄRDERING

Operan uppvisar för 2008 en fortsatt positiv utveckling när det gäller genomsnittspublik och ökad biljettförsäljning. Särskilda insatser görs för att nå en ny publik. Genom samarbe- te med Folkets Hus och Parker samt Sveriges Television görs föreställningarna tillgängliga för människor bosatta utanför Stockholmsom- rådet.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

464

448

Kostnader

-474

-450

Rörelseresultat

-10

-2

Finansiella intäkter

2

2

Resultat före skatt

-7

0

Nettoresultat

-7

0

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

-7

0

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

23

16

Ej räntebärande omsättningstillgångar

19

18

Räntebärande omsättningstillgångar

45

68

Totala tillgångar

86

102

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

14

22

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

14

22

Ej räntebärande långfristiga skulder

1

2

Ej räntebärande kortfristiga skulder

71

78

Totala skulder och eget kapital

86

102

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-11

11

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-12

-6

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

0

10

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg

0,13

Rt (genomsnitt), %

-8,7

0

Soliditet, %

16,7

21,5

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Anslag från staten

383

373

Bruttoinvesteringar

13

6

Av- och nedskrivningar

6

6

Antal anställda i medeltal

552

531

Sjukfrånvaro, %

3

4,0

FÖRESTÄLLNINGAR, antal

400

Utfall

300

200

100

0

2005

2006

2007

2008

BELÄGGNING, %

100

Opera

75

Balett

50

25

0

2005

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

54

46

55

45

50

50

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

67

Skr. 2008/09:120

Bilaga

LERNIA AKTIEBOLAG • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.lernia.se

Företaget bildades år 1993 genom en bolagisering av AMU-gruppen. Då pro- ducerade och sålde företaget i huvud- sak arbetsmarknadsutbildningar. Lernia är i dag ett ledande företag inom kom- petensförsörjning för företag och orga- nisationer.

VERKSAMHET

Lernia erbjuder tjänster inom kompetensför- sörjning som bemanning, utbildning, verk- samhets- och personalutveckling och omställ- ning till individer, företag och organisationer. Lernia Utbildning erbjuder utbildnings- och matchningstjänster till individer via arbetsför- medlingar, kommuner och myndigheter. Ler- nia Bemanning rekryterar och hyr ut personal till industri-, teknik- och logistikföretag. Ler- nia College erbjuder yrkesutbildning till indi- vider inom gymnasie- och yrkeshögskola. Ler- nia Consulting erbjuder skräddarsydda tjäns- ter inom organisations- och ledarutveckling till företag, organisationer, kommuner och landsting. Lernia Jobb Karriär skapar möj- ligheter för individen i arbetslivet genom att stötta medarbetaren, arbetsgivaren och facket vid t.ex. omorganisation eller personalminsk- ning. Lernia Tech erbjuder företag och organi- sationer värdehöjande teknikutbildningar, cer- tifieringar och behörigheter. Lernia finns re- presenterat i hela Sverige. Lernia utbildar år- ligen cirka 50 000 personer och hyr ut cirka 5 000 konsulter till industrin.

EKONOMI

Lernias nettoomsättning minskade under 2008 med 13 procent till 1 973 Mkr, främst genom en kraftig minskning inom bemanning. Rörelseresultatet minskade till -10 Mkr (45 Mkr). Resultat efter finansiella poster och skatt uppgick till 5 (52) Mkr. Det försämrade resultatet beror framförallt på sämre lönsam- het i Lernia Bemanning orsakat av kraftigt vi- kande omsättning på marknaden för beman- ningstjänster. Under fjärde kvartalet belasta- des resultatet med 19 (35) Mkr för omstruktu- reringskostnader. För 2008 redovisade Lernia 1,0 (10,4) procent avkastning på eget kapital. Soliditeten uppgick till 61 (55) procent.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Bertil Villard

VD: Mattias[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Bertil Villard Led: Viktoria Aastrup, Sven-Runo[REDACTED_EFTERNAMN], Anna Klingspor, Birgitta Stymne[REDACTED_EFTERNAMN], Göran Sevebrant, (Anna Klingspor valdes vid årsstäm- ma 2009) Arb rep: Inge Lindroth, Lena[REDACTED_EFTERNAMN], Leif Ånell Arb suppl: Olle[REDACTED_EFTERNAMN], Ewa[REDACTED_EFTERNAMN] Revisor: Kerstin[REDACTED_EFTERNAMN], Deloitte AB

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 170 (170) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 86 (86) tkr.

MÅL

På årsstämman 2006 antogs nya ekonomiska mål. Rörelsemarginalen ska långsiktigt vara lägst 5 procent och soliditeten ska ligga i spannet 40–50 procent.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningspolicy antogs på årsstämman 2006 och innebär att Lernia långsiktigt ska dela ut 30–50 procent av nettovinsten.

UTVÄRDERING

Rörelsemarginalen uppgick till -0,5 procent och underskred målet på 5,0 procent. Detta beror främst på ett kraftigt vikande resultat på marknaden för bemanningstjänster. Solidi- teten ligger på 61 procent vilket är över målet på 40–50 procent men förväntas på sikt hamna inom målet.

Utdelningen uppgår till 0 Mkr.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

1 973

2 259

Övriga intäkter

9

21

Kostnader

-1 992

-2 235

Rörelseresultat

-10

45

Finansiella intäkter

13

9

Finansiella kostnader

0

0

Resultat före skatt

3

54

Skatt

2

-2

Nettoresultat

5

52

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

5

52

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

125

125

Räntebärande omsättningstillgångar

0

16

Ej räntebärande omsättningstillgångar

356

498

Räntebärande omsättningstillgångar

314

266

Totala tillgångar

795

905

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

482

502

aktieägare i moderbolaget

Summa eget kapital

482

502

Ej räntebärande avsättningar

26

38

Räntebärande långfristiga skulder

7

6

Räntebärande kortfristiga skulder

8

7

Ej räntebärande kortfristiga skulder

272

352

Totala skulder och eget kapital

795

905

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

68

154

Kassaflöde från investeringsverksamhet

0

0

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-31

-50

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

1,0

10,4

Rt (genomsnitt), %

0,4

6,0

Rsyss (genomsnitt), %

0,6

9,8

Rop (genomsnitt), %

-4,7

16,6

Soliditet, %

60,6

55,5

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

25

Bruttoinvesteringar

10

6

Av- och nedskrivningar

17

20

Antal anställda i medeltal

3 449

3 919

Sjukfrånvaro, %

5,1

5,1

Personalnöjdhet*, %

73

72

*En 7-gradig skala där index utgör ett procenttal som motsvarar ett medelvärde 5 på skalan.

RÖRELSEMARGINAL, %

10

Mål

8

Utfall

6

4

2

neg.

0

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

65

35

67

33

50

50

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

68 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.lkab.com • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • LUOSSAVAARA-KIIRUNAVAARA AKTIEBOLAG (LKAB)

LKAB, har sedan företaget bildades 1890, varit med om att forma den svenska industrihistorien.

Malmfyndigheterna i malmfälten i Kiruna och Malmberget hade varit kän- da sedan länge. Det var dock först i slutet av 1800-talet som malmfyndig- heterna i norr blev kommersiellt intres- santa då en ny metod att framställa stål ur fosforrik malm uppfunnits. Staten blev delägare i LKAB 1907 och sedan 1957 är företaget helägt av sta- ten.

VERKSAMHET

LKAB:s verksamhet är att med utgångspunkt från Malmfälten för världsmarknaden tillverka och leverera förädlade järnmalmsprodukter och tjänster som skapar mervärden för kun- derna. Andra närbesläktade produkter och tjänster som bygger på LKAB:s kunnande och som stödjer huvudaffären kan ingå i verksam- heten.

EKONOMI

LKAB-koncernen redovisar för 2008 de bästa resultatet någonsin i företagets historia. Hu- vuddelen av året präglades av en fortsatt mycket stark efterfrågan på järnmalm främst till följd av den starka utvecklingen i Kina. Nettoomsättningen ökade med 41 proccent och blev 23 128 Mkr. Rörelseresultatet ökade med 68 procent och blev 10 327 Mkr. Resul- tatet från finansiella poster blev 62 Mkr. Re- sultatet efter finansiella poster uppgick till

10 389 Mkr. LKAB lämnar en utdelning till ägaren på 2 800 Mkr.

MÅL

Det övergripande ekonomiska målet är uthål- lig lönsamhet. Det långsiktiga genomsnittliga avkastningskravet, mätt över en konjunkturcy- kel, är 10 procent på operativa tillgångar motsvarande 12 procent på eget kapital före skatt. Målet är satt mot bakgrund av att bran- schen är kapitalkrävande och konjunkturbero- ende. Soliditeten ska uppgå till minst 50 pro- cent.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningen ska långsiktigt utgöra 30–50 procent av resultatet efter skatt och anpassas till den genomsnittliga resultatnivån över en konjunkturcykel.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Björn Sprängare

VD: Ola[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Björn Sprängare Led: Christer[REDACTED_EFTERNAMN], Stina Blombäck, Per-Ola[REDACTED_EFTERNAMN], Maija-Liisa Friman, Lars- Åke[REDACTED_EFTERNAMN], Anna-Greta Sjöberg, Egil M. Ullebø Arb rep: Karl[REDACTED_EFTERNAMN], Harry Rantakyrö, Tomas Nils- son Arb suppl: Thomas Kohkoinen, Torsten Thorneus, Hans Fängvall Revisorer: Caj Nackstad, KPMG och Fi- lip Cassel, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 330 (330) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 160 (160) tkr.

UTVÄRDERING

LKAB-koncernen har under 2008 trots en nedgång under kvartal 4 väl hävdat sig på en starkt konsoliderad och konkurrensutsatt marknad. Intäkter och resultat är de bästa någonsin. Den globala lågkonjunkturen har medfört att LKAB anpassat produktionen till rådande marknadsläge. Den kundorienterade affärsmässigheten har medfört att företagets tre divisioner Mining, Minerals och Special Business haft en god utveckling. LKAB satsa- de ca 1,3 procent av nettoomsättningen på forskning och utveckling. Det övergripande målet är att säkerställa konkurrenskraften.

Företaget har tidigare investerat ca 20 mdkr i nya pelletsverk i såväl Kiruna som Malmberget, en effektivisering av malmham- nen i Narvik samt nya huvudnivåer i Malm- berget. I syfte att trygga företagets framtid har beslut om investeringar i nya huvudnivåer i såväl Kiruna som Malmberget tagits under året. Koncernens nettoinvesteringar uppgick till 4 435 Mkr. Företagets utveckling har ska- pat optimism och framtidstro i såväl företaget som i regionen. Under 2008 överträffades målen för såväl avkastning på operativa till- gångar som på eget kapital. Företaget har en mycket god soliditet. LKAB:s expansion i Malmfälten kommer att medföra strukturför- ändringar. Tillsammans med kommuner och andra berörda parter bedriver LKAB ett aktivt arbete för att finna bra lösningar för samtliga berörda. LKAB har deltagit i den av regering- en tillsatta Malmfältsgruppen. Beslut om ny järnväg i Kiruna har tagits under året. Med de nya pelletsverken i Kiruna och Malmberget kommer LKAB att producera och leverera större volymer. Marknaden kommer detta år att präglas av osäkerhet.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

23 128

16 385

Övriga intäkter

580

199

Kostnader

-13 381 -10 436

Rörelseresultat

10 327

6 148

Finansiella intäkter

556

572

Finansiella kostnader

-494

-376

Resultat före skatt

10 389

6 344

Skatt

-2 748

-1 665

Nettoresultat

7 641

4 679

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

7 641

4 679

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

20 567

17 278

Räntebärande anläggningstillgångar

847

2 169

Ej räntebärande omsättningstillgångar

5 272

4 242

Räntebärande omsättningstillgångar

9 643

5 991

Totala tillgångar

36 329

29 680

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

25 218

22 251

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

25 218

22 251

Räntebärande avsättningar

1 873

1 951

Ej räntebärande avsättningar

5 134

3 157

Räntebärande långfristiga skulder

0

0

Ej räntebärande kortfristiga skulder

4 104

2 321

Totala skulder och eget kapital

37 151

29 680

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

10 383

7 076

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-4 435

-6 208

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-2 000 -2 043

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

32,2

22,6

Rt (genomsnitt), %

30,0

22,6

Avkastning operativa tillgångar, %

47,5

32,0

Soliditet, %

69,4

75,0

Järnmalmsproduktion, miljoner ton

22,5

24,7

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

2 800

2 000

Bruttoinvesteringar

4 732

6 003

Av- och nedskrivningar

1 465

1 261

Antal anställda i medeltal

4 086

3 885

Sjukfrånvaro, %

3,1

3,4

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

40

Mål

30

Utfall

20

10

0

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

86

14

89

11

63

37

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Eget/ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

69

Skr. 2008/09:120

Bilaga

NORDEA BANK AB • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.nordea.com

I samband med 1992 års finansiella rekon- struktion av dåvarande Nordbanken förvär- vade staten samtliga utestående aktier i ban- ken. Åternotering genomfördes 1995 genom utförsäljning av 34,5 procent av statens inne- hav. Därefter har flera samgåenden skett un- der åren 1997–2001 (Merita, Unibank, Christiania Bank og Kreditkasse). Statens innehav representerar idag 19,9 procent av bankens aktiekapital. Regeringen meddelade den 14 december 2006 att man avser avyttra svenska statens innehav i Nordea Bank.

VERKSAMHET

Nordea Bank är den ledande finanskoncernen i Norden och Östersjöregionen och erbjuder ett brett urval av produkter, tjänster och lös- ningar inom bank, kapitalförvaltning och för- säkring.

Koncernens affärsorganisation består av tre affärsområden: Nordic Banking, Banking Capital Markets samt Savings Life Produc- ts. Varje affärsområde ansvarar för finansiellt resultat, kundrelationer, distribution, produkt- och affärsutveckling och stöd.

Nordea Bank har cirka 10 miljoner kunder och cirka 1 400 kontor, och är med sina 5,2 miljoner e-kunder ledande inom banktjänster på Internet. Aktien är noterad på börserna i Stockholm, Helsingfors och Köpenhamn.

EKONOMI

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Hans Dalborg VD: Christian Clausen

Ordf: Hans Dalborg Led: Timo Peltola, Lars G Nord- ström, Björn Savén, Marie Ehrling, Tom Knutzen, Björn Wahlroos, Heidi M[REDACTED_EFTERNAMN], Stine Bosse, Svein S Jacobsen, (Ursula Ranin avgick vid årsstämma 2009) Arb rep: Bertel Finskas Arb suppl: Nils Q. Kruse Revisor: Caj Nackstad, KPMG

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 2 362 (2 362 ) tkr. och till vice ordförande 915 (915) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 709 (709) tkr.

MÅL

Den riskjusterade avkastningen ska dubbleras på sju år. För att nå målet måste en årlig till- växt på 10 procent i snitt uppnås. Totalav- kastningen ska vara bland de fem främsta av jämförbara europeiska finanskoncerner. Av- kastning på eget kapital ska vara i nivå med de bästa jämförbara bankerna i Norden och är relativ gentemot konkurrenterna. Något abso- lut procentuellt mål används inte då avkast- ning på eget kapital varierar över tid och föl- jer konjunkturen. Primärkapitalrelation ska vara 9,0 procent och kapitaltäckningsgraden 11,5 procent under en konjunkturcykel.

RESULTATRÄKNING, M euro

2008

2007

Räntenetto

5 093

4 282

Avgifts- och provisionsnetto

1 883

2 140

Nettoresultat av finansiella poster

1 028

1 209

Andelar i intresseföretagens resultat

24

41

Övriga rörelseintäkter

172

214

Summa rörelseintäkter

8 200

7 886

Personalkostnader

-2 568

-2 388

Övriga kostnader

-1 646

-1 575

Av-och nedskrivningar av materiella och

-124

-103

immateriella tillgångar

Summa rörelsekostnader

-4 338

-4 066

Kreditförluster

-466

60

Nettoresultat vid försäljning

0

3

av anläggningstillgångar

Rörelseresultat

3 396

3 883

Skatt

-724

-753

Periodens resultat

2 672

3 130

BALANSRÄKNING, M euro

2008

2007

Tillgångar

Summa tillgångar

474 074

389 054

Totala tillgångar

474 074

389 054

Eget kapital, avsättningar och skulder

Summa eget kapital

17 803

17 160

Summa skulder

456 271

371 894

Totala skulder och eget kapital

474 074

389 054

KASSAFLÖDE, M euro

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

10 839

4 419

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-11 184

-351

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-804

-1 575

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

15,3

19,7

Utlåning till allmänheten, miljarder euro

265,1

244,7

Kostnad/Intäktsrelation, %

53

52

Primärkapitalrelation, %

7,4

7,0

Kapitaltäckningsgrad, %

9,5

9,1

ÖVRIGT

2008

2007

Utdelning, EUR/aktie

0,20

0,50

Antal anställda i medeltal

34 008

31 721

KURSUTVECKLING 2008

120 

 Nordea

100 

 Generalindex 80 60 40 

Nordea Banks räntenetto ökade under 2008

UTDELNINGSPOLICY

20

index=100

till 5 093 (4 282) Meur och rörelseintäkterna till 8 200 (7 886) Meur. Ökningen är främst hänförlig till Nordea Banks kundområden. In- låningsmarginalerna var under press, medan utlåningsmarginalerna steg till följd av det justerade priset på kreditrisk för företagslån. Kostnaderna ökade med 7 procent till följd av investeringar i tillväxtområden och ökade per- sonalkostnader. Resultatet före kreditförluster ökade till 3 862 (3 820) Meur och rörelsere- sultatet uppgick till 3 396 (3 883) Meur. Det riskjusterade resultatet ökade till 2 459

(2 417) Meur. Kreditförlusterna, netto, upp- gick till 466 Meur (positiv 60). Avkastningen på eget kapital var 15,3 (19,7) procent. Nordea Bank genomförde under våren 2009 en nyemission om cirka 2,5 Meur. Staten del- tog i emissionen med sin pro rata-andel.

Utdelningen ska överstiga 40 procent av årets resultat.

UTVÄRDERING

Det riskjusterade resultatet ökade med 2 pro- cent och uppnådde därmed inte målet. Total- avkastningen var negativ till följd av den finan- siella utvecklingen under 2008 och uppgick till -46,9 procent (6,4). Totalavkastningen över- träffades dock endast av en europeisk finans- koncern i jämförelsegruppen där den genom- snittliga totalavkastningen var -67 procent. Av- kastningen på eget kapital var i linje med de bästa nordiska konkurrenterna. Primärkapital- relationen var 9,3 procent (8,3). Utöver ny- emissionen stärker Nordea Bank kapitalbasen genom att göra avsteg från utdelningspolicyn. Utdelningen utgör 19 procent av 2008 års re- sultat.

2008-01-02 2009-06-26

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

38

62

89

11

70

30

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL PER 2008-12-31, %

 Statens ägarandel 19,9

 Sampo Oy 12,1%

 Nordeafonden 4,1%

 Swedbank Robur funds

 Övriga ägare 60,8%

70 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.norrlandcenter.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • NORRLAND CENTER AB

Norrland Center bildades 1991 i syfte att skapa nya arbetstillfällen och där- med bidra till utvecklingen av närings- livet i Norrlands inland. Företaget ägs till lika stora delar av staten genom Näringsdepartementet, stiftelsen Norrlandsfonden och Norrvidden Delägare Norr.

VERKSAMHET

Norrland Center bedriver kontaktskapande verksamhet i samarbete med ett antal beta- lande kommuner i Norrland. Genom ett väl utvecklat kontaktnät inom olika delar av sam- hället ska Norrland Center vara en samman- hållande länk vid såväl utveckling av befintli- ga företag som vid etablering alternativt out- sourcing av nya verksamheter i Norrland. Fö- retaget agerar som lots, rådgivare och sam- talspartner både till företag och till kommu- ner. En viktig del av Norrland Centers arbete består av uppsökande verksamhet och aktiv marknadsföring av Norrland som ett intres- sant tillväxtområde för affärsutveckling. Kon- takter tas med företag och organisationer i södra Sverige för att informera om förutsätt- ningar för och fördelar med att bedriva verk- samhet i Norrland. Med hjälp av faktaunder- lag och analyser som Norrland Center kost- nadsfritt bistår med kan sedan varje enskilt företag fatta långsiktiga beslut.

EKONOMI

Norrland Centers resultat efter skatt uppgick till 437 (-2 037) tkr. Det egna kapitalet upp- går till 13,2 (12,8) Mkr.

MÅL

Norrland Center ska vara den aktör som kom- muner i Norrland och företag i södra Sverige helst anlitar när det gäller affärs- och närings- livsutveckling i Norrland. Verksamheten ska bedrivas på sådant sätt att det ägarkapital som investerats i företaget hålls realt intakt.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Lars-Olov[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Lars-Olov[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Peter[REDACTED_EFTERNAMN],

Nils-Åke Astermo, Ursula Tengelin Revisor: Peter Zell,

KPMG.

Företaget har ingen VD.

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 60 (60) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 40 (40) tkr.

UTDELNINGSPOLICY

Norrland Center har inte några utdelningskrav från ägarna.

UTVÄRDERING

Norrland Center har sedan starten 1991 på olika sätt medverkat till att etablera och ut- veckla ca 130 verksamheter i Norrland. Anta- let i nuläget etablerade och bestående arbets- tillfällen uppgår till cirka 2 560. Både den nationella och den internationella konkurren- sen om företagsetableringar fortsätter dock att hårdna. Under året har en genomlysning av företagets organisation och affärsidé skett.

Det operativa arbetet har bedrivits i unge- fär samma omfattning som tidigare dock med en delvis annan inriktning. Under året har fö- retaget medverkat i åtta projekt varav fyra kan betraktas som etableringar, två som nyinves- teringar i befintliga företag och två som kom- munspecifika aktiviteter.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

3,3

4,7

Kostnader

3,3

-7,2

Rörelseresultat

-0

-2,5

Finansiella intäkter

0,5

0,5

Resultat före skatt

0,5

-2,0

Nettoresultat

0,5

-2,0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Summa tillgångar

15,8

17,5

Totala tillgångar

15,8

17,5

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital

13,2

12,8

Summa eget kapital

13,2

12,8

Ej räntebärande kortfristiga skulder

2,6

4,7

Totala skulder och eget kapital

15,8

17,5

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

3,8

0

Rt (genomsnitt), %

3,0

neg

Rsyss (genomsnitt), %

3,8

neg

Rop (genomsnitt), %

3,8

neg

Soliditet, %

83,5

73,2

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

0

0

Av- och nedskrivningar

0

0

Antal anställda i medeltal

2

4

PLANERADE ARBETSTILLFÄLLEN TILL FÖLJD AV ETABLERINGSBESLUT I NORRLAND1)

300 

 Utfall

250

200

150

100

50

0

2004 2005 2006 2007 2008

1) Där Norrland Center medverkat.

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Styrelse

100

0

67

33

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Delvis

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 33%

 Norrlandsfonden 33%

 Norrvidden Delägare Norr AB 33%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

71

Skr. 2008/09:120

Bilaga

POSTEN AB • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.posten.se

Posten AB bildades år 1994 efter det att riksdagen beslutat om att avveckla Postverkets monopol och öppna den svenska postmarknaden för fri konkur- rens. I juni 2009 slutfördes samgåen- det mellan Post Danmark A/S och Posten AB, som tillsammans bildar det nya företaget Posten Norden AB.

VERKSAMHET

Posten är Nordens största företag inom kom- munikations- och logistiktjänster. Marknader- na sträcker sig från flöden av fysiska brev och paket till delvis eller helt elektroniska tjäns- ter. Posten tillhandahåller en rikstäckande postservice till 4,5 miljoner hushåll och

900 000 företag fem dagar i veckan året om. Varje dag hanterar Posten över 20 miljoner försändelser med en världsledande ställning vad gäller leveranskvalitet. Företagskunderna står för 90 procent av omsättningen. Via ett nätverk av dotterbolag och samarbetspartners förmedlar Posten brev och paket till övriga Norden och resten av världen. I maj 2008 be- slutade riksdagen om en proposition om sam- gående mellan Posten AB och Post Danmark A/S (prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13 rskr. 2007/08:253). I februari 2009 medde- lade Näringsdepartementet och det danska Transportministeriet att parterna underteck- nat avtal för en sammanslagning av Posten AB och Post Danmark A/S. Samgåendet mel- lan de båda företagen slutfördes den 24 juni 2009. Det nya namnet för företaget är Posten Norden AB.

EKONOMI

Nettoomsättningen ökade med 3 procentun- der 2008 till 30 836 (29 902) Mkr. Justerat för förvärv och försäljningar av företag, inklu- sive det under året avvecklade Svensk Kassa- service, ökade omsättningen med 1 procent Posten Logistik samt Strålfors ökade omsätt- ningen, medan Posten Meddelande, som sva- rar för 54 procent av koncernens omsättning, minskade till följd av konjunkturavmattning och fortsatt konkurrens från andra kommuni- kationssätt och aktörer. Den positiva utveck- lingen inom distanshandeln har dock fortsatt. Rörelseresultatet uppgick till 1 885 (1 995) Mkr. Det lägre resultatet förklaras främst av lägre rörelseresultat i Posten Meddelande.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Marianne Nivert

VD: Lars G[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Marianne Nivert Led: Katarina Mohlin, Mats[REDACTED_EFTERNAMN], Gunnel Duveblad, Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], Ingrid Bonde, Richard Reinius Arb rep: Kjell[REDACTED_EFTERNAMN], Alf Mellström, Anne-Marie Ross Arb suppl: Björn[REDACTED_EFTERNAMN], Tom Tillman, Kjell-Åke Öström Revisorer: Stefan Holm- ström, KPMG samt Staffan[REDACTED_EFTERNAMN], Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 420 (420) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 210 (210).

MÅL

Postens avkastningsmål är 10 procent på net- toresultatet i förhållande till genomsnittligt bokfört eget kapital. Målet för företagets kapi- talstruktur är en soliditet om 30 procent.

UTDELNINGSPOLICY

Posten ska lämna en utdelning på 40 procent av nettoresultatet med hänsyn till företagets finansiella ställning och kapitalbehov. Ingen ordinarie utdelning utgår 2008 mot bakgrund av den extra utdelning om 1 400 Mkr som en- ligt avtalet mellan ägarna ska lämnas av Pos- ten vid fullföljandet av samgåendet mellan Posten och Post Danmark.

UTVÄRDERING

Posten påverkades under 2008 av konjunktur- avmattningen men presterade trots detta en avkastning på eget kapital om 20 procent, väl över målet. Tack vare ett fortsatt arbete med att anpassa verksamheten till minskande brev- volymer kunde företaget till viss del kompen- sera för vikande volymer under hösten. Ytterli- gare kostnadsanpassningar samt en stark fi- nansiell ställning gör att företaget har goda förutsättningar att möta den pågående reces- sionen. Samgåendet med Post Danmark kom- mer ytterligare att stärka dessa förutsättningar.

Posten är kvalitetsmässigt en av världens främsta postoperatörer. Under 2008 kom 96,0 procent av inrikesbreven fram dagen ef- ter att de postats. Kravet på postföretag inom EU är 85 procent. Postens Nöjd Kund Index ökade från 62 till 63 under 2008.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

30 836

29 902

Övriga intäkter

405

230

Kostnader

-29 356 -28 137

Rörelseresultat

1 885

1 995

Finansiella intäkter

360

321

Finansiella kostnader

-128

-132

Resultat före skatt

2 117

2 184

Skatt

-611

-620

Nettoresultat

1 506

1 564

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

1 502

1 560

Minoritetsintressen

4

4

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

8 550

6 965

Räntebärande anläggningstillgångar

2 292

2 228

Ej räntebärande omsättningstillgångar

4 786

4 987

Räntebärande omsättningstillgångar

3 373

4 792

Totala tillgångar

19 001

18 972

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

7 980

7 047

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

-1

10

Summa eget kapital

7 979

7 057

Räntebärande avsättningar

1 394

1 033

Ej räntebärande avsättningar

2 741

3 492

Räntebärande långfristiga skulder

532

685

Ej räntebärande långfristiga skulder

157

134

Räntebärande kortfristiga skulder

475

344

Ej räntebärande kortfristiga skulder

5 723

6 227

Totala skulder och eget kapital

19 001

18 972

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

1 366

2 288

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-2 286

-809

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-501

-613

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

20

24,3

Rt (genomsnitt), %

11,8

12,2

Rsyss (genomsnitt), %

17,1

18,4

Rop (genomsnitt), %

25,3

35,7

Soliditet, %

42

37,2

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

625

Bruttoinvesteringar

2 452

1 198

Av- och nedskrivningar

1 028

1 058

Antal anställda i medeltal

32 286

32 442

Sjukfrånvaro, %

5,6

6,5

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

40

Mål

30

Utfall

20

10

0

2006

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

61

39

78

22

43

57

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

72 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.ri.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • RISE Research Institutes of Sweden Holding AB

Riksdagen beslutade hösten 1997 att bilda holdingföretaget IRECO i syfte att bland annat förvalta statens aktieande- lar i bolagiserade industriforskningsin- stitut (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Fr.o.m. den 1 januari 2007 är staten helägare av företaget (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:NU1, rskr. 2007/06: 62). Företaget namnändra- des 1 januari 2009 till RISE.

VERKSAMHET

RISE äger och förvaltar aktier och andelar i företag som bedriver industrinära forskning. Företaget främjar industriforskningsinstitut- ens långsiktiga utveckling, teknisk utveckling och kompetensspridning inom svenskt nä- ringsliv samt samverkan mellan institut, uni- versitet, högskolor och svenskt näringsliv och en ändamålsenlig struktur för industriforsk- ningsinstituten. Genom omstrukturering av instituten är RISE tillsammans med näringsli- vet delägare i de tre industriforskningskoncer- nerna Swerea AB, Swedish ICT Research AB och Innventia AB (fd STFI Packforsk AB).

EKONOMI

Nettoomsättningen uppgick till 343 Mkr. Resultatet blev en vinst på 19 Mkr.

Företaget har under året beslutat om för- delning av medel till strategisk kompetensut- veckling, K-medel, som beslutats för 2008 med 210 Mkr. Enligt propositionen ”Ett lyft för forskning och innovation” (prop. 2008/09:50) ska nya särskilda strategiska kompetensutvecklingsmedel (SK-medel) för- delas för 2009. Det totala anslaget till RISE för 2009 är 355 Mkr.

MÅL

Efter nytt uppdrag och ombildning till RISE ska företaget samordna och utveckla statens ägarintressen i instituten. RISE ska vara ett förstärkt holdingföretag för att samla de svenska instituten i en konkurrenskraftig struktur med möjlighet att förse näringsliv och samhälle med teknisk forskning, utveck- ling och innovation och bidra till en hållbar samhällsutveckling. Med hänsyn till karaktä- ren på företagets verksamhet förväntas den inte vara vinstgenererande.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Yngve Stade

VD: Peter Holmstedt

Ordf: Yngve Stade Led: Christer[REDACTED_EFTERNAMN], Thomas[REDACTED_EFTERNAMN], Anna Hultin-Stigenberg, Pia Sandvik[REDACTED_EFTERNAMN], Madeleine Caesar, (Pia Sandvik[REDACTED_EFTERNAMN] val- des och Tomas Salzmann avgick vid årsstämma 2009) Revisor: Roland[REDACTED_EFTERNAMN], KPMG och Olof Enerbäck, Öhrlings PricewaterhouseCoopers och Lars Nordstrand, Riksrevisionen (Roland[REDACTED_EFTERNAMN] avgick och Olof Ener- bäck tillträdde vid årsstämman 2009)

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 90 (90) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 47 (47) tkr.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningspolicy saknas på grund av att företa- get inte har några utdelningskrav från ägarna.

UTVÄRDERING

RISE har på ett effektivt sätt medverkat till att samtliga industriforskningsinstitut i grup- pen ombildats till aktiebolag. Företaget har på ett bra sätt utövat aktiv ägarstyrning. Före- taget har genomfört en omstrukturering mot färre, större och mer internationellt slagkraf- tiga institut vilket medfört fyra industriforsk- ningskoncerner. RISE är delägare i tre av des- sa. RISE viktigaste uppgifter under 2008 har varit att anpassa verksamhet och organisation till det nya uppdraget och ta fram riktlinjer för de nya strategiska kompetensutvecklings- medlen. RISE har på ett medvetet och aktivt sätt arbetat med de strategiskt viktiga fram- tidsfrågorna ägarstyrning, fördelning och upp- följning av beviljade SK-medel samt ökad kundnytta genom att möta och leva upp till industrins behov av industrirelevant forsk- ning. Genom att främja industrirelevant forsk- ning och utveckling har företaget bidragit till ökad tillväxt och stärkt konkurrenskraft. RISE har också under året aktivt arbetat med ex- tern rapportering och hållbarhetsredovisning.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

343

336

Övriga intäkter

1

9

Kostnader

-345

-344

Resultat från andelar i intresseföretag

16

10

Rörelseresultat

15

11

Finansiella intäkter

5

4

Resultat före skatt

20

15

Skatt

-1

-1

Nettoresultat

19

14

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

17

13

Minoritetsintressen

2

1

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

153

132

Räntebärande anläggningstillgångar

1

1

Ej räntebärande omsättningstillgångar

101

104

Räntebärande omsättningstillgångar

112

133

Totala tillgångar

367

370

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

185

168

aktieägare i moderbolaget

Summa eget kapital

185

168

Ej räntebärande avsättningar

29

27

Ej räntebärande kortfristiga skulder

153

175

Totala skulder och eget kapital

367

370

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-10

33

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-11

2

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

0

1

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

9,6

8,4

Rt (genomsnitt), %

5,4

4,1

Rsyss (genomsnitt), %

9,3

7,7

Rop (genomsnitt), %

14,9

18,0

Soliditet, %

50,4

45,4

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Anslag från staten

171

193

Bruttoinvesteringar

10

7

Av- och nedskrivningar

5

4

Antal anställda i medeltal

306

317

Sjukfrånvaro, %

1,7

1,5

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Styrelse

69

31

50

50

Etikpolicy

Nej

Jämställdhetspolicy

Nej

Miljöpolicy

Nej

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

73

Skr. 2008/09:120

Bilaga

SAMHALL AKTIEBOLAG • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.samhall.se

Riksdagen beslutade 1992 att den då- varande stiftelsen Samhall skulle om- bildas till aktiebolag. Samhalls upp- drag är att, som en del av den svenska arbetsmarknadspolitiken, producera varor och tjänster och genom detta ska- pa meningsfulla och utvecklande arbe- ten åt personer med funktionshinder. Med ett starkt individperspektiv som förenas med en lönsam affärsstruktur ska Samhall erbjuda ett varierat utbud av arbetsuppgifter. På så sätt kan före- taget arbeta för att stärka funktionshin- drades ställning på arbetsmarknaden.

VERKSAMHET

Samhall är i dag det ledande företaget i Sve- rige för utveckling genom arbete för personer med funktionshinder. Företaget har drygt

21 000 anställda på cirka 250 orter i Sverige. Samhall levererar varor och tjänster till kun- der inom en rad olika områden som städning, mark- fastighets- och äldreservice, tillverk- ning, montering och förpackning, lager och logistik.

EKONOMI

Nettoomsättningen inklusive merkostnadser- sättning uppgick till 7 271 (7 430) Mkr, varav faktureringen uppgick till 2 890 (3 065) Mkr och merkostnadsersättningen uppgick till

4 220 (4 148) Mkr.

Rörelseresultatet uppgick till 101 (35) Mkr. Rörelseresultatet förbättrades med 66 Mkr jämfört med föregående år tack vare att förädlingsvärdet ökade trots att försäljningen minskade med 175 Mkr. Volymen arbetstim- mar överträffade målet med 0,2 miljoner tim- mar som helt finansierades med rörelseresul- tatet.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Björn Wolrath

VD: Birgitta Böhlin

Ordf: Björn Wolrath Led: Tobias[REDACTED_EFTERNAMN], Kenneth[REDACTED_EFTERNAMN], Marie Hallander[REDACTED_EFTERNAMN], Anna Rolén, Eva- Lotta Kraft, Maria Sedolin (Anna Rolén valdes och Peter Brusén samt Eva[REDACTED_EFTERNAMN] avgick vid års- stämma 2009) Arb rep: Margaretha Brinkhof Walter, Tommy[REDACTED_EFTERNAMN], Kerstin Mjönes Arb suppl: Björn-Ove[REDACTED_EFTERNAMN], Yvonne[REDACTED_EFTERNAMN], Håkan K[REDACTED_EFTERNAMN] Re- visorer: Per Wardhammar, Öhrlings Pricewaterhouse- Coopers samt Henrik Söderhielm, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 245 (245) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 118 (118) tkr.

MÅL

Målen för Samhall för år 2008 var:

•Volym arbetstimmar: Minst 23,7 miljoner timmar av meningsfullt och utvecklande ar- bete ska erbjudas personer med funktions- hinder.

•Rekrytering: Minst 40 procent av de perso- ner som rekryteras ska komma från priori- terade grupper (psykiskt funktionshinder, utvecklingsstörning och personer med mer än ett funktionshinder).

•Antalet övergångar: Minst 5 procent av de anställda med funktionshinder ska lämna företaget för arbete hos annan arbetsgivare.

•Ekonomi: Minst 7 procents avkastning på eget kapital och en soliditet om minst 30 procent under en konjunkturcykel.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningspolicy finns ej då aktierna inte medför rätt till utdelning. Uppkommer vinst, ska vinstmedlen balanseras i ny räkning för främjande av företagets fortsatta verksamhet.

UTVÄRDERING

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

7 106

7 211

Övriga intäkter

165

219

Kostnader

-7 170 -7 395

Rörelseresultat

101

35

Finansiella intäkter

84

55

Finansiella kostnader

0

0

Resultat före skatt

185

90

Bokslutsdispositioner

-24

-

Skatt

-8

0

Nettoresultat

153

90

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

153

90

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

121

125

Ej räntebärande omsättningstillgångar

658

831

Räntebärande omsättningstillgångar

2 202

1 922

Totala tillgångar

2 981

2 878

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

1 256

1 103

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

1 256

1 103

Obeskattade reserver

24

0

Ej räntebärande avsättningar

9

14

Ej räntebärande kortfristiga skulder

1 692

1 761

Totala skulder och eget kapital

2 981

2 878

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

290

-8

Kassaflöde från investeringsverksamhet

10

17

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-20

15

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

13,0

8,5

Soliditet, %

42,1

38

Rekrytering från prioriterade grupper

51

51

Antal anställda med arbetshandikapp

19 383

19 394

Övergångar, antal

948

1 017

Övergångar, %

4,9

5,3

Arbetstimmar, tusental

23 929

24 424

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Bruttoinvesteringar

37

33

Av- och nedskrivningar

32

38

Antal anställda i medeltal

18 416

19 611

Sjukfrånvaro, %

12,1

13,2

ANDEL ÖVERGÅNGAR, %

6

Mål

4

Utfall

2

0

2006

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

56

44

67

33

43

57

Etikpolicy

Ja

Samtliga mål utom övergångsmålet uppnåd- des för 2008. Antalet arbetstimmar uppgick till 23,9 (24,4) miljoner. Rekryteringen från prioriterade grupper uppgick till 51 (51) pro- cent. Av de anställda med funktionshinder lämnade 4,9 (5,3) procent företaget för arbe- te hos annan arbetsgivare. Avkastning på eget kapital uppgick till 13,0 (9,0) procent och soliditeten uppgick till 42 (38) procent.

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

74 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

SAS bildades 1946 då de nationella flygbolag i Sverige, Norge och Danmark enades om att driva sin verksamhet i form av ett konsortium. Detta blev grun- den för det skandinaviska luftfartspoli- tiska samarbetet. För att SAS skulle kunna verka under samma förutsättning- ar som övriga flygbolag på den interna- tionella marknaden förändrades ägande- strukturen 2001. Aktierna i de nationella företagen byttes ut mot aktier i ett nytt, samlat moderbolag, SAS. Svenska staten är efter detta ägare till 21,4 procent av aktierna i SAS.

VERKSAMHET

SAS är Nordens största flygbolag och har som verksamhetsmål att erbjuda flygtransporter och därtill relaterade tjänster till den nordiska hemmamarknaden. Företaget har en stark marknadsposition om mellan 40–60 procent i de skandinaviska länderna. SAS är börsnote- rat i Stockholm, Köpenhamn och Oslo. Verk- samheten utgår från tre divisioner, SAS Scandinavian Airlines, SAS Individually Branded Airlines, samt SAS Aviation Servi- ces.

Aktörerna på den europeiska flygmarkna- den står inför flera utmaningar. Efterfrågan minskar till följd av det svaga konjunkturlä- get. Situationen drabbar de traditionella nät- verksföretagen i större utsträckning än låg- kostnadsföretag som fortsätter ta marknads- andelar. Trots att många företag reducerat an- talet flygplan i trafik finns en betydande över- kapacitet till följd av leveranser av nya flyg- plan. Som ett svar på utmaningarna i bran- schen har en konsolidering inletts.

EKONOMI

Omsättningen ökade och uppgick till 53 195 (50 598) Mkr. Resultatet före skatt blev

-1 044 (1 052) Mkr. Resultatet per aktie blev -38,08 (3,87) kronor. I februari 2009 med- delade SAS att avtal tecknats om försäljning av 80,1 procent av aktierna i Spanair och att styrelsen beslutat om en ny strategisk inrikt- ning kallad ”Core SAS”. För att implementera strategin genomfördes under våren 2009 en nyemission om cirka 6 miljarder kronor. Staten deltog i emissionen med sin pro rata-andel.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf:[REDACTED_EFTERNAMN] H. Schur

VD: Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf:[REDACTED_EFTERNAMN] H. Schur Led: Timo Peltola, Anitra[REDACTED_EFTERNAMN], Berit Kjöll, Jacob Wallenberg, Jens Erik[REDACTED_EFTERNAMN], Dag Mejdell Arb rep: Asbjørn Wikstad, Ulla Gröntvedt, Carsten Bardrup[REDACTED_EFTERNAMN] Revisor: Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Deloitte AB

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 585 (625) tkr och till vice ordförande till 390 (415) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 295 (315) tkr.

MÅL

SAS koncernens lönsamhetsmål är en EBT- marginal på 7 procent, vilket motsvarar en CFROI på minst 25 procent.

UTDELNINGSPOLICY

SAS koncernens årliga utdelning fastställs med beaktande av koncernens resultat, finan- siella ställning, kapitalbehov samt relevanta konjunkturförhållanden. Utdelningen ska över en konjunkturcykel ligga i nivån 30–40 pro- cent av koncernens resultat efter schablon- skatt. Vid negativa resultat ges som regel ing- en utdelning för att säkerställa koncernens fi- nansiella position.

UTVÄRDERING

År 2008 innebar för SAS liksom för andra flygbolag utmaningar i form av rekordhöga ol- jepriser samt en global konjunkturnedgång. Resultatet för helåret blev en förlust om 6,3 miljarder kronor. Det försämrade konjunktur- läget har medfört färre passagerare och lägre intäkter, vilket kombinerat med fortsatt höga kostnader och ökande skuldsättning försatt SAS i en finansiellt svår position. En bidrag- ande faktor till det negativa resultatet för 2008 var resultatet i dotterbolaget Spanair, där förlusterna uppgick sammanlagt till 4,9 miljarder kronor. Med undantag för 2007 har kassaflödet från verksamheten sedan den nya koncernstrukturen infördes 2001 inte varit tillräckligt. Företaget har delvis finansierat verksamheten genom försäljningar av tillgång- ar. Det egna kapitalet har samtidigt reduce- rats till 8,6 (17,1) miljarder kronor, och sam- ma period har skulder och andra förpliktelser ökat 34,8 (31,6) miljarder kronor. SAS har inte lämnat utdelning sedan företaget fick sin nuvarande struktur år 2001.

www.sasgroup.net • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • SAS AB

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Intäkter

53 195

50 598

Personalkostnader

-18 153 -16 897

Övriga rörelsekostnader

-31 791 -28 682

Leasingkostnader flygplan

-2 282

-2 342

Av- och nedskrivningar

-1 591

-1 457

Resultat från andelar i intresseföretag

-147

32

Resultat vid försäljning av flygplan och

4

41

byggnder

Rörelseresultat

-765

1 293

Resultat från andra värdepappersinnehav

0

5

Finansiella intäkter

654

787

Finansiella kostnader

-933

-1 041

Resultat före skatt

-1 044

1 052

Skatt

28

-273

Resultat från avvecklad verksamhet

-5 305

-135

Årest resultat

-6 321

636

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Summa anläggningstillgångar

26 840

26 663

Summa omsättningstillgångar

16 524

22 107

Totala tillgångar

43 364

48 770

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

8 682

17 130

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

-

19

Summa eget kapital

8 682

17 149

Långfristiga skulder

17 790

11 274

Kortfristiga skulder

16 892

20 347

Totala skulder och eget kapital

43 364

48 770

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

- 2 651

2 866

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-2 913

-213

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

2 480

-4 492

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg.

3,8

Rt (genomsnitt), %

neg.

4,2

Rsyss (genomsnitt), %

neg.

6,7

CFROI, %

4,8

14,5

Soliditet, %

15

27

Yield,kr

1,27

1,25

Enhetskostnad

0,94

0,87

Kabinfaktor

72,3

74,5

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

4 448

2 908

Av- och nedskrivningar

1 478

Antal anställda i medeltal

24 635

26 538

Sjukfrånvaro, %

6,5

6,4

KURSUTVECKLING 2008

120

SAS

100

Generalindex

80

60

40

index=100

20

2008-01-02

2009-06-26

KÖNSFÖRDELNING, %

Män Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

58

42

100

0

71

29

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

Hållbarhetsredovisning för 2008, ej GRI

Ja

STATENS ÄGARANDEL PER 2008-12-31, %

 Statens ägarandel 21,4%

 Danska staten 14,3%

 Norska staten 14,3%

 Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse 7,6%

 Övriga ägare 42,4%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

75

Skr. 2008/09:120 Bilaga

MILJÖMÄRKNING SVERIGE AKTIEBOLAG • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.svanen.nu

Miljömärkning Sverige Aktiebolag

RESULTATRÄKNING, Tkr

2008

2007

Nettoomsättning

35 382

29 789

Övriga rörelseintäkter

4 374

4 374

Kostnader

-38 930

-36 626

Rörelseresultat

826

-2 463

Finansnetto

-3 886

3 042

Resultat före skatt

-3 060

579

Nettoresultat

-3 060

579

BALANSRÄKNING, Tkr

2008

2007

Miljömärkning Sverige förvaltar på re- geringens uppdrag den nordiska miljö- märkningen Svanen och EU:s miljö- märkningssystem Blomman. Svanen bildades 1989 av de nordiska konsu- mentministrarna i Nordiska minister- rådet med syfte att vägleda konsumen- ter till de från miljösynpunkt bästa produkterna och att stimulera en pro- duktutveckling som tar hänsyn till mil- jön. Sedan 1994 finns också ett ge- mensamt miljömärkningssystem inom EU – Blomman. Miljömärkning Sverige bildades 1998 och ägs av staten (10 procent) och Sveriges standardiserings- råd, SSR (90 procent). Från och med 1 juni 2009 har företaget bytt namn från SIS Miljömärkning till Miljömärkning Sverige AB.

VERKSAMHET

Verksamheten grundas på kriterieutveckling, information och marknadsföring av miljö- märkningssystemen Svanen och EU-Blomman samt produktkontroll med licensiering. Syftet med verksamheten är att underlätta för kon- sumenter att göra miljöanpassade val och att hjälpa producenter att miljöanpassa sina va- ror och tjänster. Bland viktiga händelser un- der 2008 kan nämnas utveckling och lanse- ring av två nya produktgrupper inom Svanen (flytande drivmedel och kemiska byggproduk- ter) samt en landsomfattande informations- kampanj. Under 2008 inkom hela 350 nya ansökningar om Svanen och tre ansökningar om Blomman. Totalt fanns vid årets slut

1 114 st aktiva Svanenlicenser i Sverige inom de 68 produktgrupperna och 20 licenser för Blomman. En utvärdering av Svanen på nord- isk nivå avslutades och förhandlingar om en ny förordning om Blomman inleddes.

EKONOMI

Verksamheten finansieras huvudsakligen ge- nom avgifter från företag som har miljömärk- ningslicenser samt genom statligt bidrag som 2008 motsvarat 11 procent av intäkterna.

Det statliga stödet används huvudsakligen för att delfinansiera kriteriearbetet inom de båda miljömärkningssystemen samt till att göra EU:s system mer spritt och känt på den svenska marknaden. Företaget omsatte drygt 35 Mkr 2008 (exklusive statsbidrag).

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Eva[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Ragnar Unge

Ordf: Eva[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Britta Ahnmé Kågerman, Leif Löf, Yvonne Ingman, Svante L.[REDACTED_EFTERNAMN] (Sven Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] och Lars[REDACTED_EFTERNAMN] avgick vid årsstämman 2009) Arb rep: Ulla[REDACTED_EFTERNAMN], Maria Sundesten-Zacharias Revisor: Bengt Doyle, Öhrlings PricewaterhouseCoo- pers

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 92 (92) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 20 (20) tkr.

MÅL

Miljömärkning Sverige AB bidrar genom sitt arbete på ett betydande vis till målet för kon- sumentpolitiken, som lyder ”Konsumenterna har makt och möjlighet att göra aktiva val”.. Genom att ge förutsättningar för och stimule- ra utveckling och användning av produkter som ur miljösynpunkt är mindre belastande bidrar företaget till en mer hållbar konsum- tion och därmed även till arbetet för ett håll- bart samhälle.

UTDELNINGSPOLICY

Verksamheten syftar inte till att ge ägarna vinst, därför sker ingen utdelning av eventuell vinst till aktieägarna.

UTVÄRDERING

Företaget har till uppgift att förvalta miljö- märkningssystemen Svanen och EU-Blomman och att genom det bidra till att uppfylla kon- sument- och miljöpolitiska mål. Det statliga bidraget ska användas så att den vidare ut- vecklingen av miljömärkningen främjas och sker i enlighet med Sveriges internationella åtaganden. Under 2008 har arbetet med att vidareutveckla den nordiska och europeiska miljömärkningen fortsatt. Fokus har lagts på att få producenterna att anpassa sin produk- tion enligt kriterierna och ansöka om miljö- märkningslicens och därmed få ut miljömärk- ta produkter på marknaden. Nya kriterier har utvecklats och marknadsinsatserna har varit omfattande. Att visa att miljömärkningen är en del av lösningen på klimatfrågan har varit ytterligare en viktig uppgift. Uppdragen har utförts väl.

Tillgångar

Immateriella anläggningstillgångar

438

154

Materiella anläggningstillgångar

419

752

Finansiella anläggningstillgångar

12 075

16 570

Summa omsättningstillgångar

7 810

5 898

Totala tillgångar

20 742

23 374

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

16 599

19 659

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

16 599

19 659

Kortfristiga skulder

4 143

3 715

Totala skulder och eget kapital

20 742

23 374

NYCKELTAL

2008

2007

Soliditet, %

80

84

ÖVRIGT, Tkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

329

626

Av- och nedskrivningar

378

0

Antal anställda i medeltal

37

37

Sjukfrånvaro, %

2,6

2,5

ANTAL SVENSKA LICENSER, SVANEN

1200 

 Utfall

900

600

300

0

2004 2005 2006 2007 2008

ANTAL SVENSKA LICENSER, BLOMMAN

20

Utfall

15

10

5

0

2004

2005

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

41

59

17

83

40

60

Etikpolicy

Nej

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Nej

Hållbarhetsredovisning, ej GRI

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Delvis

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 10%

 Sveriges standardiseringsråd 90%

76 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

SJ, som är helägt av svenska staten, bildades år 2001 i samband med bola- giseringen av affärsverket Statens Järnvägar. Vid bolagiseringen övertog SJ affärsverkets persontrafik på järn- väg. Målet är att SJ skall vara ett mo- dernt resetransportföretag som i alla avseenden och uthålligt agerar affärs- mässigt och kommersiellt.

VERKSAMHET

SJ är den största operatören av persontrafik på järnväg i Sverige. Tågtrafiken i koncernen bedrivs främst inom moderbolaget SJ samt i dotterbolaget Stockholmståg. I koncernen in- går även dotterbolag som bland annat har till uppgift att hantera verksamhetens försäkring- ar. Övriga dotterbolag och intresseföretag be- driver verksamhet med nära anknytning till SJ:s kärnverksamhet.

SJ är huvudsakligen verksamt på markna- den för interregionala eller långväga resor. Fö- retaget verkar inom två typer av trafik, kom- mersiell trafik och avtalstrafik. I den kommer- siella trafiken, det vill säga interregional tra- fik, har SJ en exklusiv trafikeringsrätt1 och konkurrerar om kunden med bil, flyg och buss. Avtalstrafiken omfattar sträckor där det inte går att driva lönsam trafik på grund av få resenärer eller höga kostnader men där det är samhällsekonomiskt motiverat med tågtrafik. Rikstrafiken eller regionala trafikhuvudmän sköter upphandling av avtalstrafik och SJ konkurrerar då med nationella och internatio- nella tågoperatörer. SJ driver de båda typerna av trafik på affärsmässiga grunder.

SJ:s marknadsandel är cirka 40 procent av hela tågtrafikmarknaden i Sverige. SJ tar dock marknadsandelar och växer snabbare än transportbranschen för persontrafik. Tåget svarar för cirka 15 procent av antalet resor över tio mil i Sverige. Huvudkonkurrenten till SJ är bilen som står för 67 procent. Flyget svarar för 13 procent och bussen 5 procent.

EKONOMI

Rörelseresultatet (EBIT) minskade marginellt till 820 (833) Mkr. Intäkterna uppgick till

9 031 (8 267) Mkr. Intäktsökningen förklaras av positiv resandeutveckling då resandet med SJ ökade med 9 procent. Affärs- och fritidsre- sorna ökade med 14 respektive 8 procent.

1)Riksdagen beslutade i juni 2009 om att förändra marknadsstrukturen för persontrafik på järnväg i Sverige, innebärande att SJ:s ensamrätt upphör.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Ulf[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Ulf[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Monica Caneman, Björn Mik- kelsen, Ingela Tuvegarn, Eivor[REDACTED_EFTERNAMN], Lars-Olof[REDACTED_EFTERNAMN], Elisabet Salander[REDACTED_EFTERNAMN] Arb rep: Nils-Gunnar Nyholm, Thomas Winäs, Erik[REDACTED_EFTERNAMN] Revisorer: Anders Wiger, Ernst Young AB samt Per Redemo, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 260 (260) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 122 (122) tkr.

Avkastning på eget kapital uppgick till 13,9 procent (14,1) och soliditeten ökade till 40,8 procent (36,7).

MÅL

Ägarens långsiktiga finansiella målsättning för SJ är en soliditet på 30 procent och en avkastning på eget kapital uppgående till 10 procent.

UTDELNINGSPOLICY

Ordinarie utdelning ska uppgå till en tredje- del av årets vinst, då soliditetsmålet har upp- nåtts. Därutöver ska extra utdelning ske om detta erfordras för att uppnå en effektiv kapi- talstruktur.

UTVÄRDERING

SJ har verksamhetsåret 2008 nått ägarens fi- nansiella mål. Företaget lämnade en utdel- ning om 169 Mkr. Resandet under året har fortsatt utvecklats positivt. SJ är exponerat för ett antal risker där minskad efterfrågan på grund av minskad efterfrågan av lågkonjunk- turen och effekter av den kommande avregle- ringen av persontrafiken utgör stora risker. Under det fjärde kvartalet inledde SJ sin största kraftsamling någonsin för att förbättra punktligheten för X 2000-tågen. Samtliga

X 2000-tåg togs in på verkstad för noggrann genomgång men för att minska infrastruktur- problemen är det också viktigt att också Ban- verket genomför en rad åtgärder som syftar till att få bukt med punktlighetsproblematiken.

www.sj.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • SJ AB

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

9 029

8 257

Övriga intäkter

2

10

Kostnader

-8 215

-7 437

Resultat från andelar i intresseföretag

4

3

Rörelseresultat

820

833

Finansiella intäkter

143

87

Finansiella kostnader

-210

-206

Resultat före skatt

753

714

Skatt

-210

-207

Nettoresultat

543

507

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

543

507

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

6 809

6 601

Räntebärande anläggningstillgångar

434

747

Ej räntebärande omsättningstillgångar

713

798

Räntebärande omsättningstillgångar

1 990

2 110

Totala tillgångar

9 946

10 256

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

4 058

3 766

aktieägare i moderbolaget

Summa eget kapital

4 058

3 766

Räntebärande avsättningar

123

97

Ej räntebärande avsättningar

174

205

Räntebärande långfristiga skulder

3 677

4 251

Ej räntebärande långfristiga skulder

127

123

Räntebärande kortfristiga skulder

123

119

Ej räntebärande kortfristiga skulder

1 664

1 695

Totala skulder och eget kapital

9 946

10 256

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

1 309

1 159

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-1 858

-151

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-420

-262

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

13,9

14,1

Rt (genomsnitt), %

9,7

9,0

Rsyss (genomsnitt), %

11,9

11,4

Soliditet, %

40,8

36,7

Resande (personkilometer, miljoner)

5 854

6 467

Beläggningsgrad (%)

54

52

Antal resor, miljoner

28,2

25,9

Punktlighet (%)

90

90

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

169

150

Bruttoinvesteringar

1 011

379

Av- och nedskrivningar

621

603

Antal anställda i medeltal

4 539

4 053

Sjukfrånvaro, %

5,1

6,8

AVKASTNING PÅ EGET KAPTIAL, %

15

Mål

12

Utfall

9

6

3

0

2006

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

62

38

81

19

43

57

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Eget

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

77

Skr. 2008/09:120

Bilaga

SOS ALARM SVERIGE AB • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.sosalarm.se

SOS Alarm ägs av svenska staten (50 procent) och av Sveriges Kommuner och Landsting, via SKL Företag AB

(50 procent). SOS Alarm har samhäl- lets uppdrag att ansvara för SOS- tjänsten i Sverige genom att ta emot och förmedla larm på nödnumret 112. Företaget får ersättning från staten för 112-verksamheten. Företaget bedriver också viss kommersiell verksamhet. I SOS Alarm koncernen finns två rörelse- drivande dotterbolag, YouCall Sverige AB och Rescue Electronic AB. YouCall Sverige AB producerar och säljer tele- kommunikations- och telefontjänster och Rescue Electronic AB levererar utrustning för larmmottagning.

VERKSAMHET

SOS Alarm tar emot, analyserar och förmedlar larmsamtal via 18 centraler i Sverige. Företa- gets verksamhet rörande nödnumret 112 reg- leras i ett avtal med staten.

Under 2008 tog SOS Alarm emot cirka 20 miljoner samtal varav 3,6 (3,6) miljoner var nödsamtal till 112. Nödnumret 112, rädd- nings- och vårdtjänster står för cirka två tred- jedelar av omsättningen och säkerhets- och larmtjänster för en tredjedel. SOS Alarm säl- jer exempelvis ambulansdirigering, trygghets- och krisjour till kommuner och landsting, samt säkerhetstjänster som egendomslarm och jourteletjänster.

EKONOMI

Koncernen ökade sin omsättning med 5 (5) procent till 761 (727) Mkr. SOS centralerna ökade sin omsättning med 5 (4) procent från 704 till 737 Mkr. Motsvarande ökning för callcenterverksamheten var 3 (16) procent från 23,5 till 24,3 Mkr. Resultatet efter skatt ökade till 11,1 (8,5) Mkr. Förbättringen beror bl.a. på att kostnaderna för omställning till en ny teknisk plattform i larmcentralerna nu ef- ter flera år avtar.

MÅL

SOS Alarm ska enligt avtal med staten ha en genomsnittlig svarstid på 112-anrop på 8 sekunder. Företaget ska årligen avge en rap- port till Försvarsdepartementet om kvaliteten i 112-tjänsten. Företaget ska långsiktigt av- kasta 8 procent på eget kapital.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Johnny[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Sven-Runo[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Johnny[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Ewa Ställdal, Hanna Lagercrantz, Håkan Sörman, Bo Anderson, Maria Khorsand, Ingrid Lennerwald, Tommy Bernevång Fors- berg, Göran[REDACTED_EFTERNAMN] (Maria Khorsand valdes och Ingrid Udén Mogensen avgick vid årsstämman 2009) Arb rep: Rasmus[REDACTED_EFTERNAMN] Arb suppl: Liselotte[REDACTED_EFTERNAMN], Tommie[REDACTED_EFTERNAMN] (Ann-Cathrin[REDACTED_EFTERNAMN] av- gick vid årsstämman 2009) Revisorer: Magnus Fager- stedt, Ernst Young samt Henrik Söderhielm, Riksre- visionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 85 (85) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 45 (45) tkr.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningspolicyn är 5 procent på eget kapi- tal. Under en period sänktes utdelningen till 3 procent för att säkra den finansiella ställ- ningen. Sedan verksamhetsåret 2006 har dock styrelsen beslutat återgå till den ur- sprungliga utdelningspolicyn på 5 procent.

UTVÄRDERING

Den genomsnittliga svarstiden 2008 var 8,3 sekunder. Förklaringen till att kvalitetsmålet

8 sekunder överskridits beror till större delen på SOS Alarms teknikskifte från analog till digital teknik. Svarstiden går upp något vid själva skiftet, för att minska i takt med att så- väl organisation som teknik trimmas in. Från och med halvårsskiftet 2008 är nu samtliga SOS-centraler integrerande i den nya teknik- plattformen och svarstiden har förbättrats successivt där fjärde kvartalet 2008 visar på ett snitt på 7,1 sekunder. För SOS Alarm av- talsuppfyllnad gällande samhällstjänsten 112 hänvisas till separat rapport. Avkastning på eget kapital var 7 (5) procent, över en fem- årsperiod ligger avkastningen på cirka 3 pro- cent.

Avkastningen är under ägarens mål på 8 pro- cent men beror på den teknikinvestering som genomförs. Från verksamhetsåret 2009 för- väntas en genomsnittlig avkastning efter skatt om 8 procent. Soliditeten var 51 procent (51).

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

761

727

Övriga intäkter

4

4

Kostnader

-751

-720

Rörelseresultat

13

11

Finansiella intäkter

7

4

Finansiella kostnader

-1

-1

Resultat före skatt

19

13

Skatt

-8

-4

Nettoresultat

11

9

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

11

9

Minoritetsintressen

0

1

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

213

233

Ej räntebärande omsättningstillgångar

228

224

Räntebärande omsättningstillgångar

56

34

Totala tillgångar

497

491

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

162

159

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

4

4

Summa eget kapital

166

163

Ej räntebärande avsättningar

30

29

Räntebärande långfristiga skulder

4

9

Räntebärande kortfristiga skulder

4

4

Ej räntebärande kortfristiga skulder

293

288

Totala skulder och eget kapital

497

491

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

73

54

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-39

-48

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-12

-12

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

7

5

Rt (genomsnitt), %

3,9

3,0

Rsyss (genomsnitt), %

11

8

Rop (genomsnitt), %

8,7

6,3

Soliditet, %

51

51

Genomsnittlig svarstid, sekunder

8,3

8,2

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

8

8

Bruttoinvesteringar

39

48

Av- och nedskrivningar

58

51

Antal anställda i medeltal

821

825

Sjukfrånvaro, %

4,4

4,8

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

8

Mål

6

Utfall

4

2

0

2006

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

38

62

73

27

56

44

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 50%

 Sveriges kommuner och landsting 50%

78 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.sp.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • SP SVERIGES TEKNISKA FORSKNINGSINSTITUT AB

SP bildades 1993 då riksdagen beslöt att ombilda den tidigare verksamheten inom Statens Provningsanstalt till aktiebolagsform. SP är moderbolag i en koncern i vilken även ingår SMP Svensk Maskinprovning AB, SIK- Institutet för Livsmedel och Bioteknik AB, YKI Ytkemiska Institutet AB, CBI Betonginstitutet AB, GLAFO AB och JTI Institutet för Jordbruks och miljö- teknik AB.

VERKSAMHET

SP utvecklar och förmedlar teknik för tillväxt, konkurrenskraft och hållbar utveckling i nä- ringslivet. SP har breda och kvalificerade re- surser för teknisk utvärdering, mätteknik, forskning och utveckling. Forskningen sker i nära samverkan med högskolor, universitet och institut i Sverige och internationellt, vil- ket utgör grunden för att skapa en trovärdig och attraktiv verksamhet.

SP:s verksamhet karaktäriseras av stor tek- nisk bredd. SP svarar för nationell metrologi genom normaliehållning och FoU.

EKONOMI

Nettoomsättning uppgick till 846 Mkr. I om- sättningen ingår ersättning från staten med 60,8 Mkr. Resultatet efter finansiella poster uppgick till 39,3 Mkr vilket är en förbättring från 2007 med 25,4 Mkr. Investeringarna uppgick till 67,7 Mkr för 2008. Vinstmargi- nal och räntabilitet på eget kapital uppgick till 4,6 procent respektive 6,4 procent.

MÅL

De långsiktiga målen för SP är att som en del av den nya institutsstrukturen genom behovs- motiverad forskning och utveckling och ett brett utbud av tekniska tjänster bidra till till- växt, konkurrenskraft och hållbar utveckling i näringslivet. Inom nationell metrologi är må- let att upprätthålla normaler med hög stan- dard. Det övergripande ekonomiska målet är att verksamheten ska ha en lönsamhet som möjliggör investeringar och utveckling till ett forskningsinstitut på europeisk nivå.

De långsiktiga ekonomiska målen för SP är 3,0 procent vinstmarginal och 4,0 procent räntabilitet på eget kapital. SP är ett icke vinstutdelande bolag.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Jan-Eric[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Maria Khorsand

Ordf: Jan-Eric[REDACTED_EFTERNAMN] (Birgitta Böhlin avgick vid

årsstämma 2009) Led: Christer[REDACTED_EFTERNAMN], Karin Marki-

des, Jan Byfors, Lena[REDACTED_EFTERNAMN] Arb rep: Jan Ekstedt,

Bengt Bogren Arb suppl: Mats[REDACTED_EFTERNAMN], Linda Ikatti

Revisorer: Olof Enerbäck, Öhrlings Pricewaterhouse- Coopers

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 90 (90) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 47 (47) tkr.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningspolicy saknas p.g.a. att bolaget inte har några utdelningskrav från ägaren.

UTVÄRDERING

Under 2008 har SP präglats av tillväxt såväl storleksmässigt som kompetensmässigt. SP har skapat värde för kunderna genom att leve- rera kunskap och heltäckande tjänster som motsvarar de allt mer komplexa behoven. SP har också under året fortsatt aktivt deltagit i arbetet med att skapa en ny institutsstruktur. Ytterligare fokus på varumärket visar att bola- get är välkänt och uppfattas som kompetent. Omarbetad vision och ytterligare utvecklad strategi för bolaget har bidragit till internatio- nell tillväxt och till att vara ett institut med tydlig miljö- och energiinriktning. Hållbar- hetsperspektivet genomsyrar hela verksamhe- ten.

De övergripande målen för verksamheten har uppnåtts. De ekonomiska målen har upp- nåtts i. SP har en god hantering av såväl rö- relse- som finansiella risker. SP har en stark ekonomi, vilket ger stabilitet för framtiden. Arbetet med miljö, jämställdhet och mångfald sker målmedvetet och uppföljning sker ge- nom en särskild verksamhetsberättelse. Ar- betsmiljö och friskvård har en central bety- delse i bolagets verksamhet.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

846

760

Övriga intäkter

9

9

Kostnader

-820

-759

Resultat från andelar i intresseföretag

-2

0

Rörelseresultat

33

9

Finansiella intäkter

8

6

Finansiella kostnader

-2

-1

Resultat före skatt

39

14

Skatt

-13

-4

Nettoresultat

26

10

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

26

10

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

248

221

Räntebärande anläggningstillgångar

1

3

Ej räntebärande omsättningstillgångar

268

231

Räntebärande omsättningstillgångar

223

182

Totala tillgångar

739

637

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

418

392

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

5

0

Summa eget kapital

423

392

Räntebärande avsättningar

31

31

Ej räntebärande avsättningar

9

10

Ej räntebärande kortfristiga skulder

277

205

Totala skulder och eget kapital

739

637

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

108

68

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-71

-41

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

3

0

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

6,4

2,7

Rt (genomsnitt), %

5,6

2,4

Rsyss (genomsnitt), %

8,9

3,6

Rop (genomsnitt), %

13,9

3,6

Soliditet, %

57,2

61,5

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Anslag från staten

61

61

Bruttoinvesteringar

68

45

Av- och nedskrivningar

41

40

Antal anställda i medeltal

843

779

Sjukfrånvaro, %

2,6

2,4

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

8

Mål

6

Utfall

4

2

0

2006

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

68

32

67

33

60

40

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

79

Skr. 2008/09:120

Bilaga

SPECIALFASTIGHETER SVERIGE AKTIEBOLAG • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.specialfastigheter.se

Specialfastigheter bildades år 1997. Bakgrunden till bildandet av Specialfastigheter var att skilja den statliga fastighetsförvaltningen från brukandet av lokaler och mark. Dessutom skulle en rättvisande bild ges av mark- och lokalkostnaderna i statsbudgeten, både när det gäller fastighetsförvaltningens resultat- och balansräkningar och de brukande myndigheternas eller uppdragsgivarnas kostnader. Fastighetsförvaltningen skulle vidare bedrivas med ett mark- nadsmässigt avkastningskrav.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Sven Landelius

VD: Peter Karlström

Ordf: Sven Landelius Led: Marianne Förander, Nina Li- nander, Christel Armstrong, Jan[REDACTED_EFTERNAMN], Carina Wång, Per Håkan[REDACTED_EFTERNAMN] (Jan[REDACTED_EFTERNAMN] valdes och Claes Kjellan- der avgick vid årsstämma 2009) Arb rep: Lena Nibell, Hans[REDACTED_EFTERNAMN] Revisorer: Peter[REDACTED_EFTERNAMN], Deloitte

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 180 (180) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 90 (90) tkr.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Hyres- och förvaltningsintäkter

1 174

1 126

Övriga intäkter

106

83

Driftskostnader

-312

-278

Driftöverskott

968

931

Övriga rörelsekostnader

-42

-42

Fastighetsförsäljningar

29

5

Värdeförändringar

-978

3

Rörelseresultat

-23

897

Finansnetto

-257

-139

Resultat före skatt

-280

758

Skatt

163

-214

Nettoresultat

-117

544

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

13 466

12 002

Ej räntebärande omsättningstillgångar

325

520

Räntebärande omsättningstillgångar

17

1

Totala tillgångar

13 808

12 523

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

4 789

5 269

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

4 789

5 269

Ej räntebärande avsättningar

1448

1674

Räntebärande långfristiga skulder

5 812

3 746

Ej räntebärande långfristiga skulder

142

0

Räntebärande kortfristiga skulder

1 001

1 247

Ej räntebärande kortfristiga skulder

616

587

VERKSAMHET

Specialfastigheter äger genom sina dotterbo- lag fastigheter byggda för speciella ändamål, till exempel kriminalvårdsfastigheter, polis- fastigheter och ungdomsvårdshem. Fastighe- terna är anpassade till hyresgästen och ska långsiktigt stötta hyresgästernas verksamhet. Verksamheten bedrivs över hela Sverige. De tre största hyresgästerna är Kriminalvården, Rikspolisstyrelsen och Statens Institutionssty- relse. En stor utmaning inför kommande år är att klara kapacitetsutbyggnaden för bolagets största kunder, främst Kriminalvården.

EKONOMI

Specialfastigheters nettoomsättning ökade till 1 280 (1 209) Mkr. Omsättningsökningen är främst ett resultat av tillkommande hyra för avslutade projekt samt förvärvet av fastighe- ten Tre Vapen 4 i Stockholm. Driftöverskottet förbättrades med 37 Mkr till 968 (931) Mkr. Årets resultat minskade till -117 Mkr (544). Minskningen beror huvudsakligen på den ore- aliserade värdeförändringen på förvaltnings- fastigheter som uppgick till -978 (3) Mkr samt ett försämrat finansnetto uppgående till -257 Mkr (-139). Nettoinvesteringarna i an- läggningstillgångar uppgick under året till

2 307 Mkr (669).

MÅL

Specialfastigheter sätter upp mål utifrån fyra perspektiv; Kund, Medarbetare, Process och Samhälle/ägare. Kundperspektivet mäts ge- nom NKI (Nöjd kund index) där bolaget för 2009 har ett mål på 78. Medarbetarperspek- tivet mäts genom medarbetarenkäter (NMI) där målet uppgår till 4,2. Processperspektivet mäts genom direktavkastningsmålet som för

2008 såväl som 2009 uppgår 8,1 procent. Ägarperspektivet mäts genom avkastning på genomsnittligt eget kapital, som över en kon- junkturcykel ska motsvara den femåriga stats- obligationsräntan plus 2,5 procentenheter. Bolagets soliditet bör uppgå till mellan 25– 35 procent. Specialfastigheter har dessutom ett antal miljömål, varav minskad energiför- brukning är prioriterat.

UTDELNINGSPOLICY

Koncernens utdelning bör vara 50 procent av årets resultat efter skatt, efter återläggning av årets värdeförändringar och därtill hörande uppskjuten skatt. Vid beslut om utdelning tas hänsyn till koncernens ekonomiska ställning.

UTVÄRDERING

Direktavkastningen år 2008 var 8,0 (8,2) procent och avkastningen på eget kapital -2,3 (11,0) procent. För 2008 uppnåddes inte av- kastningsmålet på eget kapital som en följd av värdeminskningen i förvaltningsfastigheter- na. Avkastningen på eget kapital ska dock ut- värderas över en konjunkturcykel där Special- fastigheter har överträffat målet. Soliditeten minskade till 34,7 (42,1) procent och är där- med inom målintervallet. För 2008 föreslås utdelningen uppgå till 310 (350) Mkr vilket är enligt policy. I bolagets senaste NKI upp- nåddes resultatet 75 av maximalt 100. NMI gav 4,06 på en femgradig skala. Special- fastigheter har kontinuerligt minskat sin ener- giförbrukning.

Summa skulder

9019

7 254

Totala skulder och eget kapital

13 808

12 523

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

841

287

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-2 307

-669

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

1 471

381

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg

11,0

Rt (genomsnitt), %

0,8

7,7

Soliditet, %

34,7

42,1

Lokalarea, tkvm

1048

981

Marknadsvärde fastigheter, Mkr

12530

11 665

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

310

350

Bruttoinvesteringar

2 352

678

Av- och nedskrivningar

2

2

Antal anställda i medeltal

99

97

Sjukfrånvaro, %

2,2

2,5

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

20

Mål

15

Utfall

10

5

neg.

0

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

83

17

82

18

43

57

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

80 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.sbo.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • STATENS BOSTADSOMVANDLING AB SBO

Statens bostadsomvandling AB (Sbo) bildades 2004 för att komplettera den verksamhet som bedrivs inom ramen för Statens Bostadskreditnämd (BKN) med att bistå kommuner som har ett övermäktigt åtagande för boendet. Syftet med Sbo’s verksamhet är att ta hand om tomma bostäder i kommunala fastighetsbeståndet och på kommersi- ella villkor omvandla dem till annat ändamål.

VERKSAMHETEN

Sbo ska praktiskt medverka till att bostads- marknaden kommer i balans på orter med vi- kande befolkning. Verksamheten innebär att Sbo av kommunen eller det kommunala bo- stadsbolaget köper bostäder som står tomma för att sedan omvandla dem till annan verk- samhet. De övertaliga lägenheterna ska i för- sta hand omvandlas för att tillgodose ett lång- siktigt och efterfrågat behov på orten. När bo- stadsmarknaden är i balans ska fastigheterna säljas till kommunen eller annan lämplig äga- re. I sista hand ska bostäderna avvecklas ge- nom miljömässig rivning.

EKONOMI

Sbo har ökat hyresintäkterna till 15,1 (11,8) Mkr. Uthyrningsgraden har samtidigt ökat till 87 (83) procent. Rörelseresultat har förbätt- rats med 5,3 Mkr. Årets skattekostnad har ökat på grund av att reaförluster på aktier inte kan kvittas mot rörelseresultat. Detta medför att årets resultat uppgår till 0,4 (2,7) Mkr. Kassaflödet har förbättrats från 2,9 Mkr till 9,2 Mkr detta år främst beroende på lägre fastighetsinvesteringar 16,3 (30,7) Mkr.

Fastighetsbeståndet har under året utökats med en fastighet i Laxå om 712 m2. Totala fastighetsinnehavet omfattar i och med detta 23 092 m2 lägenhetsarea. För att halvera uppvärmningskostnaden har direktverkande el ersatts med fjärrvärme från en fastbränslean- läggning i Porjus där alla Sbo:s bostäder nu värms med fastbränsle.

MÅL

Sbo har ett särskilt samhällsuppdrag att stöd- ja kommuner med övertalighet i bostadsbe- ståndet. Det ekonomiska målet för hela kon- cernen är att minst 37 procent av de samlade projektkostnaderna ska ha återvunnits då pro- jekten avslutas. Detta mål bryts ner till styr- ning för alla fastighetsinvesteringar och mäts

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Rolf[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Sten[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Rolf[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Ann[REDACTED_EFTERNAMN], Björn Sund- ström, Christina[REDACTED_EFTERNAMN], Andreas Giæver Revisor: Lars Nordensjö, Öhrlings PricewaterhouseCoopers

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 68 (68) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 34 (34) tkr.

varje kvartal. Målet för samhällsuppdraget mäts dels genom antal lägenheter som genom bolaget får ny användning. Samhällsnyttan mäts också genom årliga enkäter till kommu- ner och hyresgäster där målet är 80 procent nöjda samarbetspartner. Sbo:s miljömål är att halvera energikostnaderna för de förvärvade fastigheterna.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningspolicy finns inte då företaget sak- nar utdelningskrav.

UTVÄRDERING

Det ekonomiska målet tillgodoses. Balansräk- ningen för 2008 överstiger ursprungligt kapi- tal som tillförts bolaget. Sedan Sbo bildades 2004 har 143 tomma lägenheter undgått riv- ning. Under året har 12 lägenheter försetts med hiss för att rörelsehindrade äldre skall kunna flytta från sina hus och därmed bidrag- it till inflyttning genom ökad tillgång till hus till försäljning. Kommunen minskar samtidigt kostnaderna för bostadsanpassningar och kostnaderna för sociala servicen kan hållas nere genom minskat resande. Nöjdkund-un- dersökningen för året har givit 85 procent nöjda kontaktpersoner. Kontaktpersoner är kommunföreträdare i regel kommunchef, kommunalråd och de kommunala bostadsbo- lagen. Hyresgästerna är till 62 procent nöjda med Sbo som hyresvärd. Effektiv förvaltning mäts genom insatstiden vid felanmälan och svarstiden 8 timmar. 58 procent av hyresgäs- terna tycker att bolaget klarar den tiden.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

15

12

Övriga intäkter

1

1

Kostnader

-23

-25

Rörelseresultat

-7

-12

Finansiella intäkter

11

14

Finansiella kostnader

0

0

Resultat före skatt

3

1

Skatt

-3

1

Nettoresultat

0

3

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

0

3

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

70

44

Ej räntebärande omsättningstillgångar

13

10

Räntebärande omsättningstillgångar

494

511

Totala tillgångar

577

565

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

550

550

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

550

550

Obeskattade reserver

1

0

Ej räntebärande kortfristiga skulder

26

15

Totala skulder och eget kapital

577

565

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

8

-9

Kassaflöde från investeringsverksamhet

1

12

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

0,1

0,5

Rt (genomsnitt), %

0,6

0,2

Rsyss (genomsnitt), %

0,6

0,3

Rop (genomsnitt), %

neg

neg

Soliditet, %

95,4

97,3

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

16

31

Av- och nedskrivningar

1

3

Antal anställda i medeltal

6

6

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

67

33

40

60

60

40

Etikpolicy

Nej

Jämställdhetspolicy

Nej

Miljöpolicy

Nej

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

81

Skr. 2008/09:120

Bilaga

SVEASKOG AB • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.sveaskog.se

Sveaskog har sitt ursprung i Domänverket som bolagiserades 1992. Staten äger skog eftersom ett långsik- tigt statligt ägande av skogsmark är en viktig nationell angelägenhet. Sveaskog är i dag Sveriges största skogsägare och förvaltar 4,3 miljoner hektar mark. Skogen är viktig som råvara för skogsin- dustrin och skapar sysselsättning och rekreationsmöjligheter. Verksamheten ska drivas på marknadsmässiga grun- der.

VERKSAMHET

Sveaskog är Sveriges största skogsägare och förvaltar 3,3 miljoner hektar produktiv skogs- mark. Bolaget säljer timmer, massaved och biobänsle. Bolaget bedriver ett miljöinriktat skogsbruk och prioriterar naturskydd på 20 procent av den produktiva skogsmarken. Sve- askog har beslutat bilda 36 ekoparker där bo- laget bedriver ett skogsbruk där människan och naturen sätts i centrum. Bolaget säljer skogsmark till enskilda och till Naturvårdsver- ket/Sveaskog arbetar med att utveckla inom nya användningsområden för skogsråvara, träprodukter och skogsmark.

EKONOMI

Nettoomsättning för 2008 uppgick till 7 240 (7 263) Mkr. Bolagets totala leveransvolym minskade med 8,5 procent som en följd av lägre efterfrågan hos sågverkskunder samt pappers- och massaindustrin. Rörelseresulta- tet före värdeförändring skog minskade till 598 (1 361) Mkr. Detta beror främst på mins- kade volymer, ökade kostnader för avverkning och transporter samt ett betydligt sämre re- sultat från intressebolaget Setra. Resultatan- delen från Setra uppgick till -146 Mkr (248), en följd av den mycket svaga konjunkturen på trämarknaden Rörelseresultatet efter värde- förändringar i skogsinnehavet minskade till

1 738 (2 123) Mkr, där reavinster från mark- försäljningen uppgick till 330 (571) Mkr och värdejustering av skogskapitalet, enligt IAS 41, med 810 Mkr. Investeringarna ökade till 172 Mkr (90).

MÅL

Sveaskogs skogsmark ska förvaltas på ett för- dömligt sätt, ur både produktions- och miljö- synvinkel. Avkastningsmålet på operativt ka- pital (rörelseresultat efter värdeförändringar) är minst 7 procent och avkastningen på eget

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Christina Liffner, Birgitta Jo- hansson-Hedberg,

Anna-Stina

Nordmark-Nilsson, Tho- mas Hahn, Eva Färnstrand, Mats Ringesten, Patrik[REDACTED_EFTERNAMN] (Patrik[REDACTED_EFTERNAMN] valdes vid extra bolagsstämma 2008. Mats Ringesten valdes och Lars Johan Ceder- lund och Håkan[REDACTED_EFTERNAMN] avgick vid årsstämma 2009) Arb rep: Sture[REDACTED_EFTERNAMN], Eva-Lisa[REDACTED_EFTERNAMN] Arb suppl: Kurt[REDACTED_EFTERNAMN], Ola Lassemo Revisorer: Torbjörn[REDACTED_EFTERNAMN] och Torsten Lyth, Ernst Young samt Filip Cassel, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 400 (400) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 145 (145) tkr.

kapital minst 6 procent. Bolagets räntetäck- ningsgrad ska långsiktigt uppgå till 2,0 men kan variera i intervallet 1,5–2,5 ggr. Skuld- sättningsgraden bör ligga inom intervallet 0,3–0,7 ggr.

Sveaskogs markförsäljningsprogram har målet att på sikt avyttra 5–10 procent av den egna skogsmarken (beräknat på innehavet 2002).

UTDELNINGSPOLICY

Ordinarie utdelning ska långsiktigt motsvara minst 60 procent av resultatet efter skatt, ex- klusive ej kassaflödespåverkande värdeför- ändringar enligt IFRS. Hänsyn ska tas till Sveaskogs konsolideringsbehov och ekono- miska ställning i övrigt.

UTVÄRDERING

Under 2008 uppgick avkastningen på opera- tivt kapital till 7,5 procent och avkastningen på eget kapital till 8,7, vilket uppfyller de satta målen. Räntetäckningsgraden sjönk till 1,3 (4,8) ggr vilket är under det satta målin- tervallet. Skuldsättningsgraden uppgick till 0,44 (0,47) ggr, vilket är inom målintervallet. För verksamhetsåret 2008 har styrelsen, en- ligt policy, föreslagit en utdelning på 89 Mkr. Avtal tecknades med Naturvårdsverket om av- sättning av ca 70 000 ha skogsmark som na- turreservat. Bolaget gjorde 239 affärer under 2008 inom markförsäljningsprogrammet om- fattande 32 700 ha mark. Sveaskog har nu totalt sålt 5,2 procent av sitt skogsinnehav enligt markförsäljningsprogrammet.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

7 240

7 263

övriga intäkter

21

110

Kostnader

-6517

-6 260

Värdeförändring skog

1140

762

Resultat från andelar i intresseföretag

-146

248

Rörelseresultat

1 738

2 123

Finansnetto

-458

-263

Resultat före skatt

1 280

1 860

Skatt

90

-441

Resultat från avvecklad verksamhet

0

0

Nettoresultat

1 370

1 419

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

1 370

1 419

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

29 584

29 563

Räntebärande anläggningstillgångar

83

24

Ej räntebärande omsättningstillgångar

2 814

2 912

Räntebärande omsättningstillgångar

739

185

Totala tillgångar

33 220

32 684

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart

16 051

15 586

till aktieägare i moderbolaget

Summa eget kapital

16 051

15 586

Räntebärande avsättningar

841

856

Ej räntebärande avsättningar

7 947

8 156

Räntebärande långfristiga skulder

3 599

3 005

Ej räntebärande långfristiga skulder

6

6

Räntebärande kortfristiga skulder

3 340

3 623

Ej räntebärande kortfristiga skulder

1 436

1 452

Totala skulder och eget kapital

33 220

32 684

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

201

-20

Kassaflöde från investeringsverksamhet

853

1 122

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-500

-1 543

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

8,7

8,8

Rop (genomsnitt), %

7,5

9,3

Räntetäckningsgrad, %

1,3

4,8

Skuldsättningsgrad, %

0,44

0,47

Soliditet, %

48,3

47,7

Verkligt värde skog, Mkr

26 803

26 590

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

89

810

Bruttoinvesteringar

172

90

Av- och nedskrivningar

72

66

Antal anställda i medeltal

1 018

1 027

Sjukfrånvaro, %

2,9

3,2

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

10

Mål

8

Utfall

6

4

2

0

2006

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

81

19

50

50

50

50

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001/FSC

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

82 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.swedfund.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • SWEDFUND INTERNATIONAL AB

Swedfund är ett av staten helägt risk- kapitalbolag vars syfte är att bidra med kapital och kunnande för investeringar i Afrika, Asien, Latinamerika och vissa länder i Östeuropa. Investeringarna ska bidra till hållbar ekonomisk utveckling i de länder där de görs och därigenom bidra till att nå målen för Sveriges poli- tik för global utveckling (PGU) och det svenska utvecklingssamarbetet.

VERKSAMHET

Swedfund ska tillsammans med strategiska partners etablera bärkraftiga och affärsmäs- sigt drivna företag genom riskkapitalsatsning- ar i form av aktier, lån och/eller garantier, pri- märt i samband med direktinvesteringar. Investeringar kan ske i länder som enligt OECD/DAC:s definition kvalificerar för utveck- lingsfinansiering samt i länder i Östeuropa som inte är EU-medlemmar. Fokus vad gäller utvecklingsländerna ska vara de fattigaste länderna. Engagemangen ska vara sådana att de inte bedöms kunna realiseras med enbart kommersiell finansiering.

Under 2008 har 13 nya aktieinvesteringar, varav drygt hälften i Afrika, samt 12 tilläggs- investeringar genomförts. Styrelsen och VD har under året fattat 31 beslut om investe- ringar till ett totalt belopp om 1 015 Mkr. Vid utgången av 2008 var Swedfund verksam i

33 länder och aktie-, låne- och garantiportföl- jen hade ökat till 71 kontrakterade engage- mang. Vidare har ett särskilt projekt initierats för att underlätta investeringar i postkonflikt- områden, i samverkan med företagare med invandrarbakgrund och inom miljöteknik och energi.

EKONOMI

Swedfunds totala kapital uppgick 2008 till

2 759 (2 229) Mkr med en soliditet på 78,1 (79,8) procent. Under 2008 har bolaget till- förts ett kapitaltillskott på 300 Mkr samt 10 Mkr för ett särskilt projekt (se ovan). Vinsten efter bokslutsdispositioner och skatt uppgick till 75,5 (17,4) Mkr. Vinsten i bolag som be- driver riskkapitalverksamhet varierar kraftigt över åren beroende på uppnådda resultat vid avyttringar.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Lars Gårdö

VD: Björn[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Lars Gårdö Led: Elisabeth[REDACTED_EFTERNAMN], Håkan[REDACTED_EFTERNAMN], Bo[REDACTED_EFTERNAMN], Maria Norrfalk, Stina Moss- berg, Claes[REDACTED_EFTERNAMN] (Staffan[REDACTED_EFTERNAMN] avgick 2008 och Claes[REDACTED_EFTERNAMN] valdes vid extra bolagsstämma 2008) Revisorer: Sussanne Sundvall, Öhrlings PricewaterhouseCoopers

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 108 (108) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 55 (55) tkr.

MÅL

Swedfunds överordnade mål är att bidra till målsättningen för det svenska utvecklingssam- arbetet genom investeringar som bidrar till hållbar ekonomisk utveckling i de länder där investeringar görs. Utifrån detta utvecklings- mål ska verksamheten bedrivas på ett affärs- mässigt sätt. Swedfund ska eftersträva att den genomsnittliga avkastningen på det egna kapi- talet före skatt överstiger den genomsnittliga statsskuldsräntan med ett års löptid. Samver- kan med svenska företag ska eftersträvas.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningspolicy saknas då bolaget inte har några utdelningskrav från ägaren.

UTVÄRDERING

Swedfund har byggt upp en modell för analys av investeringarnas utvecklingseffekter. Alla investeringsförslag granskas inför styrelsens beslut och en uppföljning av effekterna görs i samband med avyttringar. I hållbarhetsredo- visningen redogörs för arbetet, bl.a. framgår att antalet direkta arbetstillfällen i Swedfunds direktinvesteringar uppgår till ca 12 100.

Bolaget har den senaste sexårsperioden väl uppfyllt avkastningsmålet med en genom- snittlig avkastning på 8,83 procent (genom- snittlig statsskuldsränta: 3,07 procent). Svenska intressenter medverkade i 10 av 22 kontrakterade ny/tilläggsinvesteringar under 2008.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

304

204

Övriga intäkter

4

8

Kostnader

-168

-128

Värdeförändringar

-101

-108

Rörelseresultat

39

-24

Finansiella intäkter

70

41

Finansiella kostnader

-2

-1

Resultat före skatt

107

16

Bokslutsdispositioner

-1

9

Skatt

-30

-8

Nettoresultat

76

17

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

76

17

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

2

4

Ej räntebärande omsättningstillgångar

93

118

Räntebärande omsättningstillgångar

2 664

2 107

Totala tillgångar

2 759

2 229

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

2 078

1 702

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

2 078

1 702

Obeskattade reserver

108

107

Räntebärande avsättningar

1

1

Räntebärande långfristiga skulder

394

348

Räntebärande kortfristiga skulder

111

44

Ej räntebärande kortfristiga skulder

67

26

Totala skulder och eget kapital

2 759

2 228

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-157

-126

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-106

-104

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

466

525

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

4,0

1,1

Rt (genomsnitt), %

4,0

0,8

Rsyss (genomsnitt), %

4,0

0,8

Soliditet, %

78,1

79,8

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

0

0

Av- och nedskrivningar

0

0

Antal anställda i medeltal

30

24

Sjukfrånvaro, %

1,6

1,6

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL FÖRE SKATT, %

15

Mål

10

Utfall

5

0

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

57

43

43

57

57

43

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

83

Skr. 2008/09:120

Bilaga

SWEDISH NATIONAL ROAD CONSULTING AKTIEBOLAG • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.sweroad.se

SweRoad är ett av staten helägt bolag som förvaltas av Vägverket, enligt riks- dagsbeslut fattat 1982. Verksamheten genomförs i nära intressegemenskap med Vägverket. Resursbasen är främst den kunskap och erfarenhet som finns inom Vägverket. Vägverkets exportverk- samhet bedrivs i form av samarbete med motsvarande myndigheter i utlan- det och i form av projekt upphandlade bland annat genom biståndsfinansie- ring. SweRoad verkställer och adminis- trerar internationella samarbetsprojekt och bedriver den upphandlade, kom- mersiella verksamheten i eget namn.

VERKSAMHET

SweRoad utför konsulttjänster utanför Sveri- ge, främst till myndigheter och inom område- na väg och transport, trafiksäkerhet och insti- tutionsuppbyggnad. Tjänsterna tillhandahålls på kommersiella villkor med finansiering di- rekt från kund eller genom nationellt och multilateralt bistånd. Bolagets tjänster präg- las av hög kompetens, insikt om uppdragsgi- varens villkor och hög kvalitet i genomförande av uppdrag. Bolagets verksamhet har under året bedrivits i 17 länder fördelade på Europa (Sverige, Albanien, Danmark, Irland, Litauen, Norge, Georgien och Nederländerna), Afrika ( Marocko och Zambia), Mellanöstern (Förena- de Arabemiraten, Syrien, Iran och Saudi Arabien) samt Asien ( Laos) och Latinamerika (Costa Rica). Dessutom administreras ut- landspersonal för ett antal svenska myndighe- ters räkning.

EKONOMI

Faktureringen uppgick till 76,2 Mkr. Kostna- derna uppgick till 72,4 Mkr och rörelseresul- tatet uppgick till 3,8 Mkr. Nettoresultatet, ef- ter bokslutsdispositioner och skatt, uppgick till 3,9 Mkr. Uppdragens finansiärer är främst säkra finansiella institutioner och biståndsgi- vare med god betalningsförmåga. Detta med- för att projektriskerna är relativt små.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Ingemar Skogö

VD: Per-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Ingemar Skogö (Lena Erixon avgick 2009) Led: Carina Lundberg-Markow, Christer Agerback, Sture Er- iksson, Christofer Gyllenstierna, (Kajsa Lindståhl av- gick 2009)

Arb rep: Tommy Aldvin Arb suppl: Leif Jörud Revisor: Ove[REDACTED_EFTERNAMN], BDO Nordic Stockholm AB

Inget arvode utgår till styrelsens ordföranden. Arvode till stämmovalda ledamöter 82 (82) tkr.

MÅL

SweRoad är en del av Vägverket, vars strate- giska avsikt för exportverksamheten är att möjliggöra Vägverkets vision ”Vi gör den goda resan möjlig” – genom att göra svenskt väg- och trafikkunnande tillgängligt för omvärlden. Den internationella kompetensen i Vägverket ska systematiskt utvecklas och underhållas så att de transportpolitiska målen nås på ett ef- fektivt sätt och Sveriges, verkets och övriga aktörers intressen kan tillvaratas. De poli- cydokument som Vägverket fastställt och som i tillämpliga delar gäller för SweRoad utgör rättesnöre för verksamheten. SweRoad har en affärsetisk policy och försäkrar sig om att inga kränkningar av mänskliga rättigheter sker inom det område företaget har inflytande över.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningsprinciper för perioden 2005–2008 har framtagits av förvaltaren Vägverket.

UTVÄRDERING

Verksamheten för 2008 visar ett bra resultat på grund av högre omsättning och starten av ett stort trafiksäkerhetsprojekt i Iran.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

76

54

Kostnader

-72

-55

Rörelseresultat

4

-1

Finansiella intäkter

2

1

Resultat före skatt

6

0

Bokslutsdispositioner

0

0

Skatt

-2

0

Nettoresultat

4

0

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

4

0

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

1

1

Ej räntebärande omsättningstillgångar

25

16

Räntebärande omsättningstillgångar

33

43

Totala tillgångar

58

60

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

39

35

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

39

35

Obeskattade reserver

4

4

Ej räntebärande kortfristiga skulder

15

21

Totala skulder och eget kapital

58

60

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-11

13

Kassaflöde från investeringsverksamhet

0

0

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

0

-2

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

10,7

0,8

Rt (genomsnitt), %

9,5

0,7

Rsyss (genomsnitt), %

13,1

1,2

Rop (genomsnitt), %

38,3

27,2

Soliditet, %

65,5

58,2

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

2

0

Bruttoinvesteringar

0

0

Av- och nedskrivningar

0

0

Antal anställda i medeltal

53

42

Sjukfrånvaro, %

0,3

3,3

AVKASTNING PÅ EGET KAPTIAL, %

12

Utfall

10

8

6

4

2

neg.-1,4

0

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Styrelse

81

19

60

40

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

84 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.swedesurvey.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • SWEDESURVEY AKTIEBOLAG

Swedesurvey marknadsför och säljer svenskt kunnande inom lantmäteriom- rådet utomlands. Fokus är juridiska och tekniska frågor angående fastighetssys- tem, geografisk information och fastig- hetsinformation. Kompetensen hämtas främst från Lantmäteriet. Verksamheten sker ofta i form av insti- tutionellt samarbete.

VERKSAMHET

Uppgiften är att globalt tillhandahålla kunnan- de och erfarenhet inom lantmäteriområdet för att främja hållbar utveckling, minskad fattig- dom och ekonomisk tillväxt. Verksamheten omfattar frågor som rör grundläggande politis- ka och juridiska förhållanden och olika former av samhällsplanering, utveckling av system etc. för fastighetsbildning, fastighetsregistre- ring och inskrivning, värdering och geodetisk mätning samt aktiviteter för att skapa en infra- struktur för samhällets informationsförsörjning av fastighets- och geografisk information. Tjänster tillhandahålls på affärsmässiga villkor med finansiering direkt från kund alternativt genom bilaterala/multilaterala organisationer.

EKONOMI

Fakturerad försäljning har under 2008 upp- gått till 93 (106) Mkr. Resultatet efter finan- siella poster försämrades ytterligare till -8

(-4) Mkr. Rörelsemarginalen blev -9,4

(-3,5). Det försämrade resultatet beror delvis på att viktiga förutsättningar för bolagets verksam- het har förändrats, bl.a. har omläggningen av det svenska utvecklingssamarbetet försämrat marknaden för tjänsteexport för de svenska konsultföretagen samtidigt som samarbetsfor- merna med Lantmäteriet förändrats. Den glo- bala finanskrisen och den följande lågkon- junkturen har också påverkat verksamheten genom en kraftig inbromsning på marknaden i slutet av 2008.

MÅL

Bolagets långsiktiga vision är att i samver- kan med Lantmäteriet förbli en ledande, välkänd och väl renommerad leverantör av tjänster och produkter inom fastighetssys- tem och geografisk information, som med

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Anders[REDACTED_EFTERNAMN] VD: Hans-Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Anders[REDACTED_EFTERNAMN] (Stig[REDACTED_EFTERNAMN] avgick vid årsstämma

2009) Led: Monica Lagerqvist[REDACTED_EFTERNAMN], Eva Gianko, Siv Hellén, Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Peter[REDACTED_EFTERNAMN], (Lars[REDACTED_EFTERNAMN] och Peter[REDACTED_EFTERNAMN] valdes och Christina[REDACTED_EFTERNAMN] av- gick vid årsstämma 2009) Arb rep: Marie Sällman Revisorer: Annika Wedin, Öhrlings Pricewaterhouse- Coopers

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 60 (0) tkr Arvode till stämmovalda ledamöter 35 (35) tkr.

tillfredsställande lönsamhet utvecklar och ökar svensk tjänsteexport inom verksam- hetsområdet. Bolagets målsättning för 2008 var att öka omsättningen till minst 103 Mkr och uppnå ett resultat om lägst 2 Mkr efter finansiella poster.

UTDELNINGSPOLICY

Bolaget har inte någon fastställd utdelnings- policy då överskottet återinvesterats i bolaget i syfte att stärka kapitalbildningen och verk- samhetens långsiktiga utveckling.

UTVÄRDERING

Landfrågornas betydelse för fattigdomsbe- kämpning och hållbar utveckling har under året fortsatt varit i fokus, vilket har medfört en fortsatt god efterfrågan. Rörelseintäkterna och rörelseresultatet har däremot inte utveck- lats positivt och är väsentligt lägre än föregå- ende år. Det negativa resultatet beror i hu- vudsak på negativt utfall i två projekt (pilot- projekt i olika avseenden) och förändringar i samarbetet med Lantmäteriet. Utvecklingen i andra avseenden har dock varit positiv. Verk- samheten inriktas alltmer mot en marknad där projekten finansieras av kunderna själva eller av multilaterala utvecklingsorgan. I många länder genomförs nationella reform- program för att skapa hållbar ekonomisk ut- veckling, där landfrågorna är en viktig kompo- nent. Swedesurvey bidrar i hög grad till fattig- domsbekämpning, att främja kvinnors rättig- heter, ökad säkerhet samt till en bättre miljö.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

88

106

Kostnader

-97

-110

Rörelseresultat

-9

-4

Finansiella intäkter

1

0

Resultat före skatt

-8

-4

Bokslutsdispositioner

1

4

Skatt

0

0

Nettoresultat

-7

0

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

-7

0

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

3

2

Ej räntebärande omsättningstillgångar

40

40

Räntebärande omsättningstillgångar

18

29

Totala tillgångar

61

71

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

33

40

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

33

40

Obeskattade reserver

0

2

Räntebärande avsättningar

4

0

Ej räntebärande avsättningar

0

3

Räntebärande kortfristiga skulder

8

12

Ej räntebärande kortfristiga skulder

16

14

Totala skulder och eget kapital

61

71

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-11

13

Kassaflöde från investeringsverksamhet

0

0

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

0

0

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg

0

Rt (genomsnitt), %

neg

neg

Rsyss (genomsnitt), %

neg

neg

Rop (genomsnitt), %

neg

neg

Soliditet, %

55,5

58,6

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Antal anställda i medeltal

19

23

Sjukfrånvaro, %

0

0,4

OMSÄTTNING, Mkr

125

Mål

100

Utfall

75

50

25

0

2006

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

53

47

75

25

50

50

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Nej

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

85

Skr. 2008/09:120

Bilaga

AKTIEBOLAGET SVENSKA MILJÖSTYRNINGSRÅDET • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.msr.se

Miljöstyrningsrådet bildades 1995 för att bl.a. vara svenskt registreringsorgan enligt EU:s miljöstyrnings- och revi- sionsförordning, EMAS. I dag omfattar verksamheten även det internationella systemet för miljövarudeklarationer (EPD) samt ansvar för att förvalta och utveckla system för hållbar offentlig och professionell upphandling (Miljöstyrningsrådets upphandlingskri- terier). Företaget ägs gemensamt av staten (85 procent), Sveriges Kommuner och Landsting (10 procent) och Föreningen Svenskt Näringsliv (5 procent).

VERKSAMHET

Miljöstyrningsrådet förvaltar och vidareut- vecklar tre frivilliga system på miljöområdet. EMAS beskriver hur man stegvis bedriver ett förebyggande miljöledningsarbete i vilket in- går att planera, genomföra, följa upp och ständigt förbättra en organisations miljö- prestanda. EPD är ett internationellt system för miljövarudeklarationer som innebär ett sätt att faktabaserat beskriva produkters och tjänsters miljöprestanda utifrån ett helhets- mässigt perspektiv – från råvaruutvinning till slutlig avfallshantering. Det tredje systemet är Miljöstyrningsrådets upphandlingskriterier, som ger vägledning för upphandlande enheter inom stat, kommun och näringsliv för att på bästa sätt kunna inkludera miljöaspekter i samband med upphandling. Arbetet med att utarbeta kriterier som stöd vid upphandling av ett antal vanligt förekommande produkt- områden är viktiga delar i verksamheten lik- som information inom området miljöanpassad upphandling.

EKONOMI

Verksamheten finansieras via registrerings- och årsavgifter från de organisationer som an- sluter sig till EMAS- och EPD-systemen. Där- utöver får företaget vissa intäkter från projekt- verksamhet inom verksamhetsområdena. För verksamheten det andra året av regeringens treåriga handlingsplan för miljöanpassad of- fentlig har bolaget fått ett statsbidrag på

11,7 Mkr under 2008. Omsättningen upp- gick till 16 (12) Mkr.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Lars Parkbring

VD: Sven-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Lars Parkbring Led: Annaa[REDACTED_EFTERNAMN], Inger[REDACTED_EFTERNAMN], Peter Wenster, Annika[REDACTED_EFTERNAMN], Anna[REDACTED_EFTERNAMN], Johan Gerklev, Sofia Ahlroth, Stefan[REDACTED_EFTERNAMN] (Sofia Ahlroth och Annika[REDACTED_EFTERNAMN] valdes och Maria Ohlman samt Mats Calmerbjörk avgick vid årsstämma 2009) Revisorer: Jan Nordlöv och Stefan Älgne, KPMG

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 45 (45) tkr. Arvode till vice ordförande uppgår till 10,3 (0) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 10,3 (10,3) tkr.

MÅL

Miljöstyrningsrådet ska stödja industri, övrigt näringsliv och offentlig förvaltning att vidare- utveckla sitt miljöarbete på ett systematiskt och kostnadseffektivt sätt. Bolaget ska även ge dem som öppet beskriver syftet med och resultatet av sitt miljöarbete ett erkännande som kan förstås såväl nationellt som interna- tionellt. Ett mål för upphandlingsverksamhe- ten är att underlätta för upphandlarna i krav- ställandet så att den tid och de resurser man satsar, förutom att ge ett bra avtal, också re- sulterar i största möjliga miljönytta. Det eko- nomiska målet är att verksamheterna kring EMAS och EPD ska ge ett tillräckligt över- skott för att möjliggöra utökade och förbättra- de informationstjänster.

UTDELNINGSPOLICY

Verksamheten syftar inte till att vara vinstdri- vande.

UTVÄRDERING

Miljöstyrningsrådet har under året haft omfat- tande informations- och kriterieutvecklingsar- bete. Bolaget nominerade tre svenska EMAS- registrerade organisationer till den årliga täv- lingen EMAS Awards 2007. En av dessa vann tävlingen i klassen stora företag. Miljöstyr- ningsrådets arbete under 2008 med EPD innebar en ytterligare internationell bredd- ning av verksamheten. Bolaget upphandlings- verksamhet under 2008 präglades till stor del av arbetet med regeringens handlingsplan.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

2

3

Övriga intäkter

14

9

Kostnader

-16

-12

Rörelseresultat

0

0

Resultat före skatt

0

0

Nettoresultat

0

0

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

0

0

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande omsättningstillgångar

3

1

Räntebärande omsättningstillgångar

8

9

Totala tillgångar

11

10

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

3

3

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

3

3

Ej räntebärande kortfristiga skulder

8

7

Totala skulder och eget kapital

11

10

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

0

0

Kassaflöde från investeringsverksamhet

0

0

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

0

0

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

0

0

Rt (genomsnitt), %

2,7

0

Soliditet, %

26,5

30

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

0

0

Av- och nedskrivningar

0

0

Antal anställda i medeltal

9

8

EPD-REGISTRERINGAR, antal

100 

 Utfall

80

60

40

20

0

2004 2005 2006 2007 2008

EMAS-REGISTRERINGAR, %

120 

 Utfall

90

60

30

0 2004 2005 2006 2007 2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

44

56

56

44

44

56

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 85%

 Sveriges kommuner och landsting 10%

 Svenskt Näringsliv 5%

86 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.rymdbolaget.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • SVENSKA RYMDAKTIEBOLAGET

Rymdbolaget bedriver rymdverksamhet med kommersiell inriktning, svarar för driften av Esrange Space Center samt utövar annan därmed förenlig verksam- het. Företaget arbetar med utveckling, tester, uppsändning och drift av rymd- och flygsystem åt svenska och interna- tionella kunder. Bolaget bildades 1972.

VERKSAMHET

Rymdbolaget är en komplett svensk rymdin- dustri som utvecklar, sänder upp och handhar driften av rymdsystem. Under år 2008 har Rymdbolaget justerat den interna organisatio- nen så att verksamheten nu bedrivs genom fem operativa divisioner: Satellite Operations Division, Space Systems Division, Science Service Division, Aerospace Services Division och Airborne Systems Division. Rymdbolaget äger också 100 procent av aktierna i LSE Space Engineering Operations AG (LSE), NanoSpace AB, ECAPS AB och SSC Chile SA. Under våren 2009 förvärvades det ameri- kanska bolaget Universial Space Network Inc. (USN).

LSE tillhandahåller konsulttjänster inom

områdena satellitkontroll och satellitmarksta- tioner. NanoSpace AB bedriver utveckling inom området mikroelektromekaniska system för rymdtillämpningar. ECAPS AB utvecklar och tillverkar miljövänliga framdrivningssys- tem i första hand avsedda för rymdtillämp- ningar. SSC Chile SA etablerades under 2008 som ett helägt dotterbolag. Detta bolag för- värvade den 31 juli 2008 den satellitstation norr om Santiago som sedan många år drivits av Universidad de Chile. USN tillhandahåller markstationstjänster för satelliter på framfö- rallt den amerikanska marknaden.

Under året har utvecklingen av satellitsys- temet Prisma fortsatt. Prisma ska demonstre- ra möjligheten för satelliter att autonomt mö- tas i rymden, s.k. rendez vous. Ombord på Prisma finns innovativa framdrivningssystem från ECAPS AB och NanoSpace AB. Prisma- satelliterna beräknas sändas upp före somma- ren 2010.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Olof Rydh

VD: Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Olof Rydh Led: Per-Erik Mohlin, Carl-Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Ulla-Britt

Fräjdin-Hellqvist, Hanna Lagercrantz, Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN] (Viktoria Aastrup av- gick 2008. Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN] valdes och Maria Strömme avgick vid årstämman 2009) Arb rep: Chris- ter[REDACTED_EFTERNAMN], Britt-Marie Åslund Arb suppl: Maria Hjerpe Revisorer: Stefan Holmström, KPMG

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 160 (160) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 80 (80) tkr.

EKONOMI

Rymdbolagets nettoomsättning uppgick till 669 (551) Mkr, en ökning med 21,5 procent från föregående år. Årets resultat efter skatt uppgick till 143 (8) Mkr. Resultatet kommer främst från försäljning av aktier i intresseföre- taget, SES SIRIUS AB. Räntabiliteten på eget kapital uppgick till 30,6 procent (2,1). Soli- diteten uppgick till 60 (66) procent. Styrel- sen föreslår en utdelning på 0 Mkr för år 2008 med hänsyn till bolagets kraftiga inter- nationella expansion och därmed samman- hängande kapitalbehov.

MÅL

Rymdbolaget ska över en konjunkturcykel av- kasta 10 procent på eget kapital.

UTDELNINGSPOLICY

Enligt av bolagsstämman beslutad utdel- ningspolicy ska Rymdbolaget långsiktigt dela ut 30–50 procent av nettovinsten.

UTVÄRDERING

Rymdbolaget har 2008 haft ett bra år och nått de flesta operativa målen och finansiella målen. Detta beror bland annat på att delavyttringen av innehavet i SES SIRIUS AB. Rymdbolaget strävar efter att strategiskt utveckla affärerna inom de verksamheter som genererar stabila kassaflöden och som kan understödja den mer projektbaserade verksamheten.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

669

551

Övriga intäkter

13

10

Kostnader

-690

-560

Resultat från andelar i intresseföretag

-2

5

Rörelseresultat

-10

6

Finansiella intäkter

164

10

Finansiella kostnader

-2

-4

Resultat före skatt

152

12

Skatt

-9

-4

Nettoresultat

143

8

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

143

8

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

329

169

Räntebärande anläggningstillgångar

9

168

Ej räntebärande omsättningstillgångar

201

124

Räntebärande omsättningstillgångar

370

132

Totala tillgångar

909

593

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

544

394

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

544

394

Ej räntebärande avsättningar

17

14

Räntebärande långfristiga skulder

57

0

Räntebärande kortfristiga skulder

19

0

Ej räntebärande kortfristiga skulder

272

185

Totala skulder och eget kapital

909

593

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

60

46

Kassaflöde från investeringsverksamhet

129

-16

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

46

-3

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

30,6

2,1

Rt (genomsnitt), %

16,9

2,7

Rsyss (genomsnitt), %

24,2

3,9

Rop (genomsnitt), %

neg

5,6

Soliditet, %

59,8

66,4

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

6

Bruttoinvesteringar

116

22

Av- och nedskrivningar

37

27

Antal anställda i medeltal

555

438

Sjukfrånvaro, %

2,1

2,4

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

30

Mål

20

Utfall

10

Utfall

0

neg

2006

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

77

23

75

25

67

33

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

87

Skr. 2008/09:120

Bilaga

SVENSKA SKEPPSHYPOTEKSKASSAN • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.skeppshypotek.se

Svenska Skeppshypotekskassan (Kassan) bildades 1929 med uppgift att underlätta finansieringen för svens- ka rederier och medverka till svenska handelsflottans föryngring. För verk- samheten i Kassan gäller lagen (1980:1097) om Svenska Skeppshypotekskassan. Kassan är inte ett aktiebolag utan en egen associa- tionsform med offentligrättslig ställ- ning. Regeringen utser styrelse och re- visorer samt beviljar styrelsen ansvarsfrihet.

VERKSAMHET

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Erling[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Lars Johanson

Ordf: Erling[REDACTED_EFTERNAMN] Vice ordf: Lars[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Agneta Rodosi, Lars[REDACTED_EFTERNAMN], Tomas[REDACTED_EFTERNAMN], Håkan[REDACTED_EFTERNAMN], Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN], Hanna Lagercrantz Suppleant: Anders Källsson, Karin Barth, Jan-Olof Se- lén Revisorer: Harald Jagner Deloitte, samt lekmanna- revisor Fredrik Ahlén från Näringsdepartementet.

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 120 (120) tkr. Arvode till vice ordförande 48 (48) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 48 (48) tkr.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Ränteintäkter

339

331

Kostnader

-254

-273

Rörelseresultat

85

58

Resultat före skatt

85

58

Nettoresultat

85

58

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

85

58

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Räntebärande anläggningstillgångar

8 494

6 773

Ej räntebärande omsättningstillgångar

53

63

Räntebärande omsättningstillgångar

97

6

Totala tillgångar

8 644

6 842

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

1 398

1 313

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

1 398

1 313

Ej räntebärande avsättningar

11

14

Räntebärande långfristiga skulder

7 194

5 477

Ej räntebärande kortfristiga skulder

41

38

Totala skulder och eget kapital

8 644

6 842

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

95

66

Kassaflöde från investeringsverksamhet

0

0

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-4

-68

Kassans uppgift är att medverka till föryngrin- gen och moderniseringen av den svenska handelsflottan. Kassan finansierar rederiverk- samhet med svenskt ägande eller utländskt ägande med betydande svenskt intresse och lämnar i huvudsak långfristiga lån mot säker- het i svenskt eller utländskt skepp. Verksam- heten bedrivs affärsmässigt och i konkurrens med andra kreditinstitut. På uppdrag av re- geringen administrerar Kassan också Rederi- nämndens angelägenheter.

EKONOMI

Resultat uppgick till 85 (58) Mkr. Förra årets resultat belastades med ca 6 Mkr avseende övergång till lagbegränsad IFRS, vilket påver- kade resultatet som en engångseffekt. Ränte- nettot har ökat med cirka 20 Mkr jämfört med 2007. Förändringen i räntenettot beror på högre svenskt ränteläge, ökad utlåning och högre USD- samt EUR-kurs. Reservfonden uppgick till 1 398 Mkr. Kassan har beviljade men ej utbetalade lån på cirka 200 Mkr och låneutbetalningarna under 2008 uppgick till 1 542 Mkr. Vid utgången av 2008 var låne- stocken 7 891 (5 830) Mkr. Balansomslut- ningen uppgick till 8 644 Mkr.

MÅL

Syftet med Kassans verksamhet är att under- lätta finansieringen för rederiverksamhet med svenskt ägande eller utländskt ägande med betydande svenskt intresse. Ägaren har inte ställt upp några ekonomiska mål för Kassan. Lagen stipulerar dock att Kassans behållna årsvinst ska avsättas till en reservfond (eget kapital). Reservfonden ska användas till att täcka eventuella förluster i rörelsen.

Kassans styrelse, som ansvarar för förvalt- ningen av verksamheten, har beslutat om

ekonomiska mål, där kapitaltäckningsgraden ska vara lägst 12 procent och soliditeten lägst 10 procent. Därtill ska Kassan verka för en god balans mellan konkurrenskraft och lönsamhet.

UTDELNINGSPOLICY

Kassans vinst behålls i sin helhet i verksam- heten i enlighet med Kassans lag. Utdel- ningspolicy saknas och Kassan lämnar därför ingen utdelning.

UTVÄRDERING

Kassan bedöms på ett tillfredställande sätt uppfylla sitt uppdrag. Efterfrågan på nya far- tyg har varit minimal och därtill hörande fi- nansiering har varit svår att få. Kassan har under dessa omständigheter erbjudit den svenska handelsflottan attraktiva finansie- ringslösningar. Kassan har specialkunskaper inom sjöfart och har en hög servicenivå, vil- ken uppskattas av rederinäringen.

Kassan uppfyller väl de av styrelsen upp- ställda ekonomiska mål för verksamheten och hade under 2008 varken kreditförluster eller osäkra krediter. Soliditeten uppgick till 16,2 procent. Avkastningen på eget kapital upp- gick till 6,3 procent.

Den finansiella situationen är stark.

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

6,3

4,5

Rt (genomsnitt), %

1,1

0,8

Kapitalbas, Mkr

1398

1 313

Soliditet, %

16,2

19,2

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

0

0

Av- och nedskrivningar

0

0

Antal anställda i medeltal

8

8

UTLÅNING TILL REDERIER, Mkr

8000 

 Utfall

6000

4000

2000

0

2006 2006 2007 2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Styrelse

50

50

71

29

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Nej

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

88 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.svenskaspel.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • AB SVENSKA SPEL

Svenska Spel bildades 1996 genom en sammanslagning av Svenska Penninglotteriet och Tipstjänst. Svenska Spels tillstånd att anordna lotterier, nummerspel och vadhållning på idrottstävlingar, spel på värdeauto- mater, kasinospel och pokerspel över Internet lämnas av regeringen. Nuvarande tillstånd för verksamheten löper ut den 31 december 2009.

VERKSAMHET

Svenska Spels uppdrag från staten är att efter tillstånd av regeringen på ett socialt ansvarsfullt sätt anordna spel- och lotterier. Företaget bedriver verksamhet inom fyra af- färsområden: Restaurangspel Bingohallar, Kasino, Ombud (består av försäljningsområde Butik, Förening och Prenumeration samt In- ternet.

EKONOMI

Nettoomsättningen från spelverksamhet m.m. uppgick till 8 071 (7 915) Mkr. Resultatet ef- ter finansiella poster och skatt uppgick till

5 108 (5 247) Mkr. Det sämre resultatet beror delvis på satsningar gjorda inom nya verk- samheter som Bingo och lottförsäljning via idrottsföreningar, delvis på extraordinära in- täkter i samband med en fastighetsförsäljning 2007. Betydande investeringar har också gjorts för att byta ut gamla Vegas-automater. Svenska Spel är undantaget lotteri- och fast- ighetsskatt. Företagets vinstmedel fördelas enligt det s.k. vinstdelningssystemet mellan staten och folk- och idrottsrörelsen.

MÅL

Regeringens ambition är att bedriva en ansvarsfull spelpolitik i syfte att säkerställa en sund och säker spelmarknad. Sociala skyddshänsyn ska stå i förgrunden för svensk spelpolitik. De statligt kontrollerade företagen ska i sin marknadsföring av verksamheten ha en socialt ansvarstagande inriktning i syfte att inte uppfattas som alltför påträngande. Svenska Spel ska beakta konsumenternas in- tresse av ett trovärdigt alternativ till illegal spelverksamhet. En väl utbyggd service i så- väl storstad som glesbygd ska eftersträvas. I uppdraget ligger också att sociala skyddshän- syn ska prioriteras när spelformer utvecklas och i övrig verksamhet. Företaget ska anta en försiktighetsprincip när det gäller nya spel och nya marknader. Risken för bedrägerier

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Margareta[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Meta Persdotter

Ordf: Margareta[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Eva-Britt[REDACTED_EFTERNAMN], Lena Melinder, Björn[REDACTED_EFTERNAMN], Lars Otterbeck, Lena Jöns- son, Stefan[REDACTED_EFTERNAMN] Arb rep: Anders[REDACTED_EFTERNAMN], Bertil[REDACTED_EFTERNAMN], Elin[REDACTED_EFTERNAMN], Elin[REDACTED_EFTERNAMN] Arb suppl: Anders[REDACTED_EFTERNAMN], Britta[REDACTED_EFTERNAMN], Elin[REDACTED_EFTERNAMN], Sabina[REDACTED_EFTERNAMN], Martina Ravn Revisorer: Öhrings PriceWater- houseCoopers Revisisonsbyrå Per Wardhammar och An- ders Herjevik, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 186 (186) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 93 (93) tkr.

och olagligt spel ska också beaktas. Maximal säkerhet i spelhanteringen ska eftersträvas.

Styrelsen har beslutat att företaget ska ha ett spelutbud som attraherar spelarna utan att vinstmaximera samtidigt som spelarna ges goda möjligheter att kontrollera sitt spelande genom information, utbildning och exempel- vis spelbudgetar. Styrelsen fastställer därutö- ver interna ekonomiska mål för verksamheten grundade på en avvägning mellan ansvarstagande och resultatnivå. För 2008 uppgick koncernens resultatmål efter finan- siella poster och skatt till 5 122 Mkr. Den ne- gativa avvikelsen i förhållande till detta mål var 14 Mkr.

UTDELNINGSPOLICY

Av till utdelning tillgängliga vinstmedel ska inget belopp utdelas till aktieägaren. Alla till utdelning tillgängliga vinstmedel ska dispone- ras på sätt som regeringen föreskriver. Vin- sten från verksamhetsåret 2008 fördelas med 1 337 Mkr till Riksidrottsförbundet, 182 Mkr till Ungdomsstyrelsen och 3 587 Mkr till sta- ten.

UTVÄRDERING

Svenska Spel har under 2008 uppfyllt de mål som regering och riksdag ställt upp. Svenska Spel tilldelades World Lottery Associations (WLA) nyinstiftade pris, WLA Award for Re- sponsible Gaming Excellence, för ”Best prac- tice” inom området ansvarsfullt spelande.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning från spelverksamheten

8 071

7 915

Övriga intäkter

–

93

Aktiverat arbete för egen räkning

11

20

Personalkostnader

-924

-895

Övriga externa kostnader

-1 853

-1 696

Av- och nedskrivningar

-320

-309

Rörelseresultat

4 985

5 128

Resultat från intresseföretag

–

–

Finansiella poster och skatt

123

119

Nettoresultat

5 108

5 247

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

5 108

5 247

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

1 452

1 293

Räntebärande anläggningstillgångar

1 354

1 137

Ej räntebärande omsättningstillgångar

1 744

1 898

Räntebärande omsättningstillgångar

3 362

3 640

Totala tillgångar

7 912

7 968

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

5 108

5 248

aktieägare i moderbolaget

Summa eget kapital

5 108

5 248

Ej räntebärande avsättningar

14

16

Ej räntebärande långfristiga skulder

1 236

1 119

Ej räntebärande kortfristiga skulder

1 554

1 585

Totala skulder och eget kapital

7 912

7 968

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

4 762

5 224

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-699

311

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-5 247 -4 807

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

98,6

104,4

Rt (genomsnitt), %

66,7

67,

Rsyss (genomsnitt), %

103,0

101,4

Soliditet, %

64,6

65,9

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

5 108

5 247

Bruttoinvesteringar

699

205

Av- och nedskrivningar

320

309

Antal anställda i medeltal

1 678

1 588

Sjukfrånvaro, %

3,8

3,8

BIDRAG TILL FOLK- OCH IDROTTSRÖRELSEN, Mkr

1600 

 Utfall

1200

800

400

0

2006 2007 2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

57

43

80

20

43

57

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

89

Skr. 2008/09:120

Bilaga

AKTIEBOLAGET SVENSK BILPROVNING • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.bilprovningen.se

Bilprovningen bildades 1963 och har ensamrätt på att utföra den tekniska fordonskontrollen enligt föreskrifter i vägtrafikförordningen. Företagets syfte är att främja trafiksäkerhet och miljö genom kontroll av fordonsstandarden.

Besiktningsverksamheten ska medge god tillgänglighet i hela landet. Staten äger 52 procent. Resterande del ägs av olika privata intresseorganisationer och försäkringsbolag.

VERKSAMHET

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Kerstin[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Magnus Ehrenstråhle
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Kerstin[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN] Led: Ulf[REDACTED_EFTERNAMN], Per[REDACTED_EFTERNAMN], Håkan Bryngelson, Annika Sten Pärson, Anna Nilsson-Ehle, Christer[REDACTED_EFTERNAMN], Thomas Winskog, Christer[REDACTED_EFTERNAMN], (Håkan Bryngelson valdes och Anders Björnek avgick vid årsstämma 2009) Arb rep: Rolf[REDACTED_EFTERNAMN], Joakim Rönnlund Arb suppl: Erik[REDACTED_EFTERNAMN], Sonny[REDACTED_EFTERNAMN] Revisorer: Lindebergs Grant Thornton samt Staffan[REDACTED_EFTERNAMN], Riksrevisionen

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

1 516

1 525

Övriga intäkter

18

8

Kostnader

-1 783

-1 461

Rörelseresultat

-249

72

Finansiella intäkter

16

15

Finansiella kostnader

-46

-26

Resultat före skatt

-279

61

Skatt

75

-24

Nettoresultat

-204

37

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

-204

37

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

778

890

Räntebärande anläggningstillgångar

18

111

Ej räntebärande omsättningstillgångar

93

87

Räntebärande omsättningstillgångar

371

261

Totala tillgångar

1 259

1 349

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

663

701

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

663

701

Räntebärande avsättningar

191

189

Verksamheten består till cirka 97 procent av obligatoriska kontroll- och registreringsbesikt- ningar i enlighet med EU-direktiv samt natio- nella lagar och föreskrifter. Priserna ska vara samma i hela landet och tillgängligheten god. Därutöver finns vissa konkurrensutsatta tjäns- ter som kran- och lyftbesiktningar, frivilliga bromstester samt miljökontroller och kvalitets- kontroller. Dessa bedrivs i eget dotterbolag.

EKONOMI

Nettoomsättningen uppgick till 1 516,1 Mkr och rörelseresultatet till -248,6 Mkr. Resul- tatförsämringen förklaras huvudsakligen av nedskrivningar materiella anläggningstillgång- ar bl.a. till följd av sjunkande marknadsvär- den på fastigheter samt att dessa fr.o.m. 31 december 2008 redovisas enligt omvärde- ringsmetoden. Årets nettoresultat minskade till -203,5 Mkr huvudsakligen av samma or- sak. Koncernens bruttoinvesteringar uppgick 2008 till 114,3 Mkr. Den finansiella ställ- ningen är fortsatt god med en soliditet på 52,6 procent. Noterbart är också att priset för kontrollbesiktning är oförändrat sedan 2002. Styrelsens förslag till utdelningen till ägarna om 4 864 Tkr eller 121,60 kr per aktie fast- ställdes av bolagsstämman den 2 april 2009.

MÅL

Den övergripande målsättningen för företaget är att främja miljö och trafiksäkerhet. Verk- samheten ska bedrivas med opartiskhet, god tillgänglighet och hög kvalitet. Företaget ska ha lägst pris för likvärdig kontrollbesiktning i Europa och en soliditet på minst 25 procent. Företaget strävar efter att fortlöpande förbättra styrningen av verksamheten genom tydliga, re- levanta och konkreta mål. Förutom inom miljö och säkerhet finns sådana mål inom områdena intressent, finans, medarbetare och process.

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 100 (100) tkr och till vice ordförande 80 (80) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 65 (65) tkr.

UTDELNINGSPOLICY

Med beaktande av företaget finansiella ställ- ning kan utdelning ske med maximalt 1,5 procent av 25 procent av balansomslutning- en.

UTVÄRDERING

Verksamheten kännetecknas bl.a. av god eko- nomi och en mycket stor andel nöjda kunder. Av privatkunderna är 93 procent nöjda med allt från bokning och ankomstregistrering till personalens bemötande och förmåga att för- klara och ge råd under besiktningen.

Utifrån givet uppdrag har företagets verk- samhet under 2008 bedrivits effektivt och medverkat till ökad trafiksäkerhet och en minskning av fordonens påverkan på miljön. Företagets verksamhet uppfyller en viktig funktion. Mot bakgrund av kontinuerliga in- vesteringar i ny teknik och god ekonomi är bolaget en drivande och aktiv aktör inom tra- fiksäkerhetsområdet. Till detta kommer att bolaget har kundernas förtroende. Bilprov- ningen har under 2008 uppfyllt merparten av ekonomiska och andra mål.

Ett arbete pågår i syfte att konkurrensut- sätta fordonsbesiktningsmarkanden fr.o.m. 2010. Bilprovningen har på ett aktivt och ansvarsfullt sätt under året arbetat med att förbereda en anpassning av bolagets verksam- het till de nya marknadsförutsättningarna. Fö- retaget arbetar medvetet med frågor såsom miljö, mångfald, jämlikhet samt kompetens och utbildning.

Ej räntebärande avsättningar

26

48

Räntebärande långfristiga skulder

50

59

Ej räntebärande långfristiga skulder

31

33

Räntebärande kortfristiga skulder

9

12

Ej räntebärande kortfristiga skulder

289

307

Totala skulder och eget kapital

1 259

1 349

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

174

178

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-48

-124

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-17

-28

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg

5,4

Rt (genomsnitt), %

neg

6,4

Rsyss (genomsnitt), %

neg

8,6

Rop (genomsnitt), %

neg

11,3

Soliditet, %

52,6

52,0

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

5

5

Bruttoinvesteringar

114

149

Av- och nedskrivningar

452

110

Antal anställda i medeltal

1959

2 021

Sjukfrånvaro, %

5,1

5,7

SOLIDITET, %

60

Mål

40

Utfall

20

0

2006

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

88

12

71

29

67

33

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

ISO 14001

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 52%

 Bilförsäkringsföretagen 12%

 Motorbranschens Riksförbund 12%

 Motormännens Riksförbund 12%

 Motorförarnas Helnykterhetsförbund 5%

 Kungliga Automobil Klubben 5%

 Övriga 9%

90 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.svedab.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • SVENSKA-DANSKA BROFÖRBINDELSEN SVEDAB AKTIEBOLAG

SVEDAB:s uppgift är att äga och för- valta den svenska 50-procentiga äga- randelen av Öresundsbron, genom Öresundsbrokonsortiet, samt de svens- ka landsanslutningarna till bron. Svedab bildades år 1991. Företaget bildade därefter tillsammans med sin motsvarighet i Danmark, A/S Öresund, Öresundsbrokonsortiet (konsortiet). Konsortiet uppförde och finansierade samt äger den 16 km långa avgiftsfi- nansierade kust-till-kustförbindelsen. Broförbindelsen omfattar både väg- och järnvägstrafik. Konsortiet ansvarar för finansiering, drift- och underhåll, kund- service och marknadsföring av anlägg- ningen.

VERKSAMHET

SVEDAB:s verksamhet är i huvudsak inriktad på ekonomisk koncern- och bolagsförvaltning. SVEDAB ska genom sitt delägarskap i konsor- tiet aktivt verka för en affärsmässig och sund utveckling av Öresundsbron. SVEDAB ska även se till att driften och underhållet av de svenska landanslutningarna är kostnadseffek- tiv och sker med samma höga krav på miljö och säkerhet som gäller för Sveriges infra- struktur i övrigt. Aktierna i SVEDAB förvaltas av Regeringskansliet (Näringsdepartement).

EKONOMI

Regering och riksdag har beslutat att Öresundsförbindelsen inte ska belasta de båda ländernas statsbudgetar. Kostnaderna ska täckas av trafikantavgifter. Konsortiet fi- nansierar sin verksamhet genom lån på den öppna marknaden och SVEDAB genom lån i Riksgäldskontoret.

Den positiva utvecklingen av trafiken över Öresundsbron fortsatte under första halvåret 2008. Under hösten skedde en anmärknings- värd omsvängning på marknaden, som en följd av den finansiella krisen. Både Sverige och Danmark drabbades och trafiktillväxten avstannande. Konsortiets skuld fortsatte att minska. Prognoserna visar att konsortiets lån beräknas vara återbetalda 2034 och SVEDAB:s lån före 2040.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Karin[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Karin[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Elisabeth Annell, Hans Bränd- ström, Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] (Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN] valdes och Ingemar Skogö avgick vid årsstämma 2009) Revisorer: Mats[REDACTED_EFTERNAMN], Öhrlings PricewaterhouseCoopers och Carin Rytoft Drangel, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 121 (121) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 60 (60) tkr.

MÅL

Det av riksdagen fastlagda målet för SVEDAB är att lånen ska vara återbetalda senast år 2040. Driften av den fasta väg- och järnvägs- förbindelsen mellan Malmö och Köpenhamn ska ge privatresenärer och näringsliv en till- fredsställande, säker och miljövänlig trans- port.

UTDELNINGSPOLICY

Inget utdelningskrav har fastställts av ägaren.

UTVÄRDERING

Utvecklingen av Öresundsbron har överträffat de ursprungliga kalkylerna. Öresundsbrons positiva utveckling fortsätter och bidrar till att öka integrationen mellan Sverige och Dan- mark. Förbindelsen har inneburit minskade miljöbelastningar jämfört med den tidigare färjetrafiken. Vägtrafiken ökade under 2008 med 5 procent. Antalet tågresenärer ökade med 17 procent.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

930

858

Kostnader

-477

-472

Rörelseresultat

453

386

Finansiella intäkter

129

83

Finansiella kostnader

-790

-684

Värdeförändringar

-611

377

Resultat före skatt

-819

162

Skatt

174

-46

Nettoresultat

-645

116

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

-645

116

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

16 139

14 530

Räntebärande anläggningstillgångar

1 766

1 705

Ej räntebärande omsättningstillgångar

437

383

Räntebärande omsättningstillgångar

2 002

841

Totala tillgångar

20 344

17 459

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

-1 202

-314

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

-1 202

-314

Ej räntebärande avsättningar

0

50

Räntebärande långfristiga skulder

15 851

14 564

Räntebärande kortfristiga skulder

4 952

2 539

Ej räntebärande kortfristiga skulder

743

621

Totala skulder och eget kapital

20 344

17 459

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

734

647

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-31

-39

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

748

-1 103

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg

neg

Rt (genomsnitt), %

neg

4,8

Rsyss (genomsnitt), %

neg

5,0

Rop (genomsnitt), %

neg

5,3

Soliditet, %

neg

neg

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

98

101

Av- och nedskrivningar

270

259

Antal anställda i medeltal

91

92

Sjukfrånvaro, %

3,6

4,7

PERSONRESOR ÖRESUNDSBRON, Miljoner

20 

 Bil

15 

 Tåg

10

5

0

2005 2006 2007 2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

54

46

100

0

50

50

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Ja

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

91

Skr. 2008/09:120

Bilaga

AKTIEBOLAGET SVENSK EXPORTKREDIT • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.sek.se

SEK bildades av staten och de svenska affärsbankerna gemensamt 1962 i syf- te att ge den svenska industrin bättre tillgång till långfristig finansiering och därigenom öka dess konkurrenskraft. Sedan 2003 är staten ensam ägare till SEK. SEK:s uppdrag är att säkerställa tillgång till finansiella lösningar för ex- port och infrastruktur. SEK fungerar som ett oberoende kreditmarknadsbolag.

VERKSAMHET

SEK bedriver finansieringsverksamhet samt kan i övrigt engagera sig i svensk internationell finansieringsverksamhet på kommersiella grunder. Verksamheten omfattar exportkrediter, långivning samt strukturerad finansiering och leasing till företag, offentlig sektor, finansiella institutioner och placerare. SEK är Nordens största upplånare på den internationella kapi- talmarknaden. På uppdrag av den svenska sta- ten administrerar SEK även det svenska syste- met för statsstödda exportkrediter till fast rän- ta (det så kallade CIRR-systemet) och statens biståndskreditsystem. SEK:s totala volym av nya kundfinansieringslösningar under 2008 uppgick till 64,9 (56,8) miljarder kronor. Utlå- ning till företag ökade till 41,4 (33,8) miljar- der kronor, varav nya exportkrediter uppgick till 26,8 (18,0) miljarder kronor. Utlåning till den offentliga sektorn uppgick till 8,1 miljarder kronor och till den finansiella sektorn uppgick den till 14,1 miljarder kronor. Den största de- len av utlåning till den offentliga sektorn avser infrastrukturinvesteringar.

EKONOMI

Kärnresultatet uppgick till 833,9 (535,0) Mkr resultatförbättringen förklaras främst av en ök- ning av räntenettot relaterat till förbättrade mar- ginaler. Rörelseresultatet uppgick till 185,2 (497,0) Mkr. I rörelseresultatet ingår värde- ringseffekter på -648,7

(-38,0) Mkr som inte ingår i kärnresultatet. Räntenetto uppgick till 1 543,3 (833,1) Mkr. Volymen med utlåning till företagssektorn. Av totalt nya kundfinansierings- lösningar på 64,9 (56,8) miljarder kronor ökade framförallt exportkrediter och krediter till finan- siella sektorn. Kapitaltäckningsgraden var 21,4 procent utan Basel I-baserad tilläggskrav och 15,5 procent med Basel I-baserad tilläggskrav per 31 december 2008. SEK:s rating för lång- fristiga skulder är AA+ från Standard Poor’s och Aa1 från Moody’s.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Ulf[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Peter Yngwe

Ordf: Ulf[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Karin Apelman, Christina Liffner, Risto Silander, Helena Levander, Bo Netz, Eva Walder, Jan Roxendal, (Harald[REDACTED_EFTERNAMN] och Pirkko[REDACTED_EFTERNAMN] avgick och Eva Walder valdes vid årsstämma 2009) Revisorer: Jan[REDACTED_EFTERNAMN] samt Anna Peyron, Ernst Young

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 165 (165) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 82 (82) tkr.

För att bistå svensk exportindustri med lång- fristig finansiering beslutade regeringen att för- stärka SEK:s utlåningskapacitet genom ett ak- tieägartillskott på 3 miljarder kronor och aktier- na i det statligt ägda företaget Venantius AB.

Riksdagen har godkänt förslaget. Den 4 decem- ber 2008 lämnades propositionen ”Åtgärder för förstärkt exportfinansiering” (2008/09:86), vari regeringen föreslår riksdagen bl.a. bemyndiga regeringen att genom Riksgäldskontoret, utfärda en låneram till SEK om 100 miljarder kronor.

MÅL

SEK tillhandahåller medel- och långfristiga krediter för svenska exportaffärer och för in- vesteringar. SEK ska främja utvecklingen av svenskt näringsliv och svensk exportindustri samt i övrigt engagera sig i svensk internatio- nell finansieringsverksamhet på kommersiella grunder. SEK satsar vidare på att öka pro- duktutbudet och att anpassa verksamheten till kunderna behov. Verksamheten ska drivas så att den ger en tillfredsställande avkastning på satsat kapital. SEK:s styrelse fastställer årligen SEK:s affärsplan för en treårsperiod samt utvärderar affärsplanen kontinuerligt.

UTDELNINGSPOLICY

SEK:s utdelningspolicy syftar till att för sin aktie- ägare långsiktigt generera en marknadsmässig avkastning på eget kapital samtidigt som bolaget alltid ska ha ett riskkapital som väl överstiger de legala kraven. År 2003 uttalade staten att SEK skulle ha en restriktiv utdelningspolicy.

UTVÄRDERING

SEK har under året uppfyllt sin roll att främja utvecklingen av svenskt näringsliv och svensk exportindustri genom sin kreditgivning som varit inriktad mot exportindustrin samt mot fi- nansiering av infrastruktur. SEK har dessutom varit mycket framgångsrik i sin upplåning trots en orolig och turbulent marknad.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Räntenetto

1 543

833,1

Provisionsintäkter

35

32

Provisionskostnader

-22

-19,1

Nettoresultat finansiella transaktioner

-457

-36

Summa rörelseintäkter

1 100

810

Allmänna administrationskostnader

-340

-282

Avskrivningar, icke-finansiella tillgångar

-21

-30

Övriga rörelsekostnader

-1

-1

Återvunna kreditförluster

4

-

Nedskrivning av finansiella tillgångar

-557

-

Rörelseresultat

185

497

Skatt

-41

-151

Nettoresultat

144

346

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Summa tillgångar

370 014

297 236

Totala tillgångar

370 178

297 256

Skulder, avsättningar och eget kapital

Summa skulder och avsättningar

339 620

292 646

Summa eget kapital

10 394

4 610

Summa skulder, avsättningar och

370 014

297 236

eget kapital

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

31 095

-53 794

Kassaflöde från investeringsverksamhet

563

-6

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-18 098 59 915

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

1,9

8,4

Kapitaltäckningsgrad, %

21,4

17,1

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

2 455

4

Av- och nedskrivningar

578

30

Antal anställda i medeltal

183

160

Sjukfrånvaro, %

2,3

2,0

NYA KUNDFINANSIERINGSLÖSNINGAR, Miljarder kr

 Exportkrediter 26,8

 Övrig utlåning till exportörer 12,7

 Utlåning till övriga företag 1,9

 Utlåning till den publika sektorn 8,1

 Utlåning till den finansiella sektorn 14,1

Totalt 64,9

Syndikerade kundtransaktioner 1,3

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

57

43

67

33

50

50

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

92 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.sbab.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • SVERIGES BOSTADSFINANSIERINGSAKTIEBOLAG, SBAB (PUBL)

SBAB är ett bankoberoende bolånefö- retag och ska med lönsamhet bidra till mångfald och konkurrens på markna- den för bolån och inlåning från allmän- heten. SBAB övertog 1985 uppgiften att finansiera statliga bostadslån som tidigare hade finansierats över stats- budgeten. Den konkurrensutsatta utlå- ningen startade 1991 då SBAB fick rätt att lämna bottenlån i konkurrens med andra bostadslångivare.

VERKSAMHET

SBAB:s affärsmodell bygger på distribution av bolån, sparande via Internet och telefon samt kreditgivning till företag. SBAB:s mark- nadsandel på den totala bolånemarknaden för 2008 var 8,6 (9,4) procent.

Regeringen har i propositionen Försäljning av vissa statligt ägda företag (prop. 2006/07:57) begärt och fått riksdagens be- myndigande att sälja aktierna i SBAB. Reger- ingen har dock avvaktat att ta ytterligare steg i försäljningsprocessen på grund av den fi- nansiella kris som präglat marknaden.

Den 29 januari 2009 beslutade regeringen att överlämna en proposition till riksdagen med förslag till utvidgat uppdrag för SBAB (prop. 2008/09:104). Riksdagen fattade be- slut om propositionen den 22 april 2009 som innebär att SBAB utöver nuvarande verksam- het även får bedriva bankrörelse och annan fi- nansiell verksamhet och sådan verksamhet som har ett naturligt samband därmed i en- lighet med lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse samt fondverksamhet en- ligt lagen (2004:46) om investeringsfonder. En utvidgning av verksamheten förutsätter att Finansinspektionen beviljar nödvändiga till- stånd.

EKONOMI

Rörelseresultatet uppgick till 585 (258) Mkr. Ökningen förklaras främst av mindre negativ effekt av poster värderade till verkligt värde jämfört med föregående år. Omkostnaderna ligger på motsvarande nivå som föregående år, 520 (517) Mkr.

Den finansiella oron har medfört fallande priser på bostäder och fastigheter och fortsatt marginalpress. Trots detta har utlåningsport- följen ökat med 7,4 (-0,8) miljarder kronor och omfattade vid årsskiftet 185,2 (177,8) miljarder kronor. SBAB har haft ett stort in- flöde av nya sparkunder och en kraftig ökning

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Claes Kjellander VD: Eva Cederbalk

Ordf: Claes Kjellander Led: Lars[REDACTED_EFTERNAMN] Aronson, Michael[REDACTED_EFTERNAMN], Helena Levander, Lennart[REDACTED_EFTERNAMN], Lena Smeby-Udesen, (Lena Smeby-Udesen och Lennart[REDACTED_EFTERNAMN] valdes och Jan[REDACTED_EFTERNAMN] samt Gunilla Asker avgick vid årsstämma 2009) Arb rep: Anders Bloom och Göran Thilén Revisorer: Ulf[REDACTED_EFTERNAMN], Öhrlings Pricewater- houseCoopers AB

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 174 + 87 tkr i extraarvode 2009 (174+174) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 87+ 43,5 tkr i extraarvode 2009 (87+87) tkr.

av inlåningsvolymen. Insatt sparande uppgick per sista december till 3 542 (759) Mkr. Avkastning på eget kapital var 6,7 (3,1) pro- cent och den justerade avkastningen, exklusi- ve marknadsvärdeförändringar i likviditets- portföljen, var 14,7 (10,0) procent. Kapital- täckningsgraden var 9,4 (9,4) procent och primärkapitalrelationen 7,6 (7,6) procent.

Trots den finansiella oron och minskad marknadslikviditet, har SBAB haft god till- gång till finansiering och kunnat infria sitt mål om en ökad andel långfristig upplåning. SBAB genomförde under året företagets två största emissioner genom tiderna, 1,25 mil- jarder euro vardera.

MÅL

SBAB: s ekonomiska mål är att avkastningen på genomsnittligt eget kapital ska motsvara den femåriga statsobligationsräntan plus fem procentenheter, över en konjunkturcykel.

UTDELNINGSPOLICY

Den av ägaren fastställda principen om utdel- ning är att en tredjedel av nettovinsten efter skatt ska delas ut till ägaren.

UTVÄRDERING

SBAB:s avkastning på eget kapital uttryckt som ett genomsnitt under femårsperioden 2004–2008 uppgick till 7,9 procent. För motsvarande period uppgår ägarens avkast- ningsmål till 8,6 procent. För 2008 år före- slås att vinsten ska balanseras i ny räkning och att ingen utdelning ska ske. För verksam- hetsåret 2008 presenterar SBAB för första gången en hållbarhetsredovisning med Global Reporting Initiative, (GRI) som utgångspunkt.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Räntenetto

1 141

1 177

Övriga rörelseintäkter

-14

-422

Summa rörelseintäkter

1 127

755

Summa kostnader före kreditförluster

-520

-517

Kreditförluster, netto

-22

20

Rörelseresultat

585

258

Skatt

-161

-68

Nettoresultat

424

190

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Utlåningsportfölj

183 959

167 981

Övriga tillgångar

69 335

55 110

Totala tillgångar

253 294

223 091

Eget kapital och skulder

Emitterade värdepapper mm

198 643

191 807

Övriga skulder

41 011

22 333

Efterställda skulder

3 666

2 725

Eget kapital inkl. minoritetsintressen

6 432

6 226

Totala skulder och eget kapital

253 294

223 091

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

853

8 717

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-19

-30

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

403

-

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

6,7

3,1

Nyutlåning, Mkr

32 425

30 484

Primärkapitalrelation, %

7,6

7,6

Kapitaltäckningsgrad, %

9,4

9,4

Soliditet, %

2,8

2,8

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

19

30

Av- och nedskrivningar

32

31

Antal anställda i medeltal

365

374

Sjukfrånvaro, %

3,6

4,4

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

10

Mål

8

Utfall

6

4

2

0

2006

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

41

59

58

42

67

33

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Eget

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

93

Skr. 2008/09:120

Bilaga

SYSTEMBOLAGET AKTIEBOLAG • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.systembolaget.se

Systembolaget är det särskilda bolag, ägt av staten, som enligt alkohollagen (1994:1738) ensamt ska svara för de- taljhandeln med spritdrycker, vin och starköl. Systembolagets verksamhet regleras förutom i alkohollagen i ett avtal mellan företaget och staten och i ett ägardirektiv. 1997 slog EG- domstolen fast att ett statligt detalj- handelsmonopol för alkoholdrycker ut- format och anpassat såsom det svenska Systembolaget inte stred mot EG- rätten. Staten äger Systembolaget av alkoholpolitiska skäl.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Cecilia Schelin

VD: Magdalena Gerger

Seidegård

Ordf: Cecilia Schelin Seidegård Led: Annika[REDACTED_EFTERNAMN], Carl B[REDACTED_EFTERNAMN], Johan[REDACTED_EFTERNAMN], Lena Furmark Löf- gren, Sven[REDACTED_EFTERNAMN], Kerstin Wigzell (Kerstin Wig- zell valdes och Marianne Nivert avgick vid årsstämma 2009) Arb rep: Patrik[REDACTED_EFTERNAMN], Maj-Britt[REDACTED_EFTERNAMN] Arb suppl: Patrik[REDACTED_EFTERNAMN], Erik[REDACTED_EFTERNAMN] Revisorer: Tor- sten Lyth, Ernst Young samt Filip Cassel, Riksrevi- sionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 180 (180) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 87 (87).

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

21 296

20 211

Övriga intäkter

345

370

Kostnader

-21 506 -20 271

Rörelseresultat

135

310

Finansiella intäkter

758

107

Finansiella kostnader

-60

-51

Resultat före skatt

833

366

Skatt

-59

-71

Nettoresultat

774

295

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

774

295

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

1 230

1 061

Räntebärande anläggningstillgångar

1 768

1 659

Ej räntebärande omsättningstillgångar

938

1 258

Räntebärande omsättningstillgångar

1 501

1 572

Totala tillgångar

5 437

5 550

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

2 069

2 163

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

2 069

2 163

Ej räntebärande avsättningar

207

188

Ej räntebärande kortfristiga skulder

3 161

3 199

Totala skulder och eget kapital

5 437

5 550

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

640

706

VERKSAMHET

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-10

-426

Huvuduppgiften för Systembolaget är att med ensamrätt sälja alkoholdrycker till allmänhe- ten. Ensamrätten har ett socialpolitiskt syfte och begränsar tillgängligheten till alkohol. Begränsningen kommer till stånd genom att företaget dels har kontroll över butiksetable- ringar och öppettider, dels ser till att alkohol- drycker inte lämnas ut till personer som är under 20 år, är märkbart påverkade eller då det finns särskild anledning anta att personen har för avsikt att langa vidare. Systembolaget ska vara ett modernt, effektivt detaljhandels- företag som med ansvar säljer alkoholdrycker och förmedlar en god dryckeskultur.

EKONOMI

Nettoomsättningen ökade till 21 296

(20 211) Mkr främst till följd av högre försälj- ningsvolymer för vin och öl. Resultatet före skatt ökade till 833 (366) Mkr främst till följd av en reavinst på 573 Mkr från försälj- ning av Systembolaget Fastigheter AB. Under 2008 såldes 416 (404) miljoner liter alko- holdrycker, en ökning med 3 procent. Försälj- ningsvolymen av vin och starköl ökade med 4,4 respektive 2,5 procent.

MÅL

Bolaget ska utveckla och tydliggöra det socia- la ansvaret att bidra till att alkoholens negati- va effekter minskas i en verksamhet som ut- märks av god service och ekonomisk effektivi- tet. För att mäta hur väl bolaget axlar det so- ciala ansvaret har bolaget bland annat mål för genomförd ålderskontroll. Kundernas nöjdhet mäts i ett Nöjd-Kund-Index (NKI) med para- metrar som kundens syn på bolaget och dess samhällsansvar medan allmänhetens förtroen-

de för bolaget och dess detaljhandelsmonopol mäts i ett särskilt opinionsindex.

De finansiella målen består av soliditets- mål, räntabilitetsmål samt mål för handels- marginal och effektivitet.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningen bör uppgå till ett belopp motsva- rande minst hälften av vinsten efter skatt i koncernen med beaktande av soliditetsmålet på cirka 35 procent. Om vinsten varaktigt överstiger räntabilitetsmålet bör detta på sikt komma kunderna till godo genom anpassning av handelsmarginalen.

UTVÄRDERING

Målet för bolagets ålderskontroll nåddes

2008 i och med att personalen begärde legi- timation vid 90 procent av utförda kontroll- köp av kunder i åldersgruppen 20–25 år. Ut- fallet för NKI blev 77 procent, vilket är en procentenhet högre än målet och en förbätt- ring jämfört med 2007. Andelen av befolk- ningen om har förtroende för och vill behålla detaljhandelsmonopolet uppgick till 64 pro- cent vilket är högre än målet på 61 procent och en väsentlig ökning jämfört med 49 pro- cent då mätningarna inleddes 2001. Bolaget nådde 2008 samtliga finansiella mål. Solidi- teten uppgick till 38,1 procent, räntabiliteten på eget kapital till 11,01) (13,9) procent, handelsmarginalen till 22,6 procent och ak- tieutdelning fastställdes till 100 procent av årets resultat.

1) Exklusive reavinsten från fastighetsförsäljningen.

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-868

-210

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

36,6

13,9

Rt (genomsnitt), %

16,3

7,5

Rsyss (genomsnitt), %

39,2

17,7

Rop (genomsnitt), %

-13,6

-35,2

Soliditet, %

38,1

39,0

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

774

295

Bruttoinvesteringar

406

315

Av- och nedskrivningar

226

193

Antal anställda i medeltal

3 232

3 049

Sjukfrånvaro, %

5,9

6,1

GENOMFÖRDA ÅLDERSKONTROLLER, BUTIK, %

100 

 Mål

80 

 Utfall

60

40

20

0

2006 2007 2008 2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

37

63

50

50

43

57

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Eget

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

94 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.teliasonera.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • TELIASONERA AKTIEBOLAG

Telia bildades 1993 genom bolagise- ringen av Televerket. 2000 börsintrodu- cerades Telia, varvid statens ägande minskade till drygt 70 procent. efter ett riksdagsbeslut som tillåter reger- ingen att utan begränsningar förändra i ägandet, slogs Telia samman med fin- ska Sonera och TeliaSonera bildades. Under våren 2007 sålde svenska sta- ten cirka 8 procentenheter av sitt inne- hav och ägandet uppgår därefter till 37,3 procent.

Regeringen meddelade den 14 de- cember 2006 att man avser avyttra svenska statens innehav i TeliaSonera.

VERKSAMHET

TeliaSonera är ett ledande telekommunika- tionsföretag i Norden och Baltikum med star- ka positioner inom mobil kommunikation i Eurasien, Turkiet och Ryssland. I slutet av 2006 lanserade TeliaSonera mobiltjänster i Spanien. Under 2008 har även förvärv i Ne- pal och Kambodja genomförts.

Verksamheten omfattar fast och mobil tele- foni samt Internet- och datakommunikation. Vid årsskiftet hade koncernen drygt 135 mil- joner abonnemang, varav 43 miljoner finns i den konsoliderade verksamheten.

TeliaSonera utvecklade vid inledningen av

2008 sin organisation till tre affärsområden: Mobilitetstjänster, Bredbandstjänster samt Eurasien. Ledningsteamet har förstärkts un- der 2008.

TeliaSoneraaktien är noterad på börserna i Stockholm och Helsingfors.

EKONOMI

Nettoomsättningen ökade 7,5 procent till

103 585 (96 344) Mkr. Organisk tillväxt var

3,9 procent i lokala valutor.

EBITDA före engångsposter ökade till 32 954 (31 021) Mkr och marginalen var 31,8 (32,2) procent. Tillväxten drevs av mo- bila tjänster samt verksamheterna i Eurasien och marginalminskningen beror på sämre lön- samhet inom Bredbandstjänster. Investerings- nivån ökade till 15 795 (13 531) Mkr bl.a. beroende av förvärv av 2,6 Ghz-licensen i Sverige och fortsatta investeringar i nätkapa- citet och täckning i Mobilitetstjänster och Bredbandstjänster.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Tom von Weymarn

VD: Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Tom von Weymarn Led: Timo Peltola, Lars G[REDACTED_EFTERNAMN], Caroline Sundewall, Conny[REDACTED_EFTERNAMN], Jon Risfelt, Maija-Liisa Friman, Lars[REDACTED_EFTERNAMN] (Lars Ren- ström valdes vid årsstämma 2009) Arb rep: Berith[REDACTED_EFTERNAMN], Elof[REDACTED_EFTERNAMN], Agneta[REDACTED_EFTERNAMN] Revisorer: Göran Tidström och Håkan[REDACTED_EFTERNAMN], Öhrlings PricewaterhouseCoopers

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 1 000 (1

000)tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 425 (425) tkr.

Fritt kassaflöde sjönk till 11 328 (13 004) Mkr främst beroende av högre investeringar och ökade finansieringskostnader.

Nettoresultatet hänförligt till moderbola- gets aktieägare ökade till 19 011 (17 674) Mkr och resultat per aktie till 4,23 (3,94) kronor. Bolagets räntebärande nettoskuld vid utgången av 2008 var 45 (32) miljarder kro- nor.

MÅL

TeliaSonera har uttryckt sina finansiella mål för 2009 i form av framtidsutsikter:

Nettoomsättningen i lokala valutor och ex- klusive förvärv förväntas att vara på ungefär samma nivå 2009 som 2008. TeliaSonera kommer att fortsätta att investera i framtida tillväxt och kvalitet i nät och tjänster, fastän strävan är att hålla den påverkbara kostnads- massan för 2009 oförändrad jämfört med 2008 års 33,8 miljarder kr i lokala valutor och exklusive förvärv. Ambitionen för 2009 är att bibehålla 2008 års EBITDA-marginalnivå, före engångsposter.

UTDELNINGSPOLICY

Ordinarie utdelning ska vara minst 40 pro- cent av nettoresultatet hänförligt till moder- bolagets aktieägare.

UTVÄRDERING

Nettoomsättningen uppgick till 103 (96) mil- jarder kronor, en ökning med 7,5 procent, och lönsamheten försvagades marginellt. Net- toresultatet uppfyllde förväntan.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

103 585

96 344

Övriga intäkter

-780

621

Kostnader

-83 253 -78 507

Resultat från andelar i intresseföretag

9 096

7 697

Rörelseresultat

28 648

26 155

Finansiella intäkter

1 445

832

Finansiella kostnader

-3 682 -1 736

Resultat före skatt

26 411

25 251

Skatt

-4 969 -4 953

Nettoresultat

21 442

20 298

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

19 011

17 674

Minoritetsintressen

2 431

2 624

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

217 982

182 482

Räntebärande anläggningstillgångar

7 197

2 662

Ej räntebärande omsättningstillgångar

25 134

22 055

Räntebärande omsättningstillgångar

13 973

9 503

Totala tillgångar

264 286

216 702

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

130 387

117 274

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

11 061

9 783

Summa eget kapital

141 448

127 057

Räntebärande avsättningar

22

416

Ej räntebärande avsättningar

24 572

16 332

Räntebärande långfristiga skulder

54 178

41 030

Ej räntebärande långfristiga skulder

2 565

2 366

Räntebärande kortfristiga skulder

11 621

2 549

Ej räntebärande kortfristiga skulder

29 880

26 952

Totala skulder och eget kapital

264 286

216 702

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

27 086

26 529

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-19 634 -15 705

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-4 359 -14 726

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

15,4

14,9

Rsyss (genomsnitt), %

13,0

14,4

Soliditet, %

53,5

58,6

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

8 083

17 962

Bruttoinvesteringar

24 855

20 702

Av- och nedskrivningar

12 106

11 875

Antal anställda i medeltal

30 037

28 561

Sjukfrånvaro, %

2,1

2,6

KURSUTVECKLING 2008

120

TeliaSonera

100

Generalindex

80

60

40

index=100

2009-06-26

2008-01-02

KÖNSFÖRDELNING, %

Män Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

56

44

75

25

75

25

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Ja

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL PER 2008-12-31, %

 Statens ägarandel 37,3%

 Finska staten 13,7%

 Swedbank Robur-fonder 2,3% Övriga ägare 46,7%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

95

Skr. 2008/09:120

Bilaga

TERACOM AB • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.teracom.se

Teracom, som tidigare var en del av Televerket, är sedan 1992 en fristå- ende nätoperatör som distribuerar ra- dio- och tv-program och telekomtjäns- ter till hushåll och företag. Bolaget har en god räckvidd i Sverige.

VERKSAMHET

Teracom distribuerar radio och tv till hushåll i hela Sverige via en rikstäckande infrastruktur och serviceorganisation. Kunderna är public service-bolag och kommersiella bolag. Tera- com erbjuder också öppna bredbandsnät och fastighetsnät till olika delar i Sverige. Dessut- om hyr flera mobiloperatörer plats i företagets infrastruktur. Dotterbolaget Boxer TV-Access AB tillhandahåller betal-TV till knappt

700 000 hushåll. Den 21 november förvärva- de Teracom 30 procent av aktierna i Boxer TV-Access AB av riskkapitalbolaget 3i och Boxer blev därmed ett helägt dotterbolag. Vid utgången av år 2008 uppgick antalet anställ- da i koncernen till 639.

EKONOMI

Koncernens omsättning minskade under året med 4 procent till 3 188 (3 312) Mkr och rö- relsemarginalen uppgick till 18 (19) procent. Minskningen beror bl.a. på nedsläckningen av det analoga marknätet och föreläggande från PTS avseende prissättning av företagets tjänster. Rörelseresultatet uppgick till 581

(625)Mkr och årets resultat efter skatt var 421 (470) Mkr. Teracom gjorde under 2008 investeringar i anläggningstillgångar för 1 210

(237)Mkr inklusive förvärvet av 30 procent i Boxer TV-Access AB. Kassaflöde före finansie- ringsverksamheten uppgick till 581 (995)

Mkr. Koncernen ökade den externa långfristi- ga upplåningen med 300 Mkr under fjärde kvartalet 2008. Soliditeten var fortsatt stabil och uppgick till 44 (48) procent vid utgången av år 2008. Balansomslutningen minskade med 38 Mkr under år 2008 och uppgick till 3 765 (3 803) Mkr.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Åsa[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Crister Fritzson

Ordf: Åsa[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Ingrid[REDACTED_EFTERNAMN], Tobias Hen- mark, Lars Grönberg, Kristina Axberg[REDACTED_EFTERNAMN], Maria Curman, Urban[REDACTED_EFTERNAMN] Arb rep: John-Olof[REDACTED_EFTERNAMN], Claes-Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Arb suppl: Stig-Arne Celin, Stefan Thylander Revisorer: Anders Wiger, Ernst Young

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 190 (190) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 95 (95) tkr.

MÅL

Målet för koncernens soliditet har ändrats till 30 procent. Avkastningen på eget kapital, be- räknat som resultat efter schablonskatt i för- hållande till genomsnittligt justerat eget kapi- tal, ska långsiktigt uppgå till 17 procent på eget kapital. Dessa mål speglar den tillväxt- plan som bolaget antagit samt bolagets speci- fika förutsättningar.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningsandelen ska uppgå till 40–60 pro- cent av nettoresultatet. En förutsättning är att det villkorade aktieägartillskottet är återbetalat.

UTVÄRDERING

Soliditeten uppgick till 44 (48) procent och avkastningen på eget kapital uppgick till 24

(26)procent. Styrelsen föreslår en utdelning på 150 (400) Mkr mot bakgrund av antagen tillväxtstrategi. Bolagets avkastningen har med god marginal överstigit uppsatta mål.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

3 173

3 300

Övriga intäkter

15

12

Kostnader

-2 607 -2 687

Rörelseresultat

581

625

Finansiella intäkter

31

49

Finansiella kostnader

-44

-5

Resultat före skatt

568

669

Skatt

-147

-199

Nettoresultat

421

470

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

330

390

Minoritetsintressen

91

80

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

3 074

2 306

Ej räntebärande omsättningstillgångar

619

584

Räntebärande omsättningstillgångar

72

913

Totala tillgångar

3 765

3 803

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

1 666

1 729

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

81

Summa eget kapital

1 666

1 810

Räntebärande avsättningar

11

83

Ej räntebärande avsättningar

407

400

Räntebärande långfristiga skulder

302

2

Ej räntebärande långfristiga skulder

467

570

Räntebärande kortfristiga skulder

3

4

Ej räntebärande kortfristiga skulder

909

934

Totala skulder och eget kapital

3 765

3 803

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

581

995

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-1 242

-238

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

-180

-436

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

24

26

Rt (genomsnitt), %

16,2

17,7

Rsyss (genomsnitt), %

25,6

29,3

Rop (genomsnitt), %

25,1

45,1

Soliditet, %

44,2

47,6

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

150

400

Bruttoinvesteringar

1 242

240

Av- och nedskrivningar

374

429

Antal anställda i medeltal

669

674

Sjukfrånvaro, %

2,5

2,9

AVKASTNING PÅ EGET KAPITAL, %

25

Mål

20

Utfall

15

10

5

0

2006

2007

2008

2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

76

24

80

20

43

57

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Ja

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

96 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.vasallen.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • VASALLEN AB

Vasallen bildades 1997 för att i samar- bete med kommuner och lokalt nä- ringsliv utveckla och förädla nedlagda regementen och andra försvarsfastighe- ter till attraktiva och levande stadsdelar för nya verksamheter. Vasallen ska ska- pa långsiktig värdetillväxt genom att sälja fastigheterna på kommersiella villkor när omvandlingen är genomförd.

VERKSAMHET

Vasallen finns på många olika marknader med varierande förutsättningar. Vasallen äger och utvecklar idag före detta försvarsfastighe- ter på nio orter; Östersund, Sollefteå, Kristi- nehamn, Strängnäs, Vaxholm, Södertälje, Borås, Visby och Karlskrona. Beståndet be- står av flera olika lokaltyper som tex. kontor, utbildning, verkstad och lager/förråd. Bolaget genomför omfattande investeringar i bestån- det vilket väntas få en positiv effekt på loka- luthyrningen under kommande år. Under 2008 påbörjades en försäljningsprocess av Vasallens organisation och fastighetsinnehav som en helhet, en process som dock avbröts i oktober pga. den försämrade finansmarkna- den. Detta har lett till en omarbetning av strategin i bolaget, vilket bl.a. innefattar ytterligare förädling och möjlighet till nyför- värv, för att på sikt skapa ett attraktivt för- värvsobjekt.

EKONOMI

Nettoomsättning ökade under 2008 till 236

(220)Mkr varav hyresintäkterna utgjorde 181 (159) Mkr. Bruttovinsten uppgick till 26 (11) Mkr och resultatet efter skatt till -115 (134) Mkr. Anledningen till det för- sämrade resultatet är de negativa värde- förändringarna i fastigheterna som uppgick till -112 (185) Mkr.

MÅL

Vasallens övergripande verksamhetsmål är att förädla fastighetsbeståndet så att fastigheter- na blir intressanta förvärvsobjekt på markna- den. Vasallens avkastning på eget kapital över en femårsperiod ska motsvara den femåriga statsobligationsräntan plus 4 procent. Solidi- teten ska vara minst 50 procent. Vidare ska räntetäckningsgraden överstiga 2. Varje dot- terbolag ska uppnå ett positivt driftnetto efter

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Holger Wästlund

VD: Håkan Steinbüchel

Ordf: Holger Wästlund Led: Michael[REDACTED_EFTERNAMN], Liia Nou, Agneta Kores, Jens Engwall, Biljana Bozic, Tomas Werngren (Michael[REDACTED_EFTERNAMN], Agneta Kores och Liia Nou valdes vid årsstämma 2009. Lars[REDACTED_EFTERNAMN] avgick 2008 och Marianne Förander samt Lena[REDACTED_EFTERNAMN] av- gick vid årsstämma 2009) Arb rep: Håkan Andershed, Charlotta[REDACTED_EFTERNAMN] Revisor: Ingemar Rindstig, Ernst Young

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 130 (130) tkr. Arvode till vice ordförande 64 (64) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 64 (64) tkr.

tre års verksamhet. Vasallen har ett årsspeci- fikt mål gällande nyuthyrning av lokalarea som för 2008 var 48 000 kvm. Vasallen mä- ter också nöjd-kundindex där målet är lägst index 80. Vasallen har dessutom en rad olika specifika miljö- och hållbarhetsmål.

UTDELNINGSPOLICY

Vasallen ska ge en marknadsmässig utdelning till ägaren. Målet är att utdelningen ska upp- gå till 30–50 procent av resultatet efter skatt.

UTVÄRDERING

Sedan starten har Vasallen förvärvat samman- lagt 24 före detta försvarsanläggningar. Av dessa är hittills 14 anläggningar omvandlade och sålda. Avkastningen på eget kapital upp- gick i genomsnitt mellan 2003–2008 till 6,4 procent. Detta är något lägre än målet vilket nästan helt beror på utfallet 2008 som var det enda av dessa år med negativ avkastning, -10 procent. Soliditeten sjönk under året, från 75 till 58 procent, beroende på den kraf- tigt ökade upplåningen i bolaget. Räntetäck- ningsgraden var negativ för 2008 och upp- nådde därmed inte målet. 70 procent av Va- sallens dotterbolag klarade målet om positivt driftnetto. Under 2008 har hyreskontrakt tecknats avseende 45 000 kvm lokalarea. Nöjd kund index uppgick till 78 (77) av maxi- malt 100. För 2008 föreslås ingen utdelning som en följd av det negativa resultatet. De flesta miljömål uppnåddes under 2008, bl.a. att alla byggnader skulle energideklareras före utgången av 2008.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Hyresintäkter

181

159

Övriga Intäkter

55

61

Kostnader

-252

-257

Värdeförändring

-112

185

Rörelseresultat

-128

148

Finansnetto

-13

11

Resultat före skatt

-141

159

Skatt

26

-25

Nettoresultat

-115

134

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

-115

134

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

1 677

1 403

Ej räntebärande omsättningstillgångar

95

178

Räntebärande omsättningstillgångar

1

26

Totala tillgångar

1773

1 607

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

1 021

1 203

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

1 021

1 203

Ej räntebärande avsättningar

126

152

Räntebärande kortfristiga skulder

468

65

Ej räntebärande kortfristiga skulder

158

187

Totala skulder och eget kapital

1 773

1 607

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

30

-46

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-391

232

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

336

-406

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

neg

9,8

Direktavkastning, %

1

1

Soliditet, %

57,6

74,9

Lokalarea, tkvm

567

596

Marknadsvärde, förvaltningsfastigheter

1 657

1 383

Uthyrningsgrad, %

54

57

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

0

67

Bruttoinvesteringar

421

303

Av- och nedskrivningar

1

2

Antal anställda i medeltal

62

69

Sjukfrånvaro, %

3,2

2,9

AVKASTNING PÅ JUSTERAT EGET KAPITAL, %

15

Mål

10

Utfall

5

0

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

58

42

60

40

57

43

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Ja

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

97

Skr. 2008/09:120

Bilaga

VATTENFALL AKTIEBOLAG • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • www.vattenfall.se

Vattenfall AB (VAB) bildades 1992 ef- ter riksdagsbeslut 1991 med motiven att effektivisera förvaltningen av sta- tens kapital, möjliggöra konkurrens på samma villkor som konkurrenterna och ta vara på affärsmöjligheter utomlands. Riksdagen har beslutat att VAB ska drivas på ett affärsmässigt sätt och uppfylla marknadsmässiga avkastnings- och utdelningskrav. Inom ramen för affärsmässighet ska VAB vara det le- dande företaget i omställningen till ett ekologiskt och ekonomiskt hållbart svenskt energisystem.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Lars G[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf: Lars[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Eli Arnstad, Viktoria Aast- rup, Christer Bådholm, Lone Foenss[REDACTED_EFTERNAMN], Cecilia Vieweg, Björn Savén (Cecilia Vieweg och Björn Savén valdes och Anders[REDACTED_EFTERNAMN], Hans-Olov[REDACTED_EFTERNAMN] och Tuija Soanjärvi avgick vid årsstämma 2009) Arb rep: Johnny[REDACTED_EFTERNAMN], Ronny Ekwall, Carl-Gustaf Angelin Arb suppl: Lars-Göran[REDACTED_EFTERNAMN], Per-Ove Lööv, Lars[REDACTED_EFTERNAMN] Revisorer: Hamish Mabon, Ernst Young samt Per Redemo, Riksrevisionen

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 580 (580) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 280 (280) tkr.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

164 549

143 639

Övriga intäkter

2 357

1 782

Kostnader

-138 438 -117 836

Resultat från andelar i intresseföretag

1 427

998

Rörelseresultat

29 895

28 583

Finansiella intäkter

3 412

2 276

Finansiella kostnader

-9 809 -6 926

Resultat före skatt

23 498

23 933

Skatt

-5 735 -3 247

Nettoresultat

17 763

20 686

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

17 095

19 769

Minoritetsintressen

668

917

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

294 873

237 450

Räntebärande anläggningstillgångar

27 746

27 414

Ej räntebärande omsättningstillgångar

82 867

47 425

Räntebärande omsättningstillgångar

40 341

25 947

Totala tillgångar

445 827

338 236

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

129 861

111 709

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

11 025

12 423

Summa eget kapital

140 886

124 132

Räntebärande avsättningar

89 799

73 985

Ej räntebärande avsättningar

26 107

23 704

Räntebärande långfristiga skulder

77 833

51 984

Ej räntebärande långfristiga skulder

3 818

3 285

VERKSAMHET

Räntebärande kortfristiga skulder

29 514 15 205

VAB producerar, distribuerar och säljer el och värme i Sverige, Danmark, Finland, Tyskland och Polen. VAB har en marknadsandel på cir- ka 20 procent i Norden, cirka 14 procent i Tyskland och är det femte största elprodu- centföretaget i Europa. VAB är västra Europas störste värmeproducent. VAB har fem strate- giska ambitioner; att bli nummer ett för mil- jön och för kunden, att fortsätta den lönsam- ma tillväxten, att vara en attraktiv arbetsgiva- re och bli en benchmark för branschen.

EKONOMI

Rörelseresultatet (EBIT) exklusive jämförelse- störande poster ökade med 4,6 procent till 29,9 miljarder kronor. Resultatförbättringen beror till största delen på minskade nedskriv- ningar jämfört med i fjol, från 4,2 till 1,8 miljarder kronor. Rörelseresultatet har också påverkats positivt av valutaeffekter på cirka 800 Mkr till följd av den svagare svenska kro- nan. Årets resultat (efter skatt) minskade med 14,1 procent till 17 (21) miljarder kro- nor, vilket huvudsakligen förklaras av en icke återkommande positiv skatteeffekt år 2007 på 3,8 miljarder kronor i Tyskland. Nettoskul- den ökade med 2,2 miljarder kronor till 6,6 miljarder kronor främst till följd av betydligt högre investeringar.

MÅL

Avkastning på eget kapital ska långsiktigt vara 15 procent, kassaflödesräntetäcknings- grad 3,5–4,5 och en rating inom single A-kategorin.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningen ska långsiktigt uppgå till 40–60 procent av resultatet efter skatt. De årliga be- sluten om utdelning ska dock beakta genom- förandet av bolagets strategi, bolagets finan- siella ställning samt övriga ekonomiska mål.

UTVÄRDERING

VAB når inte ägarens finansiella mål med av- seende på avkastning på eget kapital som uppgick till 13,6 procent. Utdelningen är en- ligt policy. Den finansiella situationen är stark men rådande oro på de finansiella markna- derna medför en ökad allmän osäkerhet, vil- ket även innebär att vissa risker och osäker- heter för VAB såsom prisrisker och kreditris- ker har ökat. VABs planerade investeringspro- gram för koncernen fram till 2013 utgör en stor utmaning och uppgår till 191 miljarder kronor. Under 2008 förvärvade VAB flera brit- tiska vindkraftbolag, däribland AMEC Wind Energy Ltd, ett av Storbritanniens främsta ut- vecklingsföretag för vindkraftsparker, med på- gående projekt mellan 500–750 MW. VAB in- gick också partnerskap med Scottish Power Renewables, ett dotterbolag till spanska Ibe- drola, för att delta i den tredje brittiska ut- budsrundan av havsbaserad vindkraft. Det ge- mensamma målet är att etablera 6 000 MW vindkraft (3 000 MW vardera). I april fullbor- dades inlösen av återstående minoritetsande- lar (3,19 procent) i Vattenfalls tyska dotterbo- lag Vattenfall Europé AG och bolaget avnote- rades från de tyska aktiebörserna.

Ej räntebärande kortfristiga skulder

77 870

45 941

Totala skulder och eget kapital

445 827

338 236

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

36 194

32 331

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-41 273 -18 037

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

14 294

-18 662

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

13,6

17,6

Soliditet, %

31,6

36,7

Kassaflödesräntetäckningsgrad1), ggr

4,1

6,4

Avkastning på nettotillgångar, %

15,1

16,6

1) Efter förnyelseinvesteringar.

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Utdelning

6 900

8 000

Bruttoinvesteringar

42 296

18 964

Av- och nedskrivningar

16 065

17 238

Antal anställda i medeltal

32 801

32 396

Sjukfrånvaro, %

2,6

3,2

AVKASTNING PÅ SYNLIGT EGET KAPITAL, %

20 

 Mål

15 

 Utfall

10

5

0

2006 2007 2008 2009

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

76

24

78

22

57

43

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

EMAS/ISO i Norden

Redovisar enligt IFRS

Ja

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

98 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

www.visitsweden.se • org nr [REDACTED_PERSONNUMMER] • V.S VISITSWEDEN AB

VisitSweden ansvarar för marknadsfö- ringen av Sverige som turistland utom- lands och har även ett ansvar för varu- märket Sverige och ”Sverigebilden”.

Turistnäringen har en samhällsekono- misk och tillväxtpolitiskbetydelse och är föremål för statligt engagemang i de flesta länder. Turistnäringen har, med få undantag, ett stöd från det offentliga genom nationella turistorganisationer. VisitSweden ägs till lika delar av staten (Näringsdepartementet) och Svensk Turism AB.

VERKSAMHET

VisitSweden har som huvudsaklig uppgift att utomlands svara för den övergripande mark- nadsföringen av Sverige som resedestination. Staten finansierar bolagets basverksamhet och den övergripande marknadsföringen av Sverige som varumärke medan näringen fi- nansierar riktade aktiviteter och produktmark- nadsföring i anslutning till bolagets verksam- het. Huvudkontoret är placerat i Stockholm. Bolaget arbetar med målgruppsinritad mark- nadsföring på följande marknader: Danmark, Finland, Frankrike, Italien, Japan, Kina, Ne- derländerna, Norge, Ryssland, Spanien, Stor- britannien, Tyskland och USA. I Japan och Kina finns ett gemensamt skandinaviskt kon- tor, Scandinavian Tourist Board. En viktig del av marknadsföringen är, förutom de mer tra- ditionella kanalerna, webbplatsen www.visit- sweden.com

EKONOMI

Nettoomsättningen uppgick till 175,2

(155,4) Mkr. Statens grundanslag uppgick till

99,8 Mkr.

MÅL

Det övergripande målet för turistpolitiken är att Sverige ska ha en hög attraktionskraft som turistland och ha en långsiktigt konkurrens-

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Elizabeth[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Thomas Brühl

Ordf: Elizabeth[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Magnus[REDACTED_EFTERNAMN], Karin[REDACTED_EFTERNAMN], Jan Kårström, Elisabeth[REDACTED_EFTERNAMN], Maria[REDACTED_EFTERNAMN] Torgerson, Peter Clason, Tom Beyer (suppleant), Mats[REDACTED_EFTERNAMN] (suppleant), Gunilla Mitchell (Magnus[REDACTED_EFTERNAMN] och Mats[REDACTED_EFTERNAMN] valdes och Nils[REDACTED_EFTERNAMN] och Anders[REDACTED_EFTERNAMN] avgick vid årsstämma 2009) Re- visor: Benny Wieweg, KPMG AB

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 100 (100) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 50 (50) tkr.

kraftig turistnäring, som bidrar till hållbar till- växt och ökad sysselsättning i alla delar av landet. Bolaget ska medverka till att turismen ökar genom övergripande marknadsföring ut- omlands av Sverige som turistland och även genom riktade aktiviteter i form av produkt- marknadsföring.

UTDELNINGSPOLICY

Utdelningspolicy saknas då bolaget inte har några utdelningskrav från ägarna.

UTVÄRDERING

VisitSweden har bedrivit verksamheten enligt den inriktning som ägarna fastställt. Verksam- hetsåret 2008 var ytterligare ett rekordår för svensk turistnäring. Antalet utländska gäst- nätter ökade med 4,1 procent. Värdet av svensk turismexport växer och exportvärdet, dvs. utländska privat- och affärsresenärers konsumtion i Sverige, hade under 2007 ett värde av 87,5 miljarder kronor, vilket är en ökning med drygt 12 procent sedan 2006. I en internationell jämförelse från UNWTO har Sverige klättrat från plats 27 till plats 20 bland världens länder vad gäller inkomst från turism och är nu det land i Norden med högst inkomster från turismen.

RESULTATRÄKNING, Mkr

2008

2007

Nettoomsättning

175

155

Kostnader

-176

-152

Rörelseresultat

-1

3

Resultat före skatt

0

1

Nettoresultat

0

4

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

0

4

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, Mkr

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

5

5

Ej räntebärande omsättningstillgångar

33

21

Räntebärande omsättningstillgångar

25

31

Totala tillgångar

63

57

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

21

21

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

21

21

Ej räntebärande kortfristiga skulder

42

36

Totala skulder och eget kapital

63

57

KASSAFLÖDE, Mkr

2008

2007

Kassaflöde från löpande verksamhet

-5

5

Kassaflöde från investeringsverksamhet

-1

-3

Kassaflöde från finansieringsverksamhet

0

0

NYCKELTAL

2008

2007

Re (genomsnitt), %

0,5

21,1

Rt (genomsnitt), %

0

7,0

Soliditet, %

33,4

36,8

ÖVRIGT, Mkr

2008

2007

Anslag från staten

100

100

Bruttoinvesteringar

0

0

Av- och nedskrivningar

1

1

Antal anställda i medeltal

60

55

Sjukfrånvaro, %

1,8

2,1

ANTALET UTLÄNDSKA GÄSTNÄTTER, Miljoner

8

Utfall

6

4

2

0

2004

2005

2006

2007

2008

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

28

72

50

50

43

57

Etikpolicy

Ja

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Nej

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 50%

 Sveriges turistnäring 50%

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

99

Skr. 2008/09:120

Bilaga

VOKSENÅSEN A/S • ORG NR 934792785 • www.voksenaasen.no

Voksenåsen är Norges nationalgåva till Sverige. Verksamheten har till syfte att stärka samhörigheten mellan svenskar och norrmän samt öka den ömsesidiga kunskapen om ländernas samhällsliv, språk och kultur.

VERKSAMHET

Voksenåsen är en hotell- och konferensverk- samhet och en mötesplats för kultur- och samhällsliv i Norge och Sverige. Programverk- samheten innehåller en stor variation på te- man inom områden som språk och kultur, ländernas gemensamma historia, dagsaktuel- la politiska och ekonomiska frågor, näringsliv, turism och regionalt samarbete samt Sverige och Norges internationella engagemang. Akti- viteterna på Voksenåsen upptar även den mer långsiktiga utvecklingen i de svensk-norska relationerna. Ett flertal projekt riktar sig till ungdomar och studenter som till exempel SommerAkademiet i samarbete med högsko- lor i Oslo och Stockholm, Språk- og kulturkur- sene för lärar- och journaliststudenter samt Kulturkurser för utomnordiska yngre författare och andra konstnärer.

EKONOMI

Det statliga bidraget uppgick under 2008 till 9,3 miljoner SEK. Verksamhetens totala om- sättning uppgick till 48,5 miljoner NOK.

Verksamheten gav under 2008 ett negativt resultat -76 368 NOK.

STYRELSE OCH REVISORER VALDA FÖR 2009/2010

Ordf: Eva[REDACTED_EFTERNAMN]

VD: Karl Einar Ellingsen

Ordf: Eva[REDACTED_EFTERNAMN] Led: Tove Veierod, Johan J Jakob- sen, Ingrid Lomfors, Ingegerd Lusensky, Inge Lönning, Sverre Jervell, Arne Ruth, Christina[REDACTED_EFTERNAMN] (Christina[REDACTED_EFTERNAMN] valdes och Sara[REDACTED_EFTERNAMN] avgick vid års- stämma 2009) Revisor: Ole F. Kjelstrup, Kjelstrup Wiggen A/S, Oslo

Arvode till styrelsens ordförande uppgår till 33,9 (33,9) tkr. Arvode till stämmovalda ledamöter 8,2 (8,2) tkr.

MÅL

Målet är att Voksenåsen ska vara en självklar mötesplats och ett väl utnyttjat debattforum för kultur- och samhällslivet i Norge och Sve- rige. Programverksamheten ska främja sam- hörigheten mellan svenskar och norrmän, vär- na om yttrandefriheten och arbeta för respekt och tolerans i ett mångkulturellt samhälle

UTDELNINGSPOLICY

Verksamheten ska inte vara vinstdrivande.

UTVÄRDERING

Voksenåsen har en programverksamhet som innehåller en stor variation av teman relevan- ta för båda länderna. Voksenåsen strävar efter att bygga upp ett omfattande kontaktnät med myndigheter och organisationer i de båda län- derna. Det är en vital mötesplats för det svensk-norska och ett väl utnyttjat debattfo- rum för kultur- och samhällsliv i Sverige och Norge.

RESULTATRÄKNING, MNOK

2008

2007

Nettoomsättning

38

38

Övriga intäkter

11

10

Kostnader

-49

-47

Rörelseresultat

0

1

Resultat före skatt

0

1

Nettoresultat

0

1

Hänförbart till:

Aktieägare i moderbolaget

0

1

Minoritetsintressen

0

0

BALANSRÄKNING, MNOK

2008

2007

Tillgångar

Ej räntebärande anläggningstillgångar

12

12

Räntebärande anläggningstillgångar

1

1

Ej räntebärande omsättningstillgångar

7

7

Totala tillgångar

20

20

Eget kapital, avsättningar och skulder

Eget kapital hänförbart till

9

9

aktieägare i moderbolaget

Minoritetens andel av eget kapital

0

0

Summa eget kapital

9

9

Räntebärande långfristiga skulder

5

5

Ej räntebärande kortfristiga skulder

6

6

Totala skulder och eget kapital

20

20

NYCKELTAL

2008

2007

Soliditet, %

45

45

ÖVRIGT, MNOK

2008

2007

Utdelning

0

0

Bruttoinvesteringar

2

1

Av- och nedskrivningar

2

2

Antal anställda i medeltal

53

52

Sjukfrånvaro, %

8,6

6,5

KÖNSFÖRDELNING, %

Män

Kvinnor

Anställda

Ledningsgrupp

Styrelse

60

40

75

25

56

44

Etikpolicy

-

Jämställdhetspolicy

Ja

Miljöpolicy

Ja

Miljöledningssystem

Eget

Redovisar enligt IFRS

Nej

Rapportering enligt GRI:s riktlinjer för 2008

Ja

STATENS ÄGARANDEL, %

 Statens ägarandel 100%

100 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

BOLAG UNDER AVVECKLING

Bolag under avveckling

ZENIT SHIPPING AB

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Zenit Shipping AB bildades under 1930-talet som ett dotterbo- lag till det då privata AB Götaverken i syfte att stå som bestäl- lare av fartyg som byggdes för varvets egen räkning. I samband med förstatligandet av AB Götaverken vid bildandet av Svenska Varv AB år 1977 ck Zenit Shipping AB en aktivare roll. I sam- band med sjöfartskrisen överläts kundfordringar för vilka beställarna inte kunde fullgöra sina betalningar till Zenit Ship- ping AB.

Riksdagen beslöt våren 1983 att rekonstruera Svenska varv AB varvid Zenit Shipping AB blev ett instrument. Alla nödlidande engagemang överfördes till Zenit Shipping AB med resultat att Svenska Varv AB:s balansräkning kunde saneras. Zenit Shipping AB tillfördes 3 000 miljoner kronor.

Under år 1985 träades en uppgörelse med Riksgäldskontoret innebärande ett åtagande att genom villkorade medelstillskott successivt täcka förlusterna vid avvecklande av fartyg inom en ram av 1 700 miljoner kronor. Till och med år 1989 hade bolaget

FÖRVALTNINGSAKTIEBOLAGET STATTUM

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Förvaltningsaktiebolaget Stattums rma ändrades 2003 från Aktiebolaget Fortia till den nuvarande. Vid samma tillfälle namnändrades dåvarande Förvaltningsaktiebolaget Stattum (Stattum) till Sveaskog Holding AB. Stattum genomgick under 2003 en viss omstrukturering i samband med att Sveaskog Hol- ding AB, dåvarande Stattum, delade ut innehavet i Sveaskog till ägaren, det vill säga svenska staten. Aktiebolaget Fortia är regist- rerat som birma till Stattum. I samband med beslut 2008 om att avveckla Stattum, har Stattums rma ändrats till ExStattum AB och Statsföretag AB till ExStatsföretag AB.

Stattum är ett förvaltningsbolag med uppgift att förvalta vissa aktieposter. Stattumkoncernen förvaltar i dag aktier i dotterbola- get Statsföretag och likvida medel som placerats i statsskuldsväxlar

tillgodoräknat sig 1181 miljoner kronor. Under åren 1990–1995 har detta belopp till fullo återbetalats. Av övrigt tillskott på 1 093 miljoner kronor har hittills återbetalats 107 miljoner kronor. Som mest har Zenit Shipping AB kontrollerat 6 400 000 dwt för- delat på ca 40 fartyg. Enligt riksdagsbeslut har samtliga fartyg avyttrats.

Zenit Shipping AB har i uppdrag att med bästa möjliga resul- tat avveckla bolaget. Bolaget har under år 2008 fortsatt avveck- lingen av kvarvarande engagemang från tidigare ägda fartyg.

Inutna medel används för återbetalning till Riksgäldskontoret för tidigare villkorade tillskott.

Riksdagen har den 19 december 2006 bemyndigat regeringen (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:NU1, rskr. 2006/07:62) att avveckla Zenit Shipping. Det åligger regeringen att bedöma och avgöra lämplig avveckling. Zenit Shipping AB beräknas avveck- las under 2009.

och bankdeposit. Under 2008 har statsskuldsväxlar om nominellt 594 Mkr gått till inlösen. Av dessa delades 570 Mkr ut till aktieäga- ren under april. Nytt inköp av statsskuldsväxlar gjordes om nomi- nellt 24 Mkr. Vid inlösen placerades medlen om i deposit. Förvalt- ningen av företaget har skötts av Näringsdepartementet. Såsom ett förvaltningsbolag har bolaget inga intäkter från verksamheten, varför rörelseresultatet är negativt. Resultatet för 2008 uppgick till 7,0 Mkr till följd av ränteintäkter från nansiella placeringar.

I budgetpropositionen för 2008 gav riksdagen regeringen mandat att avveckla Stattum genom likvidering. Regeringen beslutade i november 2008 att avveckla Stattum. Vid årsstäm- man i mars 2009 beslutades att bolaget ska träda i likvidation.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

101

Skr. 2008/09:120

Bilaga

VILANDE BOLAG UNDER 2008

Vilande bolag under 2008

PREAKTIO AB

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Preaktio AB, tidigare VS Latin America AB, är ett vilande statligt helägt aktiebolag som för närvarande förvaltar den res- terande köpeskillingen från försäljningen av VS Vin Sprit AB (Vin Sprit) i juli 2008.

I samband med att den aktiepost som Vin Sprit ägde i distri- butionsbolaget Beam Global Spirits Wine, Inc. (Beam) skulle försäljas under sommaren 2008, delade Vin Sprit till staten ut sitt dotterbolag VS Latin America AB. Enligt ett aktieägaravtal som Vin Sprit slutit med den andra aktieägaren i Beam, Fortune Brands, Inc. (Fortune) skulle Vin Sprit:s aktiepost i Beam åter- försäljas till Fortune vid ägarbyte i Vin Sprit. För att möjliggöra försäljning av Vin Sprit till annan ägare, som blev Pernod

Ricard S.A., överförde Vin Sprit aktieposten i Beam till sitt dot- terbolag VS Latin America AB.

Preaktios verksamhetsföremål är att äga och förvalta aktier. I juli 2008 såldes aktieposten i Beam till Fortune för en köpeskil- ling om USD 455 033 903. Medlen har varit placerade på räntebä- rande konto i Nordea Bank AB. Huvuddelen av beloppet kunde som utdelningsbara medel inbetalas till staten i januari 2009. Res- terande medel, huvudsakligen ränteintäkter, ca 9 mkr, är utdel- ningsbara efter innevarande räkenskapsår och betalas då in till statskassan. Förvaltningen av Preaktio AB sköts av Närings- departementet.

Nybildade bolag årsskiftet 2008/09

FOURIERTRANSFORM AB

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Fouriertransform AB är ett helägt statligt bolag med uppdrag att investera i och nansiera kommersialiserbara investerings- och FoU-projekt inom fordonsklustret med syfte att stärka svensk fordonsindustris internationella konkurrenskraft. Bolaget bilda- des i december 2008 efter att riksdagens beslut den 18 december

om regeringens proposition ”Staten som huvudman för bolag med verksamhet avseende forskning och utveckling och annan verksamhet inom fordonsklustret m. m” (prop. 2008/09:95, bet 2008/09:FiU19, rskr. 2008/09:144). Bolaget har ett eget kapital på cirka 3 miljarder kronor,

102 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

SVEVIA AB

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Tidigare aärsenheten Vägverket Produktion - numera Svevia AB – bedriver enterprenad-,

service-, och uthyrningsverksamhet inom trak-,

mark-,

bygg-, och anläggningsområdet. Verksam- heten har tidigare ingått som en del i myndigheten Vägverket men bedrivits i bolagsliknande form utan subventioner och varit helt konkurrensutsatt sedan 2001. Den 1 januari 2009 blev Väg- verket Produktion ett fristående statligt ägt bolag och bytte namn till Svevia.

Skälen för regeringens förslag om en bolagisering är att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet och eliminera grunden för misstankar om korssubventioner på marknaden för byggande, underhåll och drift av vägar. Förutsättningarna för att villkoren blir lika för alla marknadsaktörer ökar när konkur- rensutsatt och kommersiell verksamhet inte bedrivs inom samma organisation som anslagsnansierad myndighetsverk- samhet. En fungerande konkurrens kommer att leda till eekti- vitetsvinster för samhället. Svevia uppfyllde de kriterier som riksdag och regering tidigare uppsatt för när en aärsverksam- het inom en myndighet kan bedömas lämplig att bolagiseras.

Svenska staten är ensam ägare till aktierna i företaget. Regering- ens vision och målsättning är att företaget skall vara ett lönsamt

VECTURA CONSULTING AB

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Vectura, som är en sammanslagning av Vägverket Konsult och Banverket Projektering, är sedan årsskiftet ett helägt statligt företag som bedriver konsultverksamhet huvudsakli- gen inom transportinfrastruktur. Verksamheten har tidigare ingått som affärsdrivande enheter inom myndigheterna Väg- verket och Banverket men bedrivits i bolagsliknande form på kommersiella villkor och varit helt konkurrensutsatt sedan 1996 respektive 2001.

Skälen för regeringens förslag om en bolagisering var att öka förutsättningarna för konkurrensneutralitet och eliminera grunden för misstankar om korssubventioner på marknaden för tekniska konsulttjänster inom väg- och järnvägsområdet. En bolagisering kommer även att öka produktiviteten på markna- den. Ett sammanslaget konsultbolag har möjlighet att utveckla en god position vad avser komplexa traksystem, trakslagsö- vergripande frågor och kompletta kunderbjudanden samt har möjligheten att utvecklas till en internationell aktör.

NYBILDADE BOLAG ÅRSSKIFTET 2008/09

och framgångsrikt anläggnings- och driftföretag som bygger på hållbar utveckling och i alla avseenden agerar aärsmässigt och kommersiellt.

Väg- och anläggningsmarknaden har under 2008 varit fortsatt stark, inom både den oentliga och privata sektorn. Mot slutet av året, i samband med den allmänna oron på världsmarknaden och tillhörande konjunkturnedgång, har en viss avmattning inom den privata sektorn kunnat skönjas. Regeringens satsning på infrastruktur, den så kallade Närtidssatsningen, bedöms kompensera nedgången inom den privata sektorn. De största satsningarna sker i södra och mellersta Sverige.

Nettoomsättningen ökade under året med 362 miljoner kro- nor, från 7 223 till 7 585 miljoner kronor. Årets resultat uppgick till 65 (223) miljoner kronor. Rörelseresultatet uppgick till 39

(265)miljoner kronor. Rörelsemarginalen uppgick till 0,5 (3,8) procent. Rörelseresultatet är belastat med bolagiseringskostna- der uppgående till 123 (11) Mkr.

Bolagets ekonomiska mål är enligt följande: avkastning på eget kapital 15 procent och soliditet 33 procent. Utdelningspolicy är 50-75 procent av årets vinst efter skatt.

Regeringens vision och målsättning är att företaget ska vara ett lönsamt och framgångsrikt konsultföretag huvudsakligen inom trak- och transportområdet och i alla avseenden agera aärs- mässigt.

Vectura är marknadsledande och nns representerade i hela Sverige. Bolaget har även verksamhet i Danmark och Norge och omsätter cirka 1 miljard kronor och har cirka 1000 anställda. Med kompetenser inom både väg- och järnvägssektorn har bola- get en förmåga att se helheten och planera ur ett transportslags- övergripande perspektiv som gör infrastrukturen lika hållbar som exibel. Vecturas kärnverksamhet utgår från tjänsteområ- dena transport och trak, markinfrastruktur, spårburna trak- system samt projekt och byggledning. Som exempel på projekt kan nämnas allt från Citybanan i Stockholm, ombyggnad av Malmö C i samband med citytunneln, Göteborg C, trängselskat- ten i Stockholm, Norrköpings ringled till vindkraftsplanering samt vetenskaplig studie om ABS-bromsar på motorcyklar och deras eekt att minska olyckorna.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

103

Skr. 2008/09:120

Bilaga

BOLAG ELLER AKTIER I BOLAG SOM AVYTTRATS 2008

Bolag eller aktier i bolag som avyttrats 2008

CIVITAS HOLDING AKTIEBOLAG (VASAKRONAN AKTIEBOLAG)

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Vasakronan är ett fastighetsbolag som äger kommersiella fastig- heter i Stockholm, Göteborg, Malmö,[REDACTED_EFTERNAMN] och Uppsala. Riksda- gen beslöt 2007 att bemyndiga regeringen att avyttra statens aktier i Civitas Holding Aktiebolag (Civitas).

Den 3 juli 2008 beslutade regeringen att avyttra statens aktier i Civitas till AP Fastigheter AB (publ) i en transaktion som värderar fastighetsbeståndet till 41,1 miljarder kronor inklusive köparens över- tagande av nettoskulder och andra åtaganden om 16,5 miljarder kro- nor.

Civita ägde samtliga aktier i Vasakronan Aktiebolag (Vasakro- nan). Aktierna i Vasakronan var den enda tillgången i Civitas. En försäljning av aktierna i Civitas var därmed liktydig med en för- säljning av samtliga aktier i Vasakronan.

Regeringskansliet genomförde försäljningsprocessen av aktierna

IMEGO AKTIEBOLAG

[REDACTED_PERSONNUMMER]

i Civitas genom en s.k. kontrollerad auktion där pris och övriga villkor inhämtats från olika köpare. Processen genomfördes i två steg. Först inhämtades preliminära bud som bedömdes av rådgi- varna och Regeringskansliet. Därefter infordrades slutliga bin- dande bud från utvalda budgivare.

Inför beslutet om försäljning inhämtade regeringen yttranden från Rådet för försäljning av aktier i bolag med statligt ägande. Rådet lämnade ett yttrande som bekräftade att försäljningen var aärsmässig. Avtal med AP Fastigheter AB (publ) träades den 3 juli 2008 om försäljning av aktieinnehavet. Tillträdet till aktierna och betalning genomfördes den 1 september 2008.

Staten erhöll vid försäljningen 24 649 046 222 kronor i aktie- likvid, inklusive ränta från den 1 januari 2008 till tillträdesdagen den 1 september 2008.

Institutet för mikroelektronik i Göteborg aktiebolag (nu Imego) grundades 1999 efter beslut av riksdagen 1998 och kom i full drift under 2000. Imego har bedrivit egeninitierad forskning och viss uppdragsforskning inriktat på mikroelektronikbaserade system. År 2005 gav Riksdagen regeringen bemyndigande att sälja delar eller hela innehavet av aktier i Imego.

Forskarna vid Imego tillhör de största användarna av Chal- mers tekniska högskola AB:s nya laboratorium för mikroelek- tronik, MC2. Imego bedriver också en stor del av sin forsknings

OMX AKTIEBOLAG (PUBL)

[REDACTED_PERSONNUMMER]

och utvecklingsarbete i samverkan med Chalmers.

Företagets aärsidé är att utveckla nya produkter och processer från akademisk idé till färdig prototyp.

Riksdagen har under våren 2005 efter förslag i den forskningspo- litiska propositionen Forskning för ett bättre liv (prop 2004/05:80 bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289) givit regeringen bemyndi- gande att sälja delar av eller hela aktieinnehavet i Imego.

I december 2008 överläts staten Imego till Swedish ICT Research, som är ett dotterbolag till RISE Holding AB.

År 1997 sålde regeringen statens innehav i Värdepapperscentralen VPC AB, varefter 500 Mkr anvisades för investeringar i företag som har en central roll inom den svenska nansiella infrastruk- turen. Staten gick under 1998 in som delägare i dåvarande OM Gruppen i samband med dess samgående med Stockholms Fond- börs. År 2003 ändrades namnet till OMX. Efter samgåendet med Helsingforsbörsen 2003, med Köpenhamnsbörsen 2005 samt förvärvet av isländska börsen 2006 uppgick statens ägarandel till 6,6 procent. I februari 2008 lämnade svenska staten in samtliga aktier i budet från parterna Borse Dubai/Nasdaq.

OMX drev värdepappersmarknader och levererade tekniska lösningar till nans- och energimarknader i hela världen. OMX ägde börser i Köpenhamn, Stockholm, Helsingfors, Island, Riga, Tallinn och Vilnius som gav tillgång till cirka 80 procent av vär- depappersmarknaderna i Norden och Baltikum.

Företaget erbjöd tekniska lösningar som omfattade hela transaktionskedjan, det vill säga börser, marknadsplatser, clearingorganisationer, värdepapperscentraler och andra aktö- rer på nansmarknaden.

Regeringens mål var att avyttra hela statens aktieinnehav i OMX. Den 31 januari 2008 beslutade regeringen att avyttra sta- tens aktier i OMX och den 15 februari 2008 avyttrade staten hela sitt aktieinnehav, 7 993 466 aktier motsvarande 6,6 procent, till Borse Dubai. Staten erhöll därmed 2 118 Mkr som likvid för sina aktier. Acceptansgraden översteg två tredjedelar av aktierna och i enlighet med överenskommelse mellan Borse Dubai och Nasdaq Stock Market Inc. (Nasdaq) förvärvade därefter Nasdaq aktierna i OMX från Borse Dubai, varvid OMX uppgick den 27 februari 2008 i Nasdaq OMX Group, Inc.

104 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

VS VIN SPRIT AB (PUBL)

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Vin Sprit hade till och med 1994 monopol på import, export, tillverkning och partihandel av alkoholdrycker. I samband med att dessa marknader öppnades för fri konkurrens blev Vin Sprit ett av era konkurrerande företag på dessa marknader.

Vin Sprit verksamhet omfattar inköp, produktion, förpack- ning, distribution och marknadsföring av alkoholhaltiga drycker. Vin Sprit är ett av världens tio största internationella alkoholdryckesföretag och indelat i tre aärsområden: VS Absolut Spirits, VS Distillers samt VS Wine med viner och starkviner i norra Europa.

Regeringen beslutade den 30 mars 2008 att avyttra statens

aktier i Vin Sprit till Pernod Ricard S.A. (Pernod Ricard), ett av världens ledande alkoholdryckesföretag. Försäljningen av Vin

Sprit slutfördes den 23 juli 2008. Likviden för samtliga aktier i Vin Sprit erlades i dollar (USD) och euro, varav 6 050 miljoner USD och 1 450 miljoner euro. I tillägg till likviden för aktierna övertog köparen nettoskuld och andra åtaganden, enligt överlå- telseavtal, på motsvarande 4,9 miljarder kronor. Det totala vär- det exklusive betalning för Vin Sprits aktieinnehav i det ame- rikanska spritföretaget Beam Global Spirits Wine. Inc (Beam) och omräknat till kronor enligt gällande växelkurs på

VENANTIUS AB (PUBL)

[REDACTED_PERSONNUMMER]

Venantius bildades 1995 med det ursprungliga uppdraget att på ett ansvarsfullt sätt hantera uppkommande obeståndssituatio- ner i en från SBAB övertagen lånestock (prop. 1994/95:219, bet. 1994/95:BoU20, rskr. 1994/95:417). Venantius har också sedan övertagandet 1997 av resterande tillgångar i Securum/Retriva- koncernen i uppdrag att driva och avveckla dessa. Venantius är i dag ett nansiellt institut vars långsiktiga verksamhetsmål är att avveckla företagets tillgångar på ett för staten så förmånligt sätt som möjligt. Resultatet efter skatt för 2007 uppgick till 270 mil-

BOLAG ELLER AKTIER I BOLAG SOM AVYTTRATS UNDER 2008

tillträdelsedagen, motsvarade cirka 55 miljarder kronor. I sam- band med transaktionen sålde staten de aktier Vin Sprit ägt i Beam till Fortune Brands Inc. Som en del i distributions- samarbetet avseende den amerikanska marknaden ägde Vin Sprit 10 procent av Beam. Det amerikanska bolaget Fortune Brands ägde resterande 90 procent, med rätten att vid en eventu- ell ägarförändring av Vin Sprit, köpa tillbaka resterande 10 procent. Då Pernod Ricards förvärv av Vin Sprit inte inklude- rade Beamaktierna genomfördes försäljningen av denna aktie- post via det av staten helägda bolaget Preaktio. Bolaget Preaktio, tidigare ett vilande dotterbolag till Vin Sprit, delades därför ut till staten för att underlätta försäljning av aktierna till Fortune Brands som begärt att få återköpa aktierna. Preaktio bedriver ingen verksamhet utan förvaltar endast likviden från försälj- ningen av Beamaktierna. Den utdelningsbara delen av försälj- ningslikviden delades, i samband med Preaktios årsbokslut den 31 december 2008, ut till ägaren. Intäkten från försäljningen med ränta uppgick därmed till motsvarande cirka 3 miljarder kronor. Tillsammans med de 55 miljarder kronor som svenska staten tidigare erhållit från Pernod Ricard för aktierna i Vin Sprit motsvarar det totala värdet för tillgångarna i Vin Sprit därmed 58 miljarder kronor.

joner kronor (jämfört med 427 miljoner kronor 2006) och balansomslutningen uppgick till 2,9 miljarder kronor (9,1 mil- jarder kronor). Venantius egna kapital uppgick till drygt 2,8 mil- jarder kronor (4,6 miljarder kronor) vid årsskiftet 2007/2008.

I december 2008 bemyndigades regeringen att öka utlåningska- paciteten för AB Sveriges Exportkredit (SEK) och för att på så vis underlätta för industrin att fortsätta att investera. SEK tillfördes

3 miljarder kr varefter statens aktier i Venantius överläts till SEK.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

105

Skr. 2008/09:120

Bilaga

VIKTIGA HÄNDELSER

Viktiga händelser

Förvaltningen av de statligt ägda bolagen har sedan 1969 i princip varit samlad inom Regeringskansliet och då huvudsakligen inom Näringsdepartementet, tidigare Industridepartementet. Det statliga ägandet har sedan dess på olika sätt förändrats.

1969

Industridepartementet bildas dit ertalet av de statliga

företagen förs.

1970

Statsföretag bildas för att samordna de stora aktiebo-

lagen inom gruv-,

stål-,

skogs-, och petrokemiska bran-

scherna med era. Apoteksbolaget bildas.

1972

KabiVitrum bildas.

1974

PK-banken bildas genom att Postbanken och Sveriges

Kreditbank går ihop.

1977

Svenska Varv bildas i samband med att staten övertar

Salén-Invests aktier i Götaverken. I koncernen ingår

också Arendal, Cityvarvet, Finnboda Varf, Karlskrona-

varvet, Uddevallavarvet och Öresundsvarvet. En omfat-

tande omstrukturering påbörjas.

1978

SSAB, Skandinaviens ledande ståltillverkare, bildas i en

rekonstruktion av Sveriges tre största handelsstålverk.

Staten och Statsföretag äger 75 procent och Gränges 25

procent av SSAB.

1979

Kockums införlivas i Svenska Varv.

1980

SSAB och Statsföretag svarar tillsammans för 20 procent

av landets industriinvesteringar. Tobaksbolaget är grun-

den till att Procordia bildas som en helägd dotterkoncern

till Statsföretag med inriktning på konsumentvaror.

1981

Staten överlåter sin hälftenandel i ASEA-ATOM till

ASEA. Industrigruppen JAS bildas där staten är delägare

genom Förenade Fabriksverken (FFV).

1982

Svenska Varv rekonstrueras. Nedläggningen av stor-

varven fortsätter.

1984

Nokia köper 70 procent av tv-tillverkaren Luxor.

1985

Statsföretag byter namn till Procordia. Procordia

omstruktureras genom försäljning och köp av företag.

1986

Det statligt helägda Sveriges Petroleum (SP) och

Oljekonsumenternas förbund (OK) går ihop och bildar

OK Petroleum med statliga nska Neste som delägare.

Första delprivatiseringen av SSAB sker genom att

Gränges andel köps in och en tredjedel av aktierna i

SSAB säljs till ett fåtal institutioner.

1987

Procordia börsnoteras i samband med en nyemission.

Staten övertar Grängesbergs Gruvor från SSAB.

1988

Statens Järnvägar (SJ) delas. Banverket får ansvar för

bannätet och SJ för tågtraken.

1989

Procordia, Pharmacia och Volvos livsmedelsbolag Pro-

vendor går samman och bildar den nya Procordia-kon-

cernen med Volvo och staten som största ägare med var-

dera 42,5 procent av rösterna. SSAB-aktierna noteras på

Stockholms Fondbörs A-lista.

Kockums

ASEA köper

Nokia köper

Industridepartementet

KabiVitrum

Svenska Varv

införlivas i

statens del i

majoritet i

skapas.

bildas.

bildas.

Svenska Varv.

ASEA-ATOM

Luxor.

1969

1970

1972

1974

1977

1978

1979

1980

1981

1983

1984

1985

Statsföretag och

Postbanken och

SSAB bildas

Procordia blir

Svenska Varv

Statsföretag

Apoteksbolaget

Sveriges Kreditbank

(75% Statsföretag).

dotterkoncern för

rekonstrueras.

namnändrar

bildas.

blir PK-banken.

konsumentvaror.

Stöd till LKAB,

till Procordia.

SSAB, NCB.

106 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

VIKTIGA HÄNDELSER

1990

1991

1992

1993

PK-banken köper Nordbanken. Förvaltningsaktie- bolaget Fortia bildas.

Riksdagen beslutar att helt eller delvis privatisera 35 företag och att avveckla Förvaltningsaktiebolaget Fortia. Aärsverket FFV ombildas till aktiebolag.

Domänverket blir Domän AB. Statens Vattenfallsverk blir Vattenfall AB och därmed avskiljs stomkraftnätet och utlandsförbindelser i ett nytt aärsverk – Aärsver- ket Svenska Kraftnät. Statens ägarandel i SSAB bjuds ut i ett publikt erbjudande i form av köprätter i kombi- nation med en statsobligation. SBAB blir helt konkur- rensutsatt. SAS förvärvar 50 procent av Linjeyg och bil- dar ett helt integrerat inrikesyg. Gota går i konkurs och staten förvärvar Gota. Securum bildas för att ta hand om de problemkrediter som uppstått i Nordbanken till följd av nanskrisen.

Byggnadsstyrelsen upphör och myndigheter och verk kan agera fritt på fastighetsmarknaden. Vasakronan övertar statens kommersiella fastigheter. Volvo och staten kommer överens om att verka för en uppdelning av Procordia i två delar. Genom aktiebyte med Volvo blir staten huvudägare i det ena, Pharmacia AB, inriktat på läkemedel, och Volvo blir huvudägare i AB Procordia som verkar inom branscherna för livsmedel, tobak med mera. Regeringen säljer 75 procent av statens aktier i för- svarskoncernen Celsius och aktien noteras på Stock- holms Fondbörs A-lista. Assi AB och Domän AB slås samman till AssiDomän AB, som lägger bud på NCB. Fortia likvideras. Securum skjuter till 10 miljarder kr för att rädda Nordbanken.

1994

A-Banan projekt AB bildas för att bygga Arlandabanan.

Det är det första infrastrukturella projektet i Sverige

som samnansieras av staten och näringslivet. Posten

blir aktiebolag. Under året säljs det resterande innehavet

i SSAB, OKP, samt delar av AssiDomän AB och Pharma-

cia.

1995

VS Vin Sprits monopol upphör. Pharmacia och det

amerikanska läkemedelsbolaget UpJohn går ihop.

1996

AmuGruppens situation blir kritisk under hösten och

staten skjuter till 600 Mkr för att rädda företaget från

konkurs.

1997

SBL Vaccin säljs till Active i Malmö. Svenska Penning-

lotteriet och Tipstjänst AB går ihop och byter namn till

AB Svenska Spel. Merita och Nordbanken oentliggör

sin avsikt att gå samman och bilda MeritaNordbanken.

1998

Arbetsmarknads-,

Kommunikations-, Närings och

Handelsdepartementen slås samman till Närings-

departementet. Det sektorpolitiska ansvaret och ägar-

frågorna åtskiljs i ökad utsträckning.

1999

Resterande aktieinnehav i Pharmacia UpJohn säljs.

Sveaskog AB bildas genom överföring av skogstillgångar

från AssiDomän. Staten säljer sina aktier i SAQ Kontroll

och VPC.

Domänverket och Vattenfall

AssiDomän AB och Pharmacia

OK Petroleum bildas av

Statens Järnvägar

PK-banken

blir AB. Stormkraftnätet blir

säljs ut på börsen. A-banan

SP, OK och finska Neste.

delas i Banverket

köper Nordbanken.

Affärsverket svenska kraftnät.

projekt AB bildas för samfinan-

SSAB delprivatiseras.

och SJ.

ASG noteras.

Staten säljer ut SSAB.

siering av Arlandabanan.

1986

1987

1988

1989

1990

1991

1992

1993

1994

1995

Procordia

Nya Procordia bildas

Privatisering av

Vasakronan tar över statens

VS Vin Sprits

börsnoteras.

med Pharmacia och

35 bolag beslutas

kommersiella fastigheter. Staten blir

monopol upphör.

Provendor, staten och

av riksdagen.

huvudägare i Pharmacia och släpper

Pharmacia går

Volvo äger 42,5% var.

Affärsverket FFV

livsmedel och tobak till

samman med

SSAB börsnoteras.

blir AB.

Volvo. Postverket blir Posten AB.

UpJohn.

Celsius noteras. AssiDomän AB

bildas.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

107

Skr. 2008/09:120 Bilaga

VIKTIGA HÄNDELSER

2000

Aktieinnehavet i Celsius, motsvarande 25 procent av

kapitalet och 62 procent av rösterna, säljs till Saab.

Telia börsintroduceras i juni. Vattenfall blir ett av Nord-

europas största energibolag genom förvärven av de tyska

energibolagen VEAG och LAUBAG för 14 miljarder kr.

Aärsverket Statens Järnvägar ombildas till aktiebolag.

Nordea AB blir en nordisk bank efter samgåenden med

UniDanmark och norska Kreditkassen. Den svenska sta-

tens ägarandel sjunker till 18,2 procent.

2001

Aärsverket Statens Järnvägar omstruktureras vid års-

skiftet till tre rörelsedrivande företag/koncerner: SJ AB,

Green Cargo AB och AB Swedcarrier med dotterbolag.

Sveaskog AB förvärvar AssiDomän AB. Aktieägarna i

SAS tre moderbolag byter sina aktier mot samma antal

nyemitterade aktier i SAS AB, det nybildade moder-

bolaget för SAS-koncernen.

2002 Telia och nska Sonera gick samman till TeliaSonera.

Därmed skapades den ledande teleoperatören i Norden.

2003

Statens aktier i Svenska Skogsplantor överlåts till det

likaså helstatligt ägda Sveaskog. Den svenska staten för-

värvade ABB:s innehav om 35 procent i Svensk Export-

kredit (SEK) och blev efter förvärvet ensam ägare till

SEK.

2004

Riksdagen antog i juni regeringens proposition om

Green Cargo. Propositionen syftar till att skapa en lång-

siktigt hållbar lösning för Green Cargo. Bothia Garanti

AB namnändrades till Statens Bostadsomvandling AB (Sbo).

2005 ”Svensk kod för bolagsstyrning” (Koden), som syftar till att bidra till en förbättrad styrning av svenska aktie- bolag, började tillämpas av Stockholmsbörsen från den

1 juli. Ett nytt statligt ägt bolag, Innovationsbron AB, bil- dades och i december beslutade riksdagen att utvidga SBAB:s uppdrag till att även omfatta inlåning från all- mänheten.

2006 Staten avyttrade den sista aktien i SAKAB AB. Sveriges Rese- och Turistråd AB bytte namn till VisitSweden AB.

2007 Staten sålde i maj drygt 359 miljoner aktier i TeliaSonera AB för 18 miljarder kr. Efter detta uppgår statens ägar- andel till 37,3 procent. I juni fattade Riksdagen beslut om regeringens proposition om försäljning av vissa statligt ägda företag.

2008 Regeringen minskade det statliga ägandet genom att sälja statens innehav i OMX (6,6 procent) till Borse Dubai, i VinSprit (100 procent) till franska Pernod Ricard och i Vasakronan (100 procent) till AP-fastighe- ter. SEK och ALMI tillfördes nytt kapital, i samband med detta överläts aktierna i Venantius till SEK.

2009 I januari bildades företagen Svevia och Vectura Consul- ting från tidigare verksamheter inom Banverket och Vägverket. Staten deltog i nyemissioner i Nordea Bank och SAS. Samgående mellan Posten AB och Post DanmarkA/S slutförs och det nya bolaget Posten Nor- den AB bildas.

 Penninglotteriet och Tips- tjänst blir AB Svenska Spel. MeritaNordbanken bildas.

SJ delas upp i SJ AB,

Green Cargo AB,

Telia och Sonera beslutar

Aktieinnehavet i OMX

AB Swedcarrier.

om samgående.

Riksdagen antog i juni

säljs till Borse Dubai.

Sveaskog förvärvade

AssiDomän avnoterades

regeringens proposition

Beslut om försäljning av

AssiDomän.

från Stockholmsbörsen.

om Green Cargo AB.

Arbetslivsresurs bildas.

VinSprit och Vasakronan.

1997

1998

2000

2001

2002

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

Näringsdepartementet

Telia börsnoteras.

Statens aktier i Svenska

bildar en särskild

Celsius säljs.

Skogsplantor överläts den

enhet för ägarfrågor.

MeritaNordbanken

1 april till helstatliga

Sveaskog AB skiljs ut ur

blir Nordea AB.

Sveaskog. Den svenska

AssiDomän. Staten säljer

staten blev ensam ägare

SAQ Kontroll och VPC.

till SEK.

Koden började tillämpas

Staten säljer aktier

Svevia och

av Stockholmsbörsen och av de

i TeliaSonera.

Vectura Consulting

statligt ägda företagen.

Proposition om

bildas.

försäljning av vissa

Nyemissioner i SAS

statligt ägda företag antas.

och Nordea Bank.

Nya riktlinjer för rapportering

Posten Norden AB

beslutas

bildas.

108 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRÄNDRINGAR I ÄGANDET

Förändringar i ägandet

FÖRÄNDRING I ÄGARANDEL EFTER TRANSAKTIONS-

FÖRETAG

AKTIVITET

KÖPARE

DATUM

ANTAL AKTIER

AKTIVITET, %

BELOPP, KR

Arbetslivsresurs AR AB

Utdelning till staten från Samhall

dec 05

50 000

100

0

AssiDomän AB

Börsintroduktion

Privatpersoner

mar 94

-37 500 000

5 175 000 000

AssiDomän AB

Börsintroduktion

Institutioner (sv)

mar 94

-14 000 000

2 142 000 000

AssiDomän AB

Börsintroduktion

Institutioner (utl)

mar 94

-2 000 000

50,25

306 000 000

AssiDomän AB

us

us

jan 97

-178 000

13 350 000

AssiDomän AB

Staten köper Sveaskog med Assi-aktier

1999

-17 466 162

us

AssiDomän AB

Inlösen

AssiDomän

2000

-8 401 296

35,30

us

Celsius AB

Börsintroduktion

Privatpersoner

apr 93

-5 500 000

550 000 000

Celsius AB

Börsintroduktion

Institutioner (sv)

apr 93

-2 500 000

265 000 000

Celsius AB

Börsintroduktion

strategisk (sv)

apr 93

-6 000 000

636 000 000

Celsius AB

Börsintroduktion

Institutioner (utl)

apr 93

-4 000 000

25

424 000 000

Celsius AB

Riktad försäljning

mar 00

-7 000 000

0

1 253 000 000

Civitas Holding AB (Vasakronan AB)

Försäljning

AP Fastigheter AB

sep-08

0

24 649 046 222

Enator AB

Riktad försäljning

Tieto

mar 98

-4 620 000

753 060 000

Enator AB

Riktad försäljning

Tieto

mar 98

-3 780 000

0

616 140 000

Grängesbergs Gruvor

Försäljning

Ludvika kommun

jan 01

-1 000

0

100 000

Industrikredit AB

Riktad försäljning

strategisk (sv)

maj 96

188 000 000

Innovationsbron AB

Förvärv av tidigare vilande lagerbolag

Staten

mar 05

160 130

16,01

16 013

IRECO Holding AB

Överlåtelse

Staten

jan 07

2 000

100

0

Nordbanken

Börsintroduktion

Privatpersoner

okt 95

-16 125 000

92,50

1 370 625 000

Nordbanken

Börsintroduktion

Institutioner (sv)

okt 95

-16 125 000

85,00

1 483 500 000

Nordbanken

Börsintroduktion

Institutioner (utl)

okt 95

-32 250 000

65,50

2 967 000 000

Nordbanken

Inlösen/återköp

Privatpersoner

okt 96

-32 251 414

59,40

5 000 000 000

Nordbanken

Split / Nyemission

Samgående Merita

dec 97

433 441 516

42,50

8 066 000 000

Nordea Bank AB

Nedsättning / Nyemission

Samgående Unidanmark

jan 00

25,92

Nordea Bank AB

Nedsättning / Nyemission

Samgående Unidanmark

apr 00

18,31

Nordea Bank AB

Nyemission

Samgående Unidanmark

jun 00

18,19

Nordea Bank AB

Nyemission

Uppköp Kreditkassan

aug 00

18,18

Nordea Bank AB

Nyemission

Uppköp Kreditkassan

dec 00

18,17

Nordea Bank AB

Konvertering SEK till EUR

jan 01

18,17

Nordea Bank AB

Div nyemissioner

feb 01–sep 02

18,16

Nordea Bank AB

Nedsättning

Återköpsprogram

okt 03

18,51

Nordea Bank AB

Nedsättning

Återköpsprogram

okt 04

19,04

Nordea Bank AB

Nedsättning

Återköpsprogram

dec 04

19,82

Nordea Bank AB

Försäljning

Institutioner/Privatpersoner

mar 05

19,50

1 840 000 000

Nordea Bank AB

Aktieåterköp

Återköpsprogram

nov 05

19,90

OK Petroleum AB

Försäljning

strategisk (utl)

mar 94

1 500 000 000

OM AB

Köp

1997

0

OM AB

Köp

1998

6 413 154

OM AB

Köp

2000

1 580 312

6,9

OMX AB

Nyemission

Uppköp Köpenhamnsbörsen

feb 05

6,75

OMX AB

Försäljning

Borse Dubai

feb 08

-7 993 466

0

2 118 268 490

Pharmacia AB

Försäljning

Privatpersoner

jun 94

-47 500 000

7

5 225 000 000

Pharmacia AB

Försäljning

Institutioner (sv)

jun 94

-12 000 000

1 440 000 000

Pharmacia AB

Försäljning

Institutioner (utl)

jun 94

-20 000 000

2 400 000 000

Pharmacia Upjohn

Försäljning

strategisk

jan 99

0

15 400 000 000

SAKAB AB

Försäljning

strategisk (utl)

aug 92

9

us

SAKAB AB

Försäljning

1995

-9

1 aktie

us

SAKAB AB

Försäljning

mar 06

-1 aktie

0

3 799

SAQ Kontrol

Försäljning

strategisk (utl)

jun 99

270 000 000

SBL Vaccin

Försäljning

strategisk (sv)

jun 97

0

100 000 000

SEMKO

Försäljning

strategisk (utl)

1994

0

us

Inchape Testing Services

Svensk Exportkredit AB

Köp

jun 03

100

Svenskt Stål AB

Försäljning

Institutioner (sv)

sep 86

-6 300 000

66,70

315 000 000

Svenskt Stål AB

Börsintroduktion

Privatpersoner

maj 89

-3 571 000

47,80

499 940 000

Svenskt Stål AB

Försäljning

Privatpersoner

maj 92

-6 666 000

1 133 220 000

Svenskt Stål AB

Försäljning

Institutioner (sv)

maj 92

-4 500 000

765 000 000

Svenskt Stål AB

Försäljning

Institutioner (utl)

maj 92

-1 500 000

0

255 000 000

SSPA Maritime Consulting AB

Överlåtelse

Teknikbrostiftelsen i Göteborg

1993

0

0

Stadshypotek AB

Försäljning

strategisk (sv)

feb 97

0

7 707 000 000

Svalöf AB

Försäljning

strategisk (sv)

jun 92

0

50 000 000

Svenska Lagerhus AB

Försäljning

Brambles Industries Ltd

20 sep

-120 000

0

75 000 000

Svenska Lagerhus AB

Försäljning

LTN Logistikktjenester

20 sep

-120 000

0

75 000 000

Svenska Miljöstyrningsrådet AB

Försäljning

Landstingsförbundet

sep 03

-5 000

85

5 000

Svenska Skogsplantor AB

Försäljning

Sveaskog AB

apr 03

-44 450

0

0

Swedish Real Estate Valuation Corp

Försäljning

MBO

jun 92

4 000 000

Telia AB

Börsintroduktion

Privatpersoner

jun 00

-174 170 000

70,6

14 804 450 000

Telia AB

Börsintroduktion

Institutioner (sv)

jun 00

-345 500 000

29 367 500 000

Telia AB

Börsintroduktion

Institutioner (utl)

jun 00

-225 090 000

19 132 650 000

Telia AB

Förvärv av Sonera Oy genom bytesanbud Telia AB

nov 02

0

46

0

TeliaSonera AB

Inlösen teckningsoptioner m.m.

Telia AB

feb 03

-69 475 344

45,3

0

till Sonera OY genom nyemission

TeliaSonera AB

Inlösenprogram

TeliaSonera AB

jul 05

-84 731 130

45,3

4 660 212 205

TeliaSonera AB

Försäljning

Institutioner (sv. utl.)

maj 07

-359 236 578

37,3

17 961 828 900

VPC AB

Försäljning

strategisk (sv)

jul 99

-300 000

0

600 000 000

VS Vin Sprit AB (publ)

Försäljning

Pernod Ricard S.A

jul-08

0

55 000 000 000

Sammanställningen omfattar i sak de förändringar som skett under perioden 1986–maj 2008 exklusive innehaven i Securum.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

109

Skr. 2008/09:120

Bilaga

REDOVISNINGSPRINCIPER

Redovisningsprinciper

Företag som ingår i den konsoliderade redovisningen är dels aktie- bolag där statens aktieinnehav förvaltas av Regeringskansliet, dels organisationen Svenska Skeppshypotekskassan. Den konsolide- rade redovisningen är en sammanställning av nansiell informa- tion som upprättats av de berörda bolagen. I den konsoliderade redovisningen ingår inte aktiebolag som förvaltas av statliga myn- digheter eller statliga stiftelser. Företag där staten har en ägaran- del som understiger 20 procent eller är under avveckling, ingår inte heller i den konsoliderade redovisningen. Intresseföretag, med en ägarandel överstigande 20 procent, har medräknats efter ägarandel vad gäller resultat.

Den konsoliderade redovisningen bygger som framgått på nansiell information som upprättats och inrapporterats av respektive företag. Denna konsoliderade redovisning är inte att jämställa med en regelrätt koncernredovisning. Anledningen till detta är att de statligt ägda företagen tillsammans inte utgör en koncern i vanlig bemärkelse och därför upprättas inte heller en koncernredovisning enligt ett formellt regelverk. Samman- ställningen syftar därför till att på bästa möjliga sätt ge en sam- lad och tydlig bild av förvaltningen av de statligt ägda företagen, i nansiella termer. För att möjliggöra detta utan att tillämpa konsolideringsmetoder enligt gällande regelverk lämnas nedan en beskrivning av grunderna för sammanställningen.

Inrapporteringen till Regeringskansliet från företag med stat- ligt ägande baseras på den gängse presentationsform som gäller inom näringslivet. Resultaträkning, balansräkning och kassaö- desanalys har dock komprimerats.

I inrapporteringen för den konsoliderade redovisningen har

vissa justeringar gjorts och för dessa ansvarar Regeringskansliet. Företagsbeskrivningarna som presenterar respektive företag baseras på företagens egna uppgifter på sidorna 49–96. Till följd av olika beräkningsmetoder kan de nyckeltal som redovisats i den konsoliderade redovisningen skilja sig från de nyckeltal företagen själva redovisat, (se denitioner sid. 107).

För den konsoliderade redovisningen gäller följande:

•De företag som ingår i sammanställningen är av olika karak- tär, storlek och tillämpar till viss del olika regelverk vid upp- rättandet av sina nansiella rapporter. Inrapporteringen till Regeringskansliet är en komprimerad uppställningsform med

inslag av både IFRS och svenska redovisningsprinciper, där bolagen redovisat i enlighet med de principer som tillämpas i respektive företag. En del företag, bla de nansiella företagen som redovisar enligt ÅRKL, anpassar sin inrapportering till Regeringskansliets inrapporteringsformat för att konsoli- deringen ska bli praktiskt genomförbar.

•Av regeringens riktlinjer om extern rapportering för företag med statligt ägande framgår att de statligt ägda företagens nansiella rapporter bör upprättas med utgångspunkt från de krav som ställs på noterade bolag. Fr.o.m 2005 skall noterade bolag inom EU upprätta sin koncernredovisning i enlighet med IFRS, sådana som de har antagits av EU.

•Intresseföretag har redovisats enligt kapitalandelsmetoden. Innebörden är att resultatet efter skatt i intresseföretaget motsvarande statens ägarandel har tagits in i den konsolide- rade resultaträkningen på en rad i rörelseresultatet. På mot- svarande sätt har ägarens andel i intresseföretagets eget kapi- tal tillförts den konsoliderade balansräkningen.

•Dotterföretag i vilken det nns en minoritet har justerats i resultaträkning och balansräkning. Justeringen innebär att minoritetens andel i dotterföretagets resultat redovisas som en avdragspost i anslutning till resultat från andelar i intresse- företag. Minoritetens andel i dotterföretagets kapital redovi- sas som en separat post i det egna kapitalet i koncernbalans- räkningen.

•Transaktioner mellan företag som ingår i sammanställningen har inte eliminerats. Detta överensstämmer inte med sedvan- liga konsolideringsmetoder för koncerninterna mellanhavan- den. Skälet till detta är, som inledningsvis beskrevs, att företa- gen tillsammans inte utgör en egentlig koncern. Av denna anledning nns inte heller det underlag som erfordras för att möjliggöra sådana elimineringar tillgängligt hos de inrappor- terande företagen.

•Vissa nyckeltal har ej beräknats för de nansiella företagen. Skälet till detta är framför allt att det kapital som de nan- siella företagen binder i rörelsen är av en annan karaktär jäm- fört med det stora ertalet övriga företag.

För information om redovisningsprinciper i respektive företag hänvisas till respektive företags årsredovisning.

110 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

DEFINITIONER OCH FÖRKORTNINGAR

Definitioner och förkortningar

Antal anställda i medeltal – Omräknat till års- anställda.

Avkastning på eget kapital (Re) – Generell. Resultat efter skatt hänförbart till aktieägare i moderbolaget i relation till genomsnittligt eget kapital hänförbart till aktieägare i moderbola- get.

S. 49 (Akademiska Hus) – Resultat efter finansiella poster med avdrag för full skatt i relation till genomsnittligt eget kapital.

S. 57 (Green Cargo) – Årets resultat dividerat med genomsnittligt eget kapital.

S. 70 (Jernhusen) – Rullande 12-månaders resultat efter skatt i procent av genomsnittligt eget kapital.

S. 91 och 93 (TeliaSonera, Vasallen) – Netto- resultat (exklusive minoritetsandelar) uttryckt i procent av genomsnittligt justerat eget kapital.

S. 92 (Teracom) – Resultat före skatt med av- drag för schablonskatt dividerat med genomsnittligt eget kapital.

S. 94 (Vattenfall) – Årets resultat hänförbart till aktieägare i moderbolaget i procent av medelvärdet av periodens eget kapital hänför- bart till aktieägare i moderbolaget exklusive säkringsreserv.

Avkastning på nettotillgångar – Rörelseresultat plus diskonteringseffekter hänförbara till avsättningar i relation till ett vägt medelvärde av årets nettotillgångar. Nettotillgångar defi- nieras som balansomslutning med avdrag för ej räntebärande skulder, avsättningar, räntebä- rande fordringar, medel i Kärnavfallsfonden och likvid medel.

Avkastning på operativa tillgångar – Rörelse- resultat i relation till genomsnittliga operativa tillgångar där operativa tillgångar avser till- gångar som inte är finansiella och påverkar fi- nansnettot.

Avkastning på operativt kapital (Rop) – Rörelseresultat i procent av genomsnittligt operativt kapital.

Avkastning på sysselsatt kapital (Rsyss) – Resultat efter finansiella poster plus finansiel- la kostnader i procent av genomsnittligt sys- selsatt kapital.

Avkastning på totalt kapital (Rt) – Resultat ef- ter finansnetto med återläggning av finansiella kostnader i procent av totalt kapital.

Kassaflödesräntetäckningsgrad

Sid. 94 (Vattenfall) – Kassaflöde från den löpande verksamheten minus förnyelseinveste- ringar plus finansiella kostnader exklusive dis- konteringseffekter dividerat med finansiella kostnader exkl diskonteringseffekter hänförba- ra till avsättningen.

Nettoskuldsättning – Kort- och långfristiga räntebärande skulder och räntebärande avsätt- ningar minus räntebärande omsättnings- och anläggningstillgångar inklusive aktier i intres- seföretag.

Operativt kapital – Balansomslutningen redu- cerad med icke räntebärande skulder och räntebärande tillgångar.

Räntetäckningsgrad

S. 78 (Sveaskog) – Rörelseresultat plus finansiella intäkter dividerat med finansiella kostnader.

Sjukfrånvaro – Total sjukfrånvaro bland samt- liga anställda under året i relation till samtliga anställdas ordinarie arbetstid. Uppgift om sjukfrånvaro lämnas inte om gruppen, som uppgiften avser, understiger 10 personer eller om sjukfrånvaron kan hänföras till en enskild individ.

Skuldsättningsgrad

S. 78 (Sveaskog) – Räntebärande nettoskuld dividerad med justerat eget kapital.

Soliditet – Generell. Eget kapital inklusive minoritetens andel i förhållande till balansom- slutningen.

S. 91 (TeliaSonera) – Justerat eget kapital och minoritetsandelar uttryckt i procent av balans- omslutningen.

Sysselsatt kapital – Balansomslutningen redu- cerad med icke räntebärande skulder.

Totalt kapital – Balansomslutning.

Utdelning – Uppgifter om utdelning för 2005 avser beslutad utdelning vid årsstämman 2006. Vissa av företagen har lämnat efterut- delning. Efterutdelning avser utdelning som beslutas vid extra bolagsstämma som hålls ef- ter årsstämman.

BRANSCHSPECIFIKA NYCKELTAL

Finansbolag

Kapitaltäckningsgrad – Kapitalbas i relation med riskvägt belopp.

Kostnads/Intäktsrelation – Totala rörelsekost- nader i relation med totala rörelseintäkter.

Primärkapitalrelation – Primärkapital i relation med riskvägt belopp.

Flygbolag

CFROI, Cash Flow Return On Investments – Avkastningsmått inom flygindustrin. Avkast- ningen mäts som Rörelseresultat före avskriv- ningar och leasingkostnader dividerat med bo- lagets justerade sysselsatta kapital.

Enhetskostnad – Flygverksamhetens totala rörelsekostnader inkl. kapacitetskostnad för flygplan minskat med ej trafikrelaterade intäk- ter per antalet tillgängliga passagerarsäten multiplicerat med sträcka som flygs.

Enhetsintäkt (yield) – Genomsnittlig trafikin- täkt per antal betalande passagerare multipli- cerat med sträcka i kilometer som flygs.

Kabinfaktor – Beläggningsgrad. Mäts som an- tal betalande passagerare i förhållande till an- tal tillgängliga passagerarsäten.

Spelbolag

Vinnarnas andel – Andel spelintäkter som åter- betalas till vinnarna.

FÖRKORTNINGAR

e.t. – Ej tillämpligt.

u.s. – Uppgift saknas.

EMAS – EU:s miljöstyrnings- och revisions- ordning (Eco Management and Audit Scheme).

EPD – Internationellt system för miljövaru- deklarationer.

EKU – Ekologisk hållbar upphandling.

FSC – Miljö- och rättvisemärkning av skogs- bruket (Forest Stewardship Council)

IFRS – International Financial Reporting Standards.

ISO 14001 – Ett miljöledningssystem enligt den internationella miljöstandarden ISO 14001 ger en välkänd kvalitetsstämpel på miljöarbetet.

TWh – Terawattimme, energienhet.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

111

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRETAGSÖVERSIKT

Företagsöversikt

ÖVERSIKT FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE

Anslag/Omsättning

Departement/företag

Ägarandel, %

Kategori1)

Resultatkrav

Konkurrens

Anslagsfinansiering

2008, mkr

Finansdepartementet

Svenska Spel

100

S

Ja

Delvis monopol

Statens Bostadsomvandling

100

S

Ja

Integrations- och jämställdhetsdepartementet

Miljömärkning Sverige AB

10,0

S

Nej

Delvis

4/35

Kulturdepartementet

Dramaten

100

S

Nej

Delvis

202/230

Operan

100

S

Nej

Delvis

383/464

Voksenåsen

100

S

Nej

Ensamställning

Delvis

9/38

Miljödepartementet

Swedesurvey

100

M

Ja

Svenska Miljöstyrningsrådet

85,0

S

Nej

Ensamställning

Delvis

Näringsdepartementet

A/O Dom Shvetsii

36,0

M

Ja

Jernhusen

100

M

Ja

Delvis ensamställning

Akademiska Hus

100

M

Ja

Delvis ensamställning

Arbetslivsresurs

100

M

Ja

Botniabanan

91

S

Nej

Fouriertransform

100

M

Ja

Green Cargo

100

M

Ja

Kasernen

100

M

Ja

Lernia

100

M

Ja

LKAB

100

M

Ja

Posten

100

M

Ja

Delvis

400/30 836

SBAB

100

M

Ja

SJ

100

M

Ja

Specialfastigheter

100

M

Ja

Delvis ensamställning

Sveaskog

100

M

Ja

Rymdbolaget

100

M

Ja

Svenska Skeppshypotekskassan

100

M

Ja

Svevia

100

M

Ja

SweRoad

100

M

Ja

Vasallen

100

M

Ja

Vattenfall

100

M

Ja

Nordea Bank

19,9

B

Ja

SAS

21,4

B/M

Ja

TeliaSonera

37,3

B/M

Ja

Bostadsgaranti

50

S

Nej

Svensk Bilprovning

52

S

Nej

Lagstadgat monopol

Arlandabanan Infrastructure

100

S

Nej

ALMI

100

S

Nej

Delvis

151/828

Göta kanalbolaget

100

S

Nej

Delvis

15/36

Innovationsbron

83,7

S

Nej

RISE

100

S

Nej

Ensamställning

Delvis

171/343

Norrland Center

33,3

S

Nej

Samhall

100

S

Nej

Delvis

4 220/7 271

SOS Alarm

50

S

Ja

Delvis ensamställning

183/761

SP

100

S

Ja

Delvis

61/846

SVEDAB

100

S

Nej

Teracom

100

M

Ja

Delvis monopol

Vectura Consulting

100

M

Ja

VisitSweden

50

S

Nej

Delvis

100/175

112 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRETAGSÖVERSIKT

ÖVERSIKT FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE

Anslag/Omsättning

Departement/företag

Ägarandel, %

Kategori1)

Resultatkrav

Konkurrens

Anslagsfinansiering

2008, mkr

Socialdepartementet

Apoteket AB

100

S

Ja

Lagstadgat monopol

Systembolaget AB

100

S

Ja

Lagstadgat monopol

Utrikesdepartementet

AB Svensk Exportkredit

100

M

Ja

Swedfund International AB

100

S

Ja

1)S – Företag med särskilda samhällsintressen.

M – Företag som verkar under marknadsmässiga villkor.

B/M – Börsnoterat företag, ingår dock i konsolideringen för företag med marknadsmässiga krav då statens ägarandel överstiger 20 procent. B – Börsnoterat företag.

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

113

Skr. 2008/09:120

Bilaga

STATLIGT ÄGDA FÖRETAG I SIFFROR

Statligt ägda företag i siffror

SAMMANFATTANDE TABELL FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE1)

Omsättning,

Rörelseresultat,

Resultat efter

Avkastning

Utdelning,

Antal

Mkr

Mkr

skatt, Mkr

eget kapital, %

Mkr

anställda

2008

2007

2008

2007

2008

2007

2008

2007

2008

2007

2008

2007

Företag som verkar under marknadsmässiga villkor

Helägda, 100% ägande

Svenska Skeppshypotekskassan

339

331

85

58

85

58

6,3%

4,5%

0

0

8

8

Akademiska Hus

4 793

4 635

821

2 283

749

1 253

3,0%

5,1%

978

967

399

397

Arbetslivsresurs

184

198

-13

-28

-13

-28

neg

neg

0

0

206

252

Green Cargo

6 392

6 111

143

295

7

174

0,4%

11,0%

0

85

3 156

3 050

Jernhusen

803

770

355

326

70

676

1,7%

24,1%

100

100

104

97

Kasernen

20

20

11

21

7

15

5,6%

12,1%

4

4

2

3

Lernia

1 973

2 259

-10

45

5

52

1,0%

10,4%

0

25

3 449

3 919

LKAB

23 128

16 385

10 327

6 148

7 641

4 679

32,2%

22,6%

2 800

2 000

4 086

3 885

Posten

30 836

29 902

1 885

1 995

1 506

1 564

20,0%

24,3%

0

625

32 286

32 442

SJ

9 029

8 257

820

833

543

507

13,9%

14,1%

169

150

4 539

4 053

Specialfastigheter

1 174

1 126

-23

897

-117

544

neg

11%

310

350

99

97

Sveaskog

7 240

7 263

1 738

2 123

1 370

1 419

8,7%

8,8%

89

810

1 018

1 027

Swedesurvey

88

106

-9

-4

-7

0

neg

0,0%

0

0

19

23

SweRoad

76

54

4

-1

4

0

10,7%

0,8%

2

0

53

42

Svenska rymdaktiebolaget

669

551

-10

6

143

8

30,6%

2,1%

0

6

555

438

Teracom

3 173

3 300

581

625

421

470

24%

26%

150

400

667

674

Vasallen

181

159

-128

148

-115

134

neg

9,8%

0

67

62

69

Vattenfall

164 549

143 639

29 895

28 583

17 763

20 686

13,6%

17,6%

6 900

8 000

32 801

32 396

SBAB

1 141

1 177

585

258

424

190

6,7%

3,1%

0

0

365

374

SEK

1 543

833

105

497

144

346

1,9%

8,4%

0

0

183

160

Delägda bolag (ägarandel i %)

Nordea Bank2) (19,9) i EURm

5 093

4 282

3 396

3883

2672

3130

15,3%

19,7%

519

1 297

34 008

31 721

TeliaSonera2) (37,3)

103 585

96 344

28 648

26 155

21 442

20 298

15,4%

14,9%

8 083

17 962

30 037

28 561

SAS2) (21,4)

53 195

50 598

-765

1 293

-6 321

636

neg

3,8%

0

0

24 635

26 538

1)Dom Shvetsii, Ex-Stattum, Zenit, Preaktio, Fouriertransform, Svevia, Vectura ingår ej i sammanställningen. Företag eller aktier i företag som staten under året avyttrat ingår hel- ler ej i sammanställningen (Vasakronan, Imego, OMX, Vin Sprit och Venantius).

2)Börsnoterade företag.

114 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

STATLIGT ÄGDA FÖRETAG I SIFFROR

SAMMANFATTANDE TABELL FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE1)

Omsättning,

Rörelseresultat,

Resultat efter

Avkastning

Utdelning,

Antal

Mkr

Mkr

skatt, Mkr

eget kapital, %

Mkr

anställda

2008

2007

2008

2007

2008

2007

2008

2007

2008

2007

2008

2007

Företag med särskilda samhällsintressen

Helägda, 100% ägande

Arlandabanan Infrastructure

66

62

0

0

0

0

0,0%

0,0%

0

0

2

2

ALMI

828

796

34

125

9

114

neg

2,7%

0

0

424

423

Apoteket

41 710

39 493

950

588

711

433

19,9%

13,7%

237

165

10 666

10 689

RISE

343

336

15

11

19

14

9,6%

8,4%

0

0

306

317

Dramaten

245

245

-3

-6

-6

-4

neg

neg

0

0

321

330

Operan

464

448

-10

-2

-7

0

neg

0,0%

0

0

552

531

Samhall

7 106

7 211

101

35

153

90

13,0%

8,5%

0

0

18 416

19 611

SP

846

760

33

9

26

10

6,4%

2,7%

0

0

843

779

Statens Bostadsomvandling

15

12

-7

-12

0

3

0,1%

0,5%

0

0

6

6

SVEDAB

930

858

453

386

-645

116

neg

neg

0

0

91

92

Swedfund

304

204

39

-24

76

17

4,0%

1,1%

0

0

30

24

Svenska Spel

8 071

7 915

4 985

5 128

5 108

5 247

98,6%

104,4%

5 108

5 247

1 678

1 588

Systembolaget

21 296

20 211

135

310

774

295

36,6%

13,9%

774

295

3 232

3 049

Voksenåsen

38

38

0

1

0

1

neg

11,1%

0

0

53

52

Göta Kanalbolag

36

34

0

0

1

1

2,4%

2,4%

0

0

42

43

Delägda bolag (ägarandel i %)

Botniabanan (91)

2 112

2 258

500

390

0

0

0,0%

0,0%

0

0

97

109

Norrlandscenter (33)

3,3

4,7

0

-2,5

0,5

-2,0

3,8

0

0

0

2

4

Svenska Miljöstyrningsrådet (85)

2

3

0

0

0

0

0,0%

0,0%

0

0

9

8

Innovationsbron (84)

38

45

-210

-176

-268

-152

neg

neg

0

0

55

48

Svensk Bilprovning (52)

1 516

1 525

-249

72

-204

37

neg

5,4%

5

5

1 959

2 021

Bostadsgaranti (50)

25

32

-57

9

-31

13

neg

7,7%

0

8

10

11

SOS Alarm Sverige (50)

761

727

13

11

12

9

7,0%

5,3%

8

8

821

825

VisitSweden (50)

175

155

-1

3

0

4

0,5%

21,1%

0

0

60

55

Norrland Center (33)

3,3

4,7

0

-2,5

0,5

-2,0

3,8

0

0

0

2

4

Miljömärkning Sverige (10)

35

30

1

-2

-3

1

-

-

0

0

37

37

1)Dom Shvetsii, Ex-Stattum, Zenit, Preaktio, Fouriertransform, Svevia, Vectura ingår ej i sammanställningen. Företag eller aktier i företag som staten under året avyttrat ingår heller ej i sammanställningen (Vasakronan, Imego, OMX, Vin Sprit och Venantius).

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

115

Skr. 2008/09:120

Bilaga

PROPOSITIONSFÖRTECKNINGAR

Propositionsförteckningar

FÖRETAG / PROPOSITION

Arlandabanan Infrastructure AB

(prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252) (prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:TU1, rskr. 2006/07:35)

Akademiska Hus Aktiebolag

(prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252)

ALMI Företagspartner AB

(prop. 1993/94:40, bet. 1993/94:NU11, rskr. 1993/94:80) (prop. 2008/09:73, bet. 2008/09:FiU17, rskr. 2008/09:47)

Apoteket Aktiebolag

(prop. 1970:74, bet. 1970:2LU, rskr. 1970:234)

(prop. 1984/85:170, bet. 1984/85:SoU29, rskr. 1984/85:357) (prop. 1996/97:27, bet. 1996/97:SoU5, rskr. 1996/97:58) (prop. 1998/99:1, bet. 1998/99:SoU1, rskr. 1998/99:104) (prop. 2001/02:63, bet. 2001/02:SoU10, rskr. 2001/02:194) (prop. 2004/05:70, 2004/05:SoU13, rskr. 2004/05:217) (prop. 2005/06:70), (prop. 2006/07:78)

(prop. 2007/08:87, bet. 2007/08:SoU 17) (prop. 2007/08:142)

(prop.2008/09:145, bet. 2008/09: SoU21, rskr.2008/09:226

(prop.2008/09:190, bet. 2008/09: SoU25, rskr.2008/09:288

Arbetslivsresurs AR AB (publ)

(prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:AU1, rskr. 2005/06:103) (prop. 2006/07:100, bet. 2006/07:FiU21, rskr. 2006/07:222)

Aktiebolaget Bostadsgaranti (prop. 1983/84:41)

Botniabanan AB (publ)

(prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:TU1, rskr. 2006/07:35)

A/O Dom Shvetsii

(prop. 1994/95:78, bet. 1994/95:FiU4, rskr. 1994/95:75)

ExStattum AB

(prop. 2001/02:39, bet. 2001/02:NU7, rskr. 2001/02:108) (prop. 2002/03:24, bet. 2002/03:NU4, rskr. 2002/03:107) (prop. 2007/08:1, bet. 2007/08:NU1, rskr. 2007/08:98)

Fouriertransform Aktiebolag

(prop. 2008/09:95, bet. 2008/09:FiU 19, rskr. 2008/09:144)

Green Cargo AB

(prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11) (skr. 2001/02:141 bet. 2001/02:TU14) (prop. 2003/04:127 bet. 2003/04:NU15)

AB Göta kanalbolag

(prop. 1991/92:134, bet. 1991/92:NU33, rskr. 1991/92:351) (prop. 1993/94:100, bet. 1993/94:NU16, rskr. 1993/94:224)

Imego Aktiebolag (SOU1997:37) (SOU2004:89)

(prop. 1997/98:1, prop. 1997/98:114, bet. 1997:98:UbU17, bet. 1997/98:UbU1, rskr. 1997/98:271, rskr. 1997/98:108) (prop. 2000/01:1, bet. 2000/01:UbU1, rskr. 2000/01:99)

(prop. 2004/05:80, bet. 2004/05:UbU15, rskr. 2004/05:289)

Innovationsbron AB (prop. 2004/05:1) (SOU 2009:268)

(prop. 2008/09:50, bet.UbU4, rskr. 160)

Jernhusen AB (tidigare Swedcarrier AB)

(prop. 1999/00:78, bet. 1999/2000:tu11, rskr. 1999/2000:238)

Kasernen Fastighetsaktiebolag

(prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107)

FÖRETAG / PROPOSITION

Kungliga Dramatiska Teatern Aktiebolag (bet. 1992/93:KrU:20, rskr. 1992/93:315) (prop.1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1)

Kungliga Operan AB

(bet. 1992/93:KrU:20, rskr. 1992/93:315) (prop.1996/97:3, bet. 1996/97:KrU1)

Lernia Aktiebolag

(prop. 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6, rskr. 1992/93:175) (prop. 1993/94:126, bet. 1993/94:UbU10, rskr.1993/94:341) (prop. 1995/96:145, bet. 1995/96:Ubu08, rskr. 1995/96:224) (prop. 1996/97:55, bet. 1996/97:AU6, rskr. 1996/97:108) (Skr. 1996/97:95)

Luossavaara-Kirunavaara Aktiebolag

–

Nordea Bank AB (prop. 1991/92:21) (prop. 1991/92:153) (prop. 1995/96:141)

(prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217)

Norrland Center AB (prop. 1989/90:76)

OMX Aktiebolag

(prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) (prop. 2004/05:1)

(prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217)

Posten AB

(prop. 1993/94:38)

(prop. 2007/08:143, bet. 2007/08:NU13, rskr. 2007/08:253)

RISE Research Institutes of Sweden Holding AB (Tidigare IRECO Holding AB) (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284)

(prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:NU1, rskr. 2006/07:62) (prop. 2008/09:50, bet.UbU4, rskr. 160)

Samhall Aktiebolag

(prop. 1977/78:30, bet. 1977/78:AU16, rskr 1977/78:74)

(prop. 1978/79:25 bil 9, 1 2, bet. 1978/79:AU17, rskr. 1978/79:118) (prop.1978/79:139, bet. 1978/79:AU29, rskr. 1978/79:293) (prop.1982/83:149, bet. 1982/83:AU25, rskr. 1982/83:153)

(SOU: 1991:67, prop. 1991/92:91, bet. 1991/91:AU16, rskr. 1991/92:249) (rskr. 1996/97:120)

SAS AB

(prop. 1996/97:126, bet. 1996/97:TU09, rskr. 1996/97:232) (prop. 2000/01:124, bet. 2000/01:TU17), bet. 1999/00:TU1 (prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:FiU40, rskr. 2008/09:192)

Miljömärkning Sverige AB (prop. 1997/98:1)

SJ AB

(prop. 1999/2000:78, bet. 1999/2000:TU11) (skr. 2001/02:141, bet. 2001/02:TU14)

(prop. 2002/03:86, bet. 2002/03:NU13, rskr. 2002/03:343) (prop. 2005/06:160)

(prop. 2008/09:124, bet. 2008/09:TU18)

SOS Alarm Sverige AB

(prop. 1972:129, bet. 1972:TU20, rskr. 1972:329) (1990/91:87, bet. 1990/91:TU28, rskr. 1990/91:369) (1992/93:132, bet. 1992/93:TU11, rskr. 1992/93:152) (1992/93:200, bet. 1992/93:TU30, rskr. 1992/93:943) (1993/94:150, bet. 1993/94:TU38, rskr. 1993/94:432)

SP Sveriges Tekniska Forskningsinstitut AB

(prop. 1992/93:239, bet. 1992/93:NU32, rskr. 1992/93:384)

116 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120 Bilaga

FÖRETAG / PROPOSITION

Specialfastigheter Sverige Aktiebolag

(prop. 1991/92:44, bet. 1991/92:FiU8, rskr. 1991/92:107) (prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) (prop. 1997/98:137, bet. 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252)

Statens Bostadsomvandling AB, Sbo

(prop. 1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) (prop. 1997/98:150, bet. 1997/98:FiU27, rskr. 1997/98:317) (prop. 2001/02:4)

(prop. 2001/02:58, bet. 2001/02:BoU4, rskr. 2001/02:160) (prop. 2001/02:100, bet. 2001/02:FiU21, rskr. 2001/02:326) (bet. 2002/03:BoU10, rskr. 2002/03:216)

(prop. 2003/04:1, bet. 2003/04:FiU11, rskr. 2003/04:49) (prop. 2003/04:100)

Sveaskog AB

(prop. 1998/99:1 utgiftsområde 24, bet. 1998/99:NU1, rskr. 1998/99:108)

(prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 24, bet. 1999/2000:NU1, rskr. 1999/2000:111) (prop. 2001/02:39, bet. 2001/02:NU7, rskr. 2001/02:108)

(prop. 2002/03:24, bet. 2002/03:NU4, rskr. 2002/03:107)

(prop. 2004/05:9 utgiftsområde 24, bet. 2004/05:NUI, rskr. 2004/05:117)

Aktiebolaget Svensk Bilprovning (prop. 1963:91)

(prop. 1996/97:1 utgiftsområde 22, bet. 1996/97:FiU1)

Svensk-Danska Broförbindelsen SVEDAB Aktiebolag (prop. 1990/91:158)

(prop. 1996/97:161)

(prop. 2006/07:1, bet. 2006/07:TU1, rskr. 2006/07:35)

Aktiebolaget Svensk Exportkredit (prop. 1995/96:141)

(prop. 2002/03:142) (prop. 2008/09:73) (prop. 2008/09:86)

Aktiebolaget Svenska Miljöstyrningsrådet

(prop. 1994/95:101, bet. 1994/95:JoU9, rskr. 1994/95:86)

(prop. 2003/04:1 utgiftsområde 20 s. 27, bet. 2003/04:MJU1, rskr. 2003/04:103)

Svenska rymdaktiebolaget (prop. 1972:48)

(prop. 1978/79:142)

(prop. 1985/86:127, bet. 1985/86:NU21, rskr. 1985/86:305)

Svenska Skeppshypotekskassan

Lagen (1980:1097) om Svenska Skeppshypotekskassan

AB Svenska Spel

(prop. 1995/96:169, bet. 1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248)

Svevia AB

Swedesurvey AB

(prop. 1992/93:100 bilaga 15, bet. 1992/93:BoU14, rskr. 1992/93:217)

Swedfund International AB

(prop. 1991/92:100 bilaga 4, bet. 1991/92:UU15, rskr. 1991/92:210) (prop. 2008/09:52, bet. 2008/09:UU9, rskr. 2008/09:74)

Swedish National Road Consulting Aktiebolag

(prop. 1981/82:137, bet.1981/82:TU29, rskr. 1981/82:259)

Sveriges Bostadsfinansieringsaktiebolag, SBAB (publ)

(prop. 1993/94:76, bet. 1993/94:BoU06, rskr. 1993/94:115) (prop. 1993/94:228, bet. 1993/94:BoU20, rskr. 1993/94:374) (prop. 1994/95:219, bet. 1994/95:BoU20, rskr. 1994/95:417) (prop. 2001/02:1 Bilaga 6 Budgetpropositionen för år 2000, utg.omr.2, 2001/02:FiU2, rskr. 2001/02:129)

(prop. 2005:06:1)

(prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217) (prop. 2008/09:104, bet. 2008/09:FiU39, rskr. 2008/09:217)

PROPOSITIONSFÖRTECKNINGAR

FÖRETAG / PROPOSITION

Systembolaget Aktiebolag

(prop. 1976/77:108, bet. SkU 1976/77:40, rskr. 1976/77:231) (prop. 1993/94:136, bet. 1993/94:SoU22, rskr. 1993/94:249) (prop. 1994/95:89, bet. 1994/95:SoU9, rskr. 1994/95:106)

(prop. 1998/99:134, bet. 1999/2000:SoU14 rskr. 1999/2000:42) (prop. 2000/01:97, bet. 2000/01:SoU19, rskr. 2000/01:260) (prop. 2002/03:87, bet. 2002/03:SoU16, rskr. 2002/03:152) (prop. 2003/04:161, bet. 2004/05:SoU6, rskr. 2004/05:38) (prop. 2005/06:30, bet. 2005/06:SoU12, rskr. 2005/06:157) (prop. 2007/08:119, bet. 2007/08:SoU19, rskr. 2007/08:209)

TeliaSonera Aktiebolag

(prop. 1992/93:200, bet. TU 11992/93:30, rskr. 1992/93:443) (prop. 1997/98:121, bet. 1997/98NU:14, rskr. 1992/93:308) (prop. 1998/99:99, bet. NU 1998/99:14, rskr. 260)

(prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217)

(prop. 1999/2000:84, bet. 1999/2000:NU18, rskr. 1999/2000:204) (bet. 2000/01:NU11, rskr. 2000/01:272)

Teracom AB

(prop. 1991/92:140, bet. 1991/92:KrU28, rskr. 1991/92:329) (prop. 1996/97:67, bet. 1996/97:KU17, rskr. 1996/97:178)

(prop. 1998/99:1, utg. omr. 17, bet. 1998/99:KrU1, rskr. 1998/99:55) (prop. 2000/01:1, utg.omr. 17, bet. 2000/01:KrU1, rskr. 2000/01:59) (2001/02:76, bet. 2001/02:KrU07, rskr. 2001/02:149)

(2002/03: 110, bet. 2002/03:TU06, rskr. 2002/03:228) (2002/03:64, bet. 2002/03:KrU07, rskr. 2002/03:195) (2002/03:72, bet. 2002/03:KU33, rskr. 2002/03:196)

(2003/04:118, bet. 2003/04:KU24) (prop. 2005/06:1, bet. 2005/06:NU1)

Vasakronan Aktiebolag (Civitas Holding Aktiebolag)

(prop. 1992/93:37, bet. 1992/93:FiU8, rskr. 1992/93:123) (prop. 1997/98:137, bet 1997/98:FiU25, rskr. 1997/98:252) (prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU16, rskr. 2006/07:217)

Vasallen AB

(prop. 1996/97:4, bet. 1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:36) (prop. 1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284) (prop. 1999/2000:30, bet. 1999/2000:FöU2, rskr. 1999/2000:168) (prop. 1999/2000:97, bet. 1999/2000:FöU7, rskr. 1999/2000:250, bet. 1999/2000:FöU8, rskr. 1999/2000:251)

(prop. 2000/01:100, bet. 2000/01:FiU20, rskr. 2000/01:288) (prop. 2002/03:100, bet. 2002/03:FiU21, rskr. 2002/03:235) (prop. 2004/05:5, bet. 2004/05:FöU4, FöU5, rskr. 2004/05:143)

Vattenfall Aktiebolag

(prop. 1990/91:87, bet. 1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318) (prop. 1991/92:49, bet. 1991/92:NU10, rskr. 1991/92:92) (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) (bet. 2001/02:NU3) (bet. 2002/03:NU3) (res. 2002/03:KU30)

Venantius AB (publ)

(prop. 2001/02:1 Bilaga 6 BP för år 2000, utg.omr. 2, 2001/02:FiU2, rskr. 2001/02:129)

(prop. 1999/2000:1, bet. 1999/2000:FiU3, rskr. 1999/2000:107) (prop.1997/98:119, bet. 1997/98:BoU10, rskr. 1997/98:306) (prop.1996/97:150, bet. 1996/97:FiU10, rskr. 1996/97:140) (prop. 1994/95:219, bet. 1994/95:BoU20, rskr. 1994/95:417)

VS Vin Sprit Aktiebolag

(prop. 1993/94:136, bet. 1993/94:SoU22, rskr. 1993/94:249) (prop. 1994/95:SoU223. bet. 1995/96:SoU3)

(prop. 2006/07:57, bet. 2006/07:NU 16, rskr. 2006/07:217)

V.S VisitSweden AB

(prop. 1994/95:100 bil. 13 och prop. 1994/95:177, bet. 1994/95:KrU28, rskr. 1994/95:395) (2004/05:56, bet. 2004/05:NU13, rskr. 2004/05:295)

Vectura Consulting AB

Voksenåsen A/S (prop. 1960:88)

(prop. 1976/77:25, bet. 1976/77: KrU27, rskr. 1976/77:72)

(prop. 1997/98:1, bet. 1997/98: KrU1, rskr. 1997/98:97)

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

117

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRÄNDRINGAR I FÖRETAGSLEDNINGAR OCH STYRELSER

Förändringar i företagsledningar och styrelser

VERKSTÄLLANDE DIREKTÖRER

Företag

Tillträdande

Avgående

Akademiska Hus

Mikael[REDACTED_EFTERNAMN] tillträdde den 1 januari 2009 Thomas Norell gick i pension den 31 december 2008

Apoteket Omstrukturering

Eva-Britt[REDACTED_EFTERNAMN] tillträdde i augusti 2008

Arbetslivsresurs

Torsten Håkansta tillträdde i april 2009

Dramaten

Marie-Louise[REDACTED_EFTERNAMN] tillträdde den 1 januari 2009

Stefan Valdemar[REDACTED_EFTERNAMN]

Fouriertransform

Hans Goltars tillförordnad VD från och med 1 juni 2009

Green Cargo

Lennart Phil tillförordnad VD från och med 7 juli

Sören Belin avgick den 30 juni 2009

2009

Systembolaget

Magdalena Gerger tillträdde 1 maj 2009

Anitra[REDACTED_EFTERNAMN] gick i pension den 1 maj 2009

Svenska Spel

Meta Persdotter tillträdde den 1 februari 2009

Specialfastigheter

Peter Karlström tillträdde den 1 januari 2009

Curt[REDACTED_EFTERNAMN] gick i pension

STYRELSEORDFÖRANDEN

Företag

Tillträdande

Avgående

Apoteket Omstrukturering

Birgitta Böhlin

Bostadsgaranti

Hans Wibom

Jan-Peter[REDACTED_EFTERNAMN]

Dramaten

Daniel Sachs

Sigbrit Franke

Fouriertransform

Lars-Olov[REDACTED_EFTERNAMN]

Green Cargo

Håkan Buskhe

Karl Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Operan

Kristina Rennerstedt

Lars G[REDACTED_EFTERNAMN]

Svevia

Christina[REDACTED_EFTERNAMN]

Swedesurvey

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Stig[REDACTED_EFTERNAMN]

SweRoad AB

Ingemar Skogö

Lena Erixon

SP

Jan-Eric[REDACTED_EFTERNAMN]

Birgitta Böhlin

Vectura

Kajsa Lindståhl

STYRELSELEDAMÖTER

Företag

Tillträdande

Avgående

Arlandabanan Infrastructure

Karin[REDACTED_EFTERNAMN]

Birgitta Johansson-Hedberg

Arlandabanan Infrastructure

Elisabet Annell

Susanne[REDACTED_EFTERNAMN]

Akademiska Hus

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Charlotte[REDACTED_EFTERNAMN]

Akademiska Hus

Göran Wendel

ALMI

Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

Eva-Carin Tengberg

Apoteket

Henrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders Åhlund

Apoteket

Carola Lemne

Apoteket Omstrukturering

Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

Apoteket Omstrukturering

Ann-Christin Nyqvist

Apoteket Omstrukturering

Gunvor[REDACTED_EFTERNAMN]

Apoteket Omstrukturering

Sofia[REDACTED_EFTERNAMN]

Arbetslivsresurs
[REDACTED_EFTERNAMN] Cullin

Torsten Håkansta

Arbetslivsresurs

Ulla[REDACTED_EFTERNAMN]

Bilprovningen

Håkan Bryngelson

Anders Björnek

Bostadsgaranti

Kerstin Grönwall

Eva Cederbalk

Botniabanan

Helena Lefvert

Jan-Mikael Bexhed

Botniabanan

Elisabeth Annell

Ulrika Rosenberg-Sand

Botniabanan

Björn[REDACTED_EFTERNAMN]

Birgitta Johansson-Hedberg

Dramaten

Gunvor Kronman

Innovationsbron

Ann-Christine Paul

Anna Ragén

Fouriertransform

Hasse[REDACTED_EFTERNAMN]

Fouriertransform

Karin Kronstam

Fouriertransform

Cecilia Schelin-Seidegård

Fouriertransform

Lars-Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

Fouriertransform

Ulla-Britt

Fräjdin-Hellqvist

Fouriertransform

Lars Erik Fredrikssson

Göta kanalbolaget

Susanna Bervå

Anita[REDACTED_EFTERNAMN]

Kasernen

Lena[REDACTED_EFTERNAMN]

Lena[REDACTED_EFTERNAMN]

Kasernen

Michael[REDACTED_EFTERNAMN]

Lernia

Anna Klingspor

118 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRÄNDRINGAR I FÖRETAGSLEDNINGAR OCH STYRELSER

STYRELSELEDAMÖTER, FORTS

Företag

Tillträdande

Avgående

Miljömärkning Sverige

Sven Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Miljömärkning Sverige

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Nordea Bank

Ursula Ranin

Operan

Mikael Christiansen

Horace[REDACTED_EFTERNAMN]

RISE

Pia Sandvik[REDACTED_EFTERNAMN]

Thomas Salzman

Rymdbolaget

Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Maria Strömme

Samhall

Anna Rolén

Peter Brusén

Samhall

Eva[REDACTED_EFTERNAMN]

SBAB

Lena Smeby-Udesen

Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

SBAB

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunilla Asker

SEK

Eva Walder

Harald[REDACTED_EFTERNAMN]

SEK

Pirkko[REDACTED_EFTERNAMN]

SOS Alarm

Maria Khorsand

Ingrid Udén Mogensen

Specialfastigheter

Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

Claes Kjellander

Statens Bostadsomvandling

Andreas Giæver

Ebba Vallgårda

Sveaskog

Mats Ringesten

Lars Johan Cederlund

SVEDAB

Gunnar[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingmar Skogö

Swedfund

Claes[REDACTED_EFTERNAMN]

Staffan[REDACTED_EFTERNAMN]

Swedesurvey

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Christina[REDACTED_EFTERNAMN]

Swedesurvey

Peter[REDACTED_EFTERNAMN]

SweRoad

Carina Lundberg-Markow

Kajsa Lindståhl

Svenska Miljöstyrningsrådet

Sofia Ahlroth

Maria Ohlman

Svenska Miljöstyrningsrådet

Annika[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats Calmerbjörk

Svevia

Christer Bådholm

Svevia

Ola Salmén

Svevia

Pia Gideon

Svevia

Sverker Lerheden

Svevia

Patrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Svevia

Monica[REDACTED_EFTERNAMN]

Systembolaget

Kerstin Wigzell

Marianne Nivert

TeliaSonera

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Vasallen

Lars[REDACTED_EFTERNAMN]

Vasallen

Michael[REDACTED_EFTERNAMN]

Marianne Förander

Vasallen

Liia Nou

Lena[REDACTED_EFTERNAMN]

Vasallen

Agneta Kores

Vattenfall

Cecilia Vieweg

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Vattenfall

Björn Savén

Hans-Olov[REDACTED_EFTERNAMN]

Vattenfall

Tuija Soanjärvi

Vectura

Bert-Ove[REDACTED_EFTERNAMN]

Monica[REDACTED_EFTERNAMN]

Vectura

Monica[REDACTED_EFTERNAMN]

Vectura

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Vectura

Lise Langseth

Vectura

Lotta Mellström

Vectura

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Vectura

Birgitta Johansson-Hedberg

Visit Sweden

Magnus[REDACTED_EFTERNAMN]

Nils[REDACTED_EFTERNAMN]

Visit Sweden

Mats[REDACTED_EFTERNAMN], suppl

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Voksenåsen

Christina[REDACTED_EFTERNAMN]

Sara[REDACTED_EFTERNAMN]

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

119

Skr. 2008/09:120

Bilaga

ANSVARSFÖRDELNING INOM REGERINGSKANSLIET FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE

Ansvarsfördelning inom Regeringskansliet för företag med statligt ägande

NAMN

Regeringskansliets växel

08-405 10 00, www.regeringen.se

Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

Näringsminister

Ola Alterå

Statssekreterare Näringsdepartementet

Elisabeth[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Politisk sakkunnig Näringsdepartementet

NAMN

ANSVAR

Näringsdepartementets enhet för statligt ägande

www.regeringen.se/sb/d/2819

(E-post förnamn.efternamn@enterprise.ministry.se)

Jonas Iversen

Enhetschef

Marianne Förander

Tillförordnad enhetschef, Akademiska Hus, Specialfastigheter

Viktoria Aastrup

Lernia, Vattenfall

Christer[REDACTED_EFTERNAMN]

Bilprovningen, RISE , LKAB, SP, Zenit Shipping

Jenny Didong

Extern ekonomisk information, ägarstyrnings- och hållbarhetsfrågor

Kristina Ekengren

Nordea Bank, TeliaSonera

Gustaf Enquist

Kvartalsrapportering, Analys; Vectura, Samhall

Håkan Erixon

Corporate Finance

Magnus Fernström

Analys; Posten, SAS

Lars Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

Styrelserekryteringsfrågor, Fouriertransform, Analys; SP, RISE, LKAB, Bilprovningen, Lernia, OECD-arbetsgruppen

Malin[REDACTED_EFTERNAMN]

Juridik

Johan[REDACTED_EFTERNAMN]

Analys; TeliaSonera, Svevia och Teracom

Tobias[REDACTED_EFTERNAMN]

Arbetslivsresurs, Samhall, Teracom

Patrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Göta kanalbolaget, Svevia, Sveaskog

Katarina Karinsdotter

Verksamhetsplanering, budgetsamordning

Hanna Lagercrantz

SOS Alarm, Rymdbolaget, Svenska Skeppshypotekskassan, Dom Shvetsii

Jenny Lahrin

Juridik

Leif[REDACTED_EFTERNAMN]

Analys; Akademiska Hus, Specialfastigheter, Vasakronan, Vasallen, Sveaskog

Lotta Mellström

Vectura, Analys; Nordea Bank, SBAB, Bostadsgaranti

Helena Malmborg

Enhetsassistent

Björn Mikkelsen

Green Cargo, SAS, SJ

Christopher Onajin

Analys:, SAS, Rymdbolaget

Richard Reinius

Jernhusen, Posten

Frida Rågenmo

Styrelsenomineringsprocessen, jämställdhetsfrågor

Kerstin[REDACTED_EFTERNAMN]

Chefsassistent

Michael[REDACTED_EFTERNAMN]

SBAB, Bostadsgaranti, Kasernen, Vasallen

Maude Wallerstedt Sjöberg

Assistent till Håkan Erixon

Elsa[REDACTED_EFTERNAMN]

Analys; Green Cargo, SJ, Vattenfall

NAMN

FÖRETAGSANSVAR

Personer inom Näringsdepartementet med företagsansvar

Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

ALMI

Lina Kager

Norrland Center

Sofia Medin

Innovationsbron

Erik Bromander

Arlandabanan Infrastrucure, Botniabanan, SVEDAB, SweRoad

Maria[REDACTED_EFTERNAMN] Torgerson

VisitSweden

Personer inom Finansdepartementet med företagsansvar

(E-post förnamn.efternamn@finance.ministry.se)

Eva Sjöberg

Svenska Spel

Andreas Giæver

Statens Bostadsomvandling

Per Östensson

Bolagsfrågor, budgetavdelningen

Personer inom Socialdepartementet med företagsansvar

(E-post förnamn.efternamn@social.ministry.se)

Lovisa[REDACTED_EFTERNAMN]

Systembolaget

Helena Santesson-Kurti

Apoteket

Personer inom Integrations- och jämställdhetsdepartementet med företagsansvar

(E-post förnamn.efternamn@integration.ministry.se)

Marita[REDACTED_EFTERNAMN]

Miljömärkning Sverige

120 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

ANSVARSFÖRDELNING INOM REGERINGSKANSLIET FÖR FÖRETAG MED STATLIGT ÄGANDE

NAMN

FÖRETAGSANSVAR

Personer inom Miljödepartementet med företagsansvar

(E-post förnamn.efternamn@environment.ministry.se)

Kerstin Grönman

Svenska Miljöstyrningsrådet

Monica Lagerqvist[REDACTED_EFTERNAMN]

Swedesurvey

Personer inom Kulturdepartementet med företagsansvar

(E-post förnamn.efternamn@culture.ministry.se)

Birgit[REDACTED_EFTERNAMN]

Dramaten, Operan och Voksenåsen

Personer inom Utrikesdepartementet med företagsansvar

(E-post förnamn.efternamn@foreign.ministry.se)

Eva Walder / Barbro[REDACTED_EFTERNAMN]

SEK

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN] / Anna Centerstig

Swedfund

FÖRETAG MED

FÖRETAGSANSVARIG /

FÖRETAG MED

FÖRETAGSANSVARIG /

STATLIGT ÄGANDE

VÄXEL 08-405 10 00

DEPARTEMENT

STATLIGT ÄGANDE

VÄXEL 08-405 10 00

DEPARTEMENT

Arlandabanan Infrastrucure

Erik Bromander

N

Specialfastigheter

Marianne Förander

N

Akademiska Hus

Marianne Förander

N

Statens bostadsomvandling

Andreas Giæver

Fi

ALMI

Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

N

Sveaskog

Patrik[REDACTED_EFTERNAMN]

N

Apoteket

Helena Santesson-Kurti

S

SEK

Eva Walder / Barbro[REDACTED_EFTERNAMN]

UD

Arbetslivsresurs

Tobias[REDACTED_EFTERNAMN]

N

Svenska Miljöstyrningsrådet

Kerstin Grönman

M

Bilprovningen

Christer[REDACTED_EFTERNAMN]

N

Rymdbolaget

Hanna Lagercrantz

N

Bostadsgaranti

Michael[REDACTED_EFTERNAMN]

N

Svenska Skeppshypotekskassan

Hanna Lagercrantz

N

Botniabanan

Erik Bromander

N

Svenska Spel

Eva Sjöberg

Fi

Dom Shvetsii

Hanna Lagercrantz

N

SVEDAB

Erik Bromander

N

Dramaten

Birgit[REDACTED_EFTERNAMN]

K

SBAB

Michael[REDACTED_EFTERNAMN]

N

ExStattum

Viktoria Aastrup

N

Svevia

Patrik[REDACTED_EFTERNAMN]

N

Fouriertransform

Lars Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

N

Swedesurvey

Monica Lagerqvist[REDACTED_EFTERNAMN]

M

Green Cargo

Björn Mikkelsen

N

Swedfund

Håkan[REDACTED_EFTERNAMN] /

UD

Göta kanalbolaget

Patrik[REDACTED_EFTERNAMN]

N

Anna Centerstig

Innovationsbron

Sofia Medin

N

SweRoad

Erik Bromander

N

Jernhusen

Richard Reinius

N

Systembolaget

Lovisa[REDACTED_EFTERNAMN]

S

Kasernen

Michael[REDACTED_EFTERNAMN]

N

TeliaSonera

Kristina Ekengren

N

Lernia

Viktoria Aastrup

N

Teracom

Tobias[REDACTED_EFTERNAMN]

N

LKAB

Christer[REDACTED_EFTERNAMN]

N

Vasallen

Michael[REDACTED_EFTERNAMN]

N

Nordea Bank

Kristina Ekengren

N

Vattenfall

Viktoria Aastrup

N

Norrland Center

Lina Kager

N

Vectura

Lotta Mellström

N

Miljömärkning Sverige

Marita[REDACTED_EFTERNAMN]

IJ

VisitSweden

Maria[REDACTED_EFTERNAMN] Torgerson

N

Operan

Birgit[REDACTED_EFTERNAMN]

K

Voksenåsen

Birgit[REDACTED_EFTERNAMN]

K

Posten

Richard Reinius

N

Zenit Shipping

Christer[REDACTED_EFTERNAMN]

N

RISE

Christer[REDACTED_EFTERNAMN]

N

Samhall

Tobias[REDACTED_EFTERNAMN]

N

SAS

Björn Mikkelsen

N

SJ

Björn Mikkelsen

N

SOS Alarm

Hanna Lagercrantz

N

SP

Christer[REDACTED_EFTERNAMN]

N

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

121

Skr. 2008/09:120

Bilaga

BOLAGSSTÄMMOVALDA STYRELSELEDAMÖTER

Bolagsstämmovalda styrelseledamöter

EFTERNAMN

FÖRNAMN

FÖDD

NUVARANDE TITEL

FÖRETAG

Aastrup

Viktoria

1971

Kanslisråd Näringsdepartementet

Rymdbolaget (2005, avgick 2008), Lernia (2003), Vattenfall (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats

1960

Professor logistik Linköpings Universitet

Posten (2003)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Tomas

1952

Vice förbundordförande SEKO

Svenska Skeppshypotekskassan (2002)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf

1942

Fd partiledare

SJ (2002), ordf

Agerback

Christer

1946

Vägdirektör Region Mälardalen

SweRoad (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Håkan

1943

Fd VD Cerealia

Sveaskog (2003, avgick 2009)

Ahnmé Kågerman

Britta

1952

Departementsråd Integrations- och

Miljömärkning Sverige (2007)

jämställdhetsdepartementet

Ahlroth

Sofia

1960

Enhetschef Naturvårdsverket

Svenska Miljöstyrningsrådet (2009)

Alvemur

Christer

1942

Fd vVD Vasakronan, nu egen företagare

Kasernen, ordf (2000)

Anderson

Björn

1945

Försvarsmakten

Kasernen (2000)

Anderson

Bo

1951

Landstingsdirektör Örebro Läns landsting

SOS Alarm (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]
[REDACTED_EFTERNAMN]

1953

Regionsekreterare Västragötalandsregionen

Göta kanalbolaget (1999)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Jonas

1950

VD Framtidens Kultur

Dramaten (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Peter

1962

VD Norrvidden Fastigheter

Norrland Center (1998)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Eivor

1961

VD My Travel

SJ (2005)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven

1954

Avdelningschef, Alkohol- och narkotikaavdelningen,

Systembolaget (2007)

Statens folkhälsoinstitut

Annell

Elisabet

1945

Diverse styrelseuppdrag

Arlandabanan Infrastructure (2009), Botniabanan (2009), SVEDAB

(2007)

Apelman

Karin

1961

Generaldirektör Exportkreditnämnden

SEK (2003)

Armstrong

Christel

1954

VD Stena Fastigheter

Specialfastigheter (2005)

Arnstad

Eli

1962

Diverse styrelseuppdrag

Vattenfall (2008)

Asker

Gunilla

1962

VD Svenska Dagbladet

SBAB (2005, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ola

1953

Svenska Metallindustriarbetarförbundet

ALMI (2004)

Axberg[REDACTED_EFTERNAMN]

Kristina

1959

CFO Manpower

Teracom (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Charlotte

1948

VD HSB Stockholm

Akademiska hus (1998, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Svante L.

1947

VD Silf Sveriges inköps- och logistikförbund

Miljömärkning Sverige (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Alice

1972

Tillträdande chef Miljö och CSR ÅF

Dramaten (2006)

Barth

Karin

1951

Vice Klubbordförande SEKO

Svenska Skeppshypotekskassan (2007), suppl
[REDACTED_EFTERNAMN]

Thomas

1972

Kansliråd Näringsdepartementet

ALMI (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf

1951

VD Exportrådet

SEK (2006), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Jan

1953

Egen konsultverksamhet

ALMI (2009), SBAB (2001, avgick 2009), Specialfastigheter (2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Christer

1944

Kansliråd Näringsdepartementet

Bilprovningen (2007), RISE (2000), LKAB (2001), SP (2003), Zenit

Shipping (1998)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven-Runo

1943

VD SOS Alarm

Lernia (2002)

Bernevång[REDACTED_EFTERNAMN]

Tommy

1959

Kommunpolitisk sekreterare

SOS Alarm (2007)

Bervå

Susanna

1959

fd VD Ark Travel

Göta kanalbolaget (2009)

Bexhed

Jan-Mikael

1954

Senior Legal Adviser Skandia

Botniabanan (2001, avgick 2009)

Beyer

Tom

1942

Fd VD Stockholmsmässan

Visit Sweden (2007), suppl
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar

1944

Diverse styrelseuppdrag

Arlandabanan Infrastructure (2007), ordf, SVEDAB (2009)

Björnek

Anders

1958

Direktör NCC

Bilprovningen (2005, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Carl-Johan

1952

CFO Micronic Laser Systems

Rymdbolaget (2007)

Blombäck

Stina

1951

VD Billerud Karlsborg AB

LKAB (2002)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf

1948

Direktör Bilförsäkringsföretagen

Bilprovningen (1996)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders

1960

VD Funäsdalsfjäll

Visit Sweden (2003, avgick 2009)

Bodenfors

Sven-Olof

1946

VD FB Case

Apoteket (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Staffan

1949

Diverse styrelseuppdrag

Swedfund (2005, avgick 2008)

Bonde

Katarina

1958

Direktör

Operan (2005)

Bonde

Ingrid

1959

VD AMF Pension

Posten (2005)

Borekull

Jan

1950

CA Fastigheter

Dom Shevtsii (2008), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Stefan

1945

Överläkare och verksamhetschef

Svenska Spel (2007)

beroendecentrum Stockholm

Borisovna Nagornaya

Natalia

1981

Fastighetsdepartementet St Petersburg

Dom Shvetsii (2008)

Bosse

Stine

1960

VD TrygVesta A/S

Nordea Bank (2008)

Bozic

Biljana

1970

Senior Rådgivare East Capital

Vasallen (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Carina

1958

Direktör

Dramaten (2008)

Brusén

Peter

1946

Enhetschef Socialstyrelsen

Samhall (2007, avgick 2009)

Bryngelson

Håkan

1948

fd VD Vasakronan

Bilprovningen (2009)

Brändström

Hans

1958

Departementsråd Näringsdepartementet

Arlandabanan Infrastructure (2007), SVEDAB (2007)

122 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

BOLAGSSTÄMMOVALDA STYRELSELEDAMÖTER

EFTERNAMN

FÖRNAMN

FÖDD

NUVARANDE TITEL

FÖRETAG

Buskhe

Håkan

1963

VD E.ON Sverige

Green Cargo (2007, ordf 2009), ordf

Byfors

Jan

1949

Forskningschef NCC

SP (2007)

Bådholm

Christer

1943

Arb ordf. Bombardier

Vattenfall (2000), Svevia (2008)

Båtelson

Per

1950

VD Global Health Partner Ltd

Apoteket (2006), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders

1958

Ekonomidirektör, vVD Jernhusen

Vectura (2008)

Böhlin

Birgitta

1948

VD Samhall AB

Apoteket Omstrukturering (2008), ordf, SP (2002, avgick 2009), ordf

Caesar

Madeleine

1949

VD KK-stiftelsen

RISE (1997)

Calmerbjörk

Mats

1968

Miljöchef Landstinget i Jönköping

Svenska Miljöstyrningsrådet (2005, avgick 2009)

Caneman

Monica

1954

Diverse styrelseuppdrag

SJ (2002)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Nils

1944

Dir Sveriges campingvärdars riksförbund

Visit Sweden (1998, avgick 2009)

Carnhagen

Göran

1942

Fd GD Statens Bostadkreditnämnd

Zenit Shipping (1986)

Cederbalk

Eva

1952

VD SBAB

Bostadsgaranti (2006, avgick 2009)

Cederlund

Lars Johan

1941

Tidigare ämnesråd Näringsdepartementet

Civitas Holding (Vasakronan) (2003, avgick 2008), Stattum (2001,

ordf 2006, avgick 2008), Sveaskog (1999, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Jens Erik

1950

VD Codan A/S

SAS (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Annika

1967

Miljöstrateg Landstinget Blekinge

Svenska Miljöstyrningsrådet (2009)

Christiansen

Mikael

1945

Fd Teaterchef

Operan (2009)

Clason

Peter

1963

VD American Express Norden

Visit Sweden (2007)

Cullin
[REDACTED_EFTERNAMN]

1944

Diverse styrelseuppdrag

Arbetslivsresurs (2009)

Curman

Maria

1950

VD Bonnier Books

Teracom (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN] Torgerson

Maria

1965

Ämnesråd Näringsdepartementet

Visit Sweden (2008)

Dalborg

Hans

1941

Diverse Styrelseuppdrag

Nordea Bank (1998), ordf

Damne

Johan

1963

CA Fastigheter

Dom Shvetsii (2008)

Duveblad

Gunnel

1955

Diverse Styrelseuppdrag

Posten (2007)

Ehrling

Marie

1955

Diverse styrelseuppdrag

Nordea (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lena

1965

Konsult Sectra Imtec AB

SP (2003)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Björn

1944

Teknisk Direktör Locum

Jernhusen (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Claes

1958

Partner Altor

Swedfund (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Horace

1948

Författare

Operan (1998, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunvor

1950

Landshövding Blekinge Län

Apoteket Omstrukturering (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingrid

1958

vVD HR Direktör SEB

Teracom (2003)

Engwall

Jens

1956

Fd VD Kungsleden

Vasallen AB (2004)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Björn

1945

Landshövding Östergötland län

Göta kanalbolaget (2002), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Eva

1947

Landshövding Värmlands län

Apoteket (2001), Voksenåsen (2008), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Per-Ola

1946

Landshövding Norrbottens Län

LKAB (2004)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ann

1965

Förvaltningschef Karlskoga

Statens Bostadsomvandling (2004)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sture

1955

VD Swedavia

SweRoad (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Eva

1947

Landshövding Värmlands län

Voksenåsen (2008), ordf, Apoteket (2001)

Erixon

Håkan

1961

Ämnessakkunnig Näringsdepartementet

Civitas Holding AB (Vasakronan) (2007, avgick 2008)

Erixon

Lena

1960

Generaldirektör Vägverket

SweRoad (2004) ordf (2006-2008, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars

1954

VD SIS Swedish Standards Institute

Miljömärkning Sverige (2001, avgick 2009)

Foenss[REDACTED_EFTERNAMN]

Lone

1960

Egen företagare, fd vVD inom AP[REDACTED_EFTERNAMN]

Vattenfall (2003)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Jan

1951

VD SJ AB

Apoteket Omstrukturering (2008)

Forseke

Karin

1955

Diverse styrelseuppdrag

Operan (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lennart

1950

Fd CFO Handelsbanken

SBAB (2009)

Franke

Sigbrit

1942

Universitetskansler, Högskoleverket

Dramaten (2003, avgick 2009), ordf, Akademiska hus (2001)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gun-Britt

1953

VD Alligator Bioscience

Innovationsbron (2005)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars Erik

1964

Departementssekreterare Näringsdepartementet

Fouriertransform (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Björn

1951

Fd Narkotikapolitisk samordnare på Socialdepartementet

Svenska Spel (2007)

Friman

Maija-Liisa

1953

Diverse Styrelseuppdrag

LKAB (2008), TeliaSonera (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Catarina

1963

CFO Addici

Apoteket (2008)

Fräjdin-Hellqvist

Ulla-Britt

1954

Senior Partner Enhancer

Rymdbolaget (2007), Fouriertransform (2009)

Furmark[REDACTED_EFTERNAMN]

Lena

1961

Affärsutvecklare för hälso- och sjukvård, Microsoft

Systembolaget (2007)

Färnstrand

Eva

1951

Diverse styrelseuppdrag

Sveaskog (2008)

Förander

Marianne

1967

Kansliråd Näringsdepartementet

Akademiska Hus (2003), Specialfastigheter (2006), Vasallen (2002,

avgick 2009)

Gauffin

Elisabeth

1959

Vice förbundsordförande LRF

ALMI (2008), ordf

Gerklev

Johan

1962

Miljöchef Skanska Sverige

Svenska Miljöstyrningsrådet (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Johan

1943

Advokat och delägare,[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN] Advokatbyrå

Systembolaget (2007)

Giæver

Anderas

1974

Departementssekreterare Finansdepartementet

Statens Bostadsomvandling (2009)

Gianko

Eva

1962

VD Arsis Group AB

Swedesurvey (2005)

Gideon

Pia

1955

Partner, Wikman Gideon Partners

Svevia (2008)

Gillsbro

Kerstin

1961

Chef NCC Boende

Jernhusen (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Per

1954

VD Humana Group

Akademiska Hus (2005)

Grönberg

Lars

1949

Diverse styrelseuppdrag

Teracom (2005)

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

123

Skr. 2008/09:120

Bilaga

BOLAGSSTÄMMOVALDA STYRELSELEDAMÖTER

EFTERNAMN

FÖRNAMN

FÖDD

NUVARANDE TITEL

FÖRETAG

Grönlund-[REDACTED_EFTERNAMN]

Anna

1971

Konsult

Botniabanan (2007), ordf

Grönwall

Kerstin

1948

Miljöchef KPA Pension

Bostadsgaranti (2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Göran

1959

Fd GD Räddningsverket

SOS Alarm (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Eva-Britt

1950

VD Apoteket Omstrukturering

Akademiska Hus (2007), ordf, Svenska spel (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Leif

1943

Diverse styrelseuppdrag

Innovationsbron (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Erling

1958

VD Sjätte AP-Fonden

Svenska skeppshypotekskassan (2007), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Eva-Britt

1950

Fd VD Venantius

Svenska Spel (2008), Akademiska Hus (2007), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars-Olof

1943

Diverse Styrelseuppdrag

SJ (2005), Fouriertransform (2009), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Christina

1952

VD Svenskt Fastighetsindex

Swedesurvey (2001, avgick 2009)

Gyllenstierna

Christofer

1942

Direktör Vägverket

SweRoad (2008)

Gynnerstedt

Anne

1957

Chefsjurist SAAB

Green Cargo AB (2007)

Gårdmark-Nylen

Margareta

1956

Ämnesråd Näringsdepartementet

ExStattum (2002)

Gårdö

Lars

1941

Diverse styrelseuppdrag

Swedfund (2001), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo

1942

Special Advisor

Swedfund (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bengt

1938

Diverse Styrelseuppdrag

Vectura (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Elisabeth

1957

Hotelldirektör

Visit Sweden (2004)

Hahn

Thomas

1964

Forskare Centrum för tvärvetenskaplig forskning

Sveaskog (2007)

Hallander[REDACTED_EFTERNAMN]

Marie

1961

Tillträdande personaldirektör Swedbank

Samhall (2004)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Dag

1942

Fd Teaterchef

Kungliga Operan (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Carl B

1946

Riksdagsledamot

Systembolaget (2007)

Hammarkvist

Karl-Olof

1945

Docent Handelshögskolan i Stockholm

Dramaten (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lena

1961

Chef Kommunikation SBAB

Kasernen (2009), Vasallen (2001, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars-Åke

1941

Fd VD STORA

LKAB (2000)

Hellén

Siv

1949

Direktör Nordiska Investeringsbanken

Swedesurvey (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Tobias

1968

Departementssekreterare Näringsdepartementet

Samhall (2003), Teracom (2003), Arbetslivsresurs (2005)

Hermelin

Gertrud

1944

Ledamot landstingsfullmäktige Östergötland

Göta kanalbolaget (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Stefan

1971

Expert Almega

Svenska Miljöstyrningsrådet (2007)

Holmlund

Lennart

1946

Kommunalråd Umeå kommun

Botniabanan (1998)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Karl Gunnar

1946

Diverse styrelseuppdrag

Green Cargo (2001, avgick 2009), ordf

Hultin-Stigenberg

Anna

1963

Produktlinjechef banddivisionen Sandvik

RISE (2007)

Håkansta

Torsten

1954

Konsult

Arbetslivsresurs (2007, avgick 2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars

1958

Skeppsredare Furetank

Svenska skeppshypotekskassan (2002)

Ingman

Yvonne

1953

Vice VD och näringspolitisk chef Svensk Handel

Miljömärkning Sverige (2006)

Jacobsen

Svein S

1951

Diverse styrelseuppdrag

Nordea Bank (2008)

Jakobsen

Johan J

1937

Seniorkonsult Norsk Institut for strategiske studier

Voksenåsen (2005)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Leif

1953

VD Pro Artibus

Operan (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars

1947

Planeringsdirektör och ställföreträdande GD Lantmäteriet

Swedesurvey (2009)

Jervell

Sverre

1943

Diplomat

Voksenåsen (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Thomas

1943

FD VD STFI-Packforsk

RISE (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Hasse

1949

Chef FoU Scania

Fouriertransform (2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Per

1954

VD Motorbranschens Riksförbund

Bilprovningen (2003)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Kenneth

1956

Riksdagsledamot

Samhall (2004)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bert-Ove

1962

Fd Inköpsdirektör Skanska

Vectura (2009)

Johansson-Hedberg

Birgitta

1947

Diverse Styrelseuppdrag

Arlandabanan Infrastructure (2007, avgick 2009),

Botniabanan (2007, avgick 2009), Sveaskog (2001),

Vectura (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars

1961

Chef affärsutveckling AP-Fastigheter

Vasallen (2001, avgick 2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Jan-Peter

1943

fd VD Vasallen

Bostadsgaranti (2006, avgick 2008), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Pirkko

1945

Diverse styrelseuppdrag

SEK (2005, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lena

1958

Generaldirektör Verva

Kasernen (2000, avgick 2009), Svenska Spel (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Patrik

1971

Kansliråd Näringsdepartementet

Sveaskog (2008), Svevia (2008), Göta Kanalbolaget (2005),

Vin Sprit (2007, avgick 2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Stig

1946

Generaldirektör Lantmäteriverket

Swedesurvey, ordf (2004, avgick 2009)

Kantola

Birgitta

1948

Direktör

Civitas Holding (Vasakronan) (2000, avgick 2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Conny

1955

Fd VD Duni

Teliasonera (2007)

Khorsand

Maria

1957

VD SP Sveriges tekniska forskningsinstitut

SOS Alarm (2009)

Kjellander

Claes

1945

Fd VD Jones Lang LaSalle

Specialfastigheter (1998, avgick 2009),

SBAB (2003), ordf

Kjöll

Berit

1955

Direktör Telenor ASA

SAS (2001)

Klingspor

Anna

1959

Partner Differ

Lernia (2009)

Knutzen

Tom

1962

Koncernchef Danisco

Nordea Bank (2007)

Kores

Agneta

1960

VD Familjebostäder Göteborg

Vasallen AB (2009)

Kraft

Eva-Lotta

1951

Diverse styrelseuppdrag

Samhall (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sara

1972

Projektledare

Voksenåsen (2003, avgick 2009)

124 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

BOLAGSSTÄMMOVALDA STYRELSELEDAMÖTER

EFTERNAMN

FÖRNAMN

FÖDD

NUVARANDE TITEL

FÖRETAG

Kronman

Gunvor

1963

VD Hanaholmen

Dramaten (2009)

Kronstam

Karin

1950

Diverse styrelseuppdrag

Arbetslivsresurs (2005), ordf, Apoteket (2006), Fouriertransform

(2009)

Kylberg

Lars

1940

Direktör

Civitas Holding (Vasakronan) (1997), ordf 2007, avgick 2008

Kårström

Jan

1944

VD Viking Line

Visit Sweden (2003)

Källsson

Anders

1944

Direktör Erik Tun

Svenska Skeppshypotekskassan (2007), suppl

Lagerblad

Peter

1944

Diverse styrelseuppdrag

Apoteket (2002)

Lagercrantz

Hanna

1970

Departementssekreterare Näringsdepartementet

Svenska Rymdaktiebolaget (2008), SOS Alarm (2008),

Svenska Skeppshypotekskassan (2008)

Lagerqvist[REDACTED_EFTERNAMN]

Monica

1967

Kansliråd Enheten för hållbar utveckling

Swedesurvey (2004)

Lahrin

Jenny

1971

Kansliråd Näringsdepartementet

ExStattum (2008), avgick 2009

Landelius

Sven

1946

Fd VD Öresundskonsortiet

Specialfastigheter (2007), ordf

Langseth

Lise

1961

VD Svensk Betong

Vectura (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Fredrik

1963

Direktör Stena Line Scandinavia

Svenska skeppshypotekskassan (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Håkan

1947

Diverse Styrelseuppdrag

Svenska Skeppshypotekskassan (2004)

Lefvert

Helena

1946

Ämnesråd Näringsdepartementet

Botniabanan (2009)

Lemne

Carola

1958

VD Praktikertjänst

Apoteket AB (2004, avgick 2009)

Lennerwald

Ingrid

1948

Ledamot Regionstyrelsen Skåne

SOS Alarm (2007)

Lerheden

Sverker

1947

Diverse styrelseuppdrag

Svevia (2008)

Levander

Helena

1957

VD Nordic Investor Services

SBAB (2004), AB Svensk Exportkredit (2004)

Lewin

Leif

1936

Fd VD KF

Zenit Shipping AB (1983), ordf

Libietis

Vivi

1952

Utredare Sveriges kommuner och landsting

Arbetslivsresurs (2005)

Liffner

Christina

1950

Ekonom

Civitas Holding AB (Vasakronan) (2004, avgick 2008), SEK (2003),

Sveaskog (1999)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Nina

1959

Rekryteringskonsult

Specialfastigheter (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Niklas

Dotterbolags VD Skanska

Dom Shvetsii (2008, avgick 2008)
[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Kerstin

1956

Flygplatsdirektör Luftfartsverket

Bilprovningen (2007), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN] Aronson

Lars

1953

VD Ventshare Management

SBAB (2000)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Susanne

1955

Regionchef vägdirektör Vägverket

Arlandabanan Infrastructure AB (2005, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulla

1955

2:e vice ordförande LO

Arbetslivsresurs (2006, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Urban

1965

Fd vVD 42Networks

Teracom (2007)

Lindståhl

Kajsa

1943

Diverse Styrelseuppdrag

SweRoad (2004, avgick 2009), Vectura Consulting AB (2008), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Peter

1958

Egen konsultverksamhet Accella

Swedesurvey (2009)

Lomfors

Ingrid

1957

Tidigare chef Göteborgs stadsmuseum

Voksenåsen (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar

1944

Fastighetsdirektör Skanska

Dom Shevtsii (1997, avgick 2008), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Monica

1942

Tidigare ämnessakkunnig Näringsdepartementet

Kasernen Fastighetsaktiebolag (1995), Dom Shvetsii (2003), Svevia

(2008), Vectura (2008, avgick 2009)

Lundberg-Markow

Carina

1959

Chef ansvarsfullt ägande, Folksam

Sweroad (2009)

Lundén

Lotta

1957

Partner Konceptverkstan

Green Cargo (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Henrik

1965

Ämnesråd Socialdepartementet

Apoteket (2009)

Lusensky

Ingegerd

1950

Rektor

Voksenåsen (2007)

Luthman

Sten

1945

Ämnesråd Utrikesdepartementet

Dom Shvetsii (2004)

Lydahl

Rolf

1945

VD AB Sofielunds gård, fd VD Nordstjernan

Jernhusen (2003), (2008 ordf), ordf

Låftman

Lennart

1945

Direktör

Kungliga Operan (2006)

Löf

Leif

1947

Grundare Kemibolaget i Bromma

Miljömärkning Sverige (2006)

Lönning

Inge

1938

Professor

Voksenåsen (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Johnny

1952

Egen konsultverksamhet

SOS Alarm (2007), ordf

Markides

Karin

1951

Rektor Chalmers

SP (2006)

Masoomi

Maria

1965

Grundare Marias Etnokök

ALMI (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Annaa

1951

Konsult Miljöförbundet Jordens Vänner

Svenska Miljöstyrningsrådet (1998)
[REDACTED_EFTERNAMN] Weijber

Karin

1972

Ordförande Riksidrottsförbundet

Visit Sweden (2002)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Christina

1947

Styresman, Stiftelsen Nordiska Museet

Voksenåsen (2009)

Medin

Sofia

1972

Kansliråd Näringsdepartementet

Innovationsbron (2008)

Mejdell

Dag

1957

VD Posten Norge

SAS (2008)

Melinder

Lena

1957

Chefsjurist Boxer Access TV

Svenska Spel (2004)

Mellström

Lotta

1970

Kansliråd Näringsdepartementet

Vectura (2008)

Mikkelsen

Björn

1962

Kansliråd Näringsdepartementet

SJ AB (2002), Green Cargo (2003)

Mitchell

Gunilla

1950

VD Västsvenska Turistrådet

Visit Sweden (2005)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anita

1939

Fd VD Hasseludden Yasuragi

Göta kanalbolaget (1995, avgick 2009)

Mohlin

Katarina

1961

Kommunikationsdirektör IF Skadeförsäkring

Posten (2003)

Mohlin

Per-Erik

1946

Diverse styrelseuppdrag

Rymdbolaget (1998)

Mohlkert

Renée

1960

VD ÖstgötaCorren

Göta kanalbolaget (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Stina

1952

VD Ramboll Natura

Swedfund (2007)

Muller

Majvor

1958

Delägare Müller Müller Bil

ALMI (2007)

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

125

Skr. 2008/09:120

Bilaga

BOLAGSSTÄMMOVALDA STYRELSELEDAMÖTER

EFTERNAMN

FÖRNAMN

FÖDD

NUVARANDE TITEL

FÖRETAG

Neergaard

Claes de

1949

VD Industrifonden

Innovationsbron (2005)

Netz

Bo

1962

Departementsråd Finansdepartementet

SEK (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Christer

1945

Kramfors Kommun

Botniabanan (1998)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Annika

1971

Ekonomichef ABF

Systembolaget (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Magnus

1961

VD Kolmården

Visit Sweden (2009)

Nilsson-Ehle

Anna

1951

VD SAFER

Bilprovningen (2007)

Nivert

Marianne

1940

Diverse styrelseuppdrag

Posten (2002), Systembolaget (2002, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Eva

1971

Förbundsordförande SKTF

Samhall (2006, avgick 2009)

Nordmark-Nilsson

Anna-Stina

1956

VD Företagarna

Sveaskog (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars G

1943

Tillförordnad koncernchef, Posten AB

Operan (2005, avgick 2009), ordf, Nordea Bank (1998), TeliaSonera

(2007), Posten (2008)

Norrfalk

Maria

1952

Landshövding Dalarnas Län

Swedfund (2007)

Nou

Liia

1965

CFO Pandox

Vasallen (2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Peter

1950

Bankdirektör Swedbank

Botniabanan (2007)

Nykvist

Ann-Christin

1948

GD Statens Pensionsverk

Apoteket Omstrukturering (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Elizabeth

1942

Egen företagare

Visit Sweden (2004), ordf

Ohlman

Maria

1963

Enhetschef Naturvårdsverket

Svenska Miljöstyrningsrådet (2007, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Hans-Olov

1941

Fd Chief Marketing Officer Ford Motorcompany

Vattenfall (2004, avgick 2009)

Olving

Lena

1956

SVP Process Operational Excellence, Volvo Car Corp

Green Cargo (2008)

Orback[REDACTED_EFTERNAMN]

Kia

1959

Partner Konceptverkstan AB

Jernhusen (2008), Apoteket (2006)

Otterbeck

Lars

1942

Diverse styrelseuppdrag

Svenska Spel (2007)

Parkbring

Lars

1942

VD Göteborgs Stad Upphandlings AB

Svenska Miljöstyrningsrådet AB (2004), ordf

Paul

Ann-Christine

1953

VD PP Polymer AB

Innovationsbron AB (2009)

Peltola

Timo

1946

Diverse Styrelseuppdrag

SAS (2005), TeliaSonera (2004), Nordea Bank (1998)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Jan

1957

Ekonomichef PEAB

Bostadsgaranti (2002)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bertil

1961

VD[REDACTED_EFTERNAMN] Alma

Posten (2005)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sven Gunnar

1955

Rektor Oskarhamns Folkhögskola

Miljömärkning Sverige (2007, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Göran

1949

Fd Statsminister

Sveaskog (2008), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Heidi M

1958

Diverse styrelseuppdrag

Nordea Bank (2008)

Ragén

Anna

1965

VD Jubo Mecatronics

Innovationsbron (2005, avgick 2009)

Ralph

Bo

1945

Professor

Dramaten (2007)

Ranin

Ursula

1953

Diverse Styrelseuppdrag

Nordea Bank (2007, avgick 2009)

Reinius

Richard

1967

Kansliråd Näringsdepartementet

Jernhusen (2008), Posten (2007)

Rennerstedt

Kristina

1952

Fd GD Kulturrådet

Operan (2009), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars

1951

VD Alfa Laval

TeliaSonera (2009)

Ringesten

Mats

1951

Partner Neuman Nydahl

Sveaskog (2009)

Risfelt

Jon

1961

Senior Adviser Gambro Group

TeliaSonera (2007)

Rodosi

Agneta

1957

Finansdirektör Akademiska Hus

Svenska Skeppshypotekskassan (1998)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Christina

1943

Utredare

Svevia (2008), ordf, Statens Bostadsomvandling (2004)

Rolén

Anna

1951

Generalsekreterare Internationell kompetens

Samhall (2009)
[REDACTED_EFTERNAMN] Sand

Ulrika

1968

Kansliråd Näringsdepartementet

Botniabanan (2007, avgick 2009)

Roxendal

Jan

1953

Delägare och styrelseledamot i CBN Chamber Business

Civitas Holding (Vasakronan) (2007, avgick 2008),

Networks AB

SEK (2007)

Ruth

Arne

1943

Författare

Voksenåsen (1999)

Rydh

Olof

1942

Fd GD EKN

Rymdbolaget, ordf (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Åke

1948

Chefsjurist Sveriges Byggindustrier

Bostadsgaranti (2002)

Sachs

Daniel

1970

VD Proventus

Dramaten (2007, ordf 2009), ordf

Salander[REDACTED_EFTERNAMN]

Elisabet

1958

EVP Stora Enso

SJ (2008)

Salmén

Ola

1954

Tillträdande CFO Sandvik AB

Svevia (2008)

Salzmann

Tomas

1954

Ledamot kommunfullmäktige Västerås

RISE (1999, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Harald

1950

Departementsråd Utrikesdepartementet

SEK (2006, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anna

1967

Departementsråd Miljödepartementet

Svenska Miljöstyrningsrådet (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Ingemar

1945

Kommunalråd Nordmalings kommun

Botniabanan (2007)

Sandvik[REDACTED_EFTERNAMN]

Pia

1964

Länsråd Länsstyrelsen Jämtland

RISE (2009)

Savén

Björn

1950

Arbetande Ordförande IK Investment Partners

Nordea Bank (2006), Vattenfall AB (2009)

Schauman

Kristina

1965

CFO Carnegie

Civitas Holding (Vasakronan) (2007, avgick 2008)

Schelin Seidegård

Cecilia

1954

Diverse styrelseuppdrag

Systembolaget (2008), ordf, Fouriertransform (2009)

Schur
[REDACTED_EFTERNAMN] H.

1951

VD[REDACTED_EFTERNAMN] Schur Group

SAS (2001, ordf 2008), ordf

Seddigh

Akbar

1943

Diverse styrelseuppdrag

Innovationsbron (2007), ordf

Sedolin

Maria

1962

Egen konsultverksamhet

Samhall (2007)

Selén

Jan-Olof

1944

GD Sjöfartsverket

Svenska Skeppshypotekskassan (2005), suppl

Sergeevich Shashorin

Alexander

1959

Fastighetsdepartementet St Petersburg

Dom Shvetsii (2004, avgick 2008)

Sevebrant

Göran

1945

Fd VD Samhall AB

Lernia (2004)

Silander

Risto

1957

Civilekonom

SEK (2004)

126 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

BOLAGSSTÄMMOVALDA STYRELSELEDAMÖTER

EFTERNAMN

FÖRNAMN

FÖDD

NUVARANDE TITEL

FÖRETAG

Sjöberg

Anna-Greta

1967

CFO RBS Norden

LKAB (2005)

Sjöqvist

Jan

1948

Direktör

Green Cargo (2001)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Marita

1958

Regional Utvecklingsdirektör Landstinget

ALMI (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Johan

1960

VD JM

Bostadsgaranti (2002)

Skogö

Ingemar

1949

GD Vägverket

SVEDAB (1994, avgick 2009)

Smeby-Udesen

Lena

1961

CFO Andra AP-fonden

SBAB (2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Eva

1948

Direktör Naturvårdsverket

Miljömärkning Sverige (2002), ordf, Miljöstyrningsrådet (1998), vice

ordf

Soanjärvi

Tuija

1955

CFO Finland Post Corporation

Vattenfall (2007, avgick 2009)

Sprängare

Björn

1940

Diverse styrelseuppdrag

LKAB (1997), ordf

Stade

Yngve

1945

fd Chef FoU Storaenso

RISE (2006), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Karin

1947

Generaltulldirektör

Arlandabanan Infrastructure (2009), SVEDAB (2007), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anitra

1949

Tidigare VD Systembolaget

SAS (2001)

Stehn

Tryggve

1952

President SKF Automotive Division

Green Cargo (2008)

Sten Pärson

Annika

1963

Partner Lowe Plus

Bilprovningen (2005)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Inger

1951

Miljörådgivare Svenskt Näringsliv

Svenska Miljöstyrningsrådet (2001)

Strömme

Maria

1970

Professor Ångströmlaboratoriet Uppsala

Rymdbolaget (2005, avgick 2009)

Stymne[REDACTED_EFTERNAMN]

Birgitta

1957

VD Semantix

Lernia (2007)

Ställdal

Ewa

1949

VD Vårdalstiftelsen

SOS Alarm (2004)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Åsa

1959

Partner Provider Venture Partners

Teracom (2008), ordf

Sundewall

Caroline

1958

Företagskonsult

TeliaSonera (2001)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Jan-Eric

1951

Direktör AB Volvo

SP (2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Björn

1946

Ekonom Kommunförbundet

Statens Bostadsomvandling (2004)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders

1952

VD Folksam Liv och Sak

Vattenfall (2004, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Gunnar

1947

VD STFI-Packforsk AB

Akademiska Hus (2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Mats

1962

Fd Marknadsdirektör Holiday Club

Visit Sweden (2009), suppl
[REDACTED_EFTERNAMN]
[REDACTED_EFTERNAMN]

1953

Kommunalråd Örnsköldsviks kommun

Botniabanan (1998)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars-Olov

1952

Ordf stiftelsen Norrlandsfonden

Norrland Center, ordf (1993)

Sörman

Håkan

1945

VD SKL

SOS Alarm (2005)

Tengberg

Eva-Carin

1948

VD Q-sense AB

ALMI (2003, avgick 2009)

Tengelin

Ursula

1956

Generalsekreterare Cancerfonden

Norrland Center (2003)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Michael

1969

Departementssekreterare Näringsdepartementet

Bostadsgaranti (2003), Venantius (2003, avgick 2009),

SBAB (2003), Vasallen (2009)

Tuvegarn

Ingela

1951

Sjukhusdirektör Södra Älvsborgs sjukhus

SJ AB (2003)

Törsäter

Bertil

1949

Regionsutvecklingsdirektör, Västra götalandsregionen

ALMI (2007)

Udén Mogensen

Ingrid

1952

Informationssäkerhetschef Electrolux

SOS Alarm (2006, avgick 2009)

Ullebø

Egil M.

1941

Direktör

LKAB (2001)

Wahlroos

Björn

1952

VD Sampo PLC

Nordea Bank (2008)

Walder

Eva

1951

Departementsråd Utrikesdepartementet

SEK (2009)

Wallenberg

Jacob

1956

Direktör

SAS (2001), vice ordf

Wallentin

Bengt

1950

Koncernchef och Ordförande Marakanda

Innovationsbron (2008)

Vallgårda

Ebba

1955

Departementssekreterare Finansdepartementet

Statens Bostadsomvandling (2005, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Bo

1942

Fd departementsråd Näringsdepartementet

Jernhusen (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Maj Charlotte

1953

VD Afa Försäkring

Akademiska Hus (2004)
[REDACTED_EFTERNAMN] Mononen

Elisabeth

1959

Personaldirektör Lantmännen

Arbetslivsresurs (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Sofia

1969

Departementsråd Socialdepartementet

Apoteket Omstrukturering (2008)

Veierod

Tove

1941

Direktör

Voksenåsen (2001)

Wendel

Göran

1954

VD Svenska Bostäder

Akademiska Hus (2006, avgick 2009)

Wenster

Peter

1947

Geolog Svenska Kommunförbundet

Svenska Miljöstyrningsrådet (2001)

Werngren

Tomas

1961

VD Kommuninvest

Vasallen (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Elisabeth

1948

Senior Advisor

Swedfund (2003)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Stina

1965

VD Svensk Musik AB

Operan (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Lars

1948

Diverse styrelseuppdrag

Vattenfall (2008), ordf

Westerståhl

Kristina

1962

Chef Konsumenternas Bank och Finansbyrå

Bostadsgaranti (2008)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Per Håkan

1946

Diverse styrelseuppdrag

Specialfastigheter (2008)

Wibom

Hans

1949

Delägare[REDACTED_EFTERNAMN]

Bostadsgaranti (2008), ordf

Widgren

Ewa

1957

Rättssakkunnig Näringsdepartementet

Stattum (2004)

Vieweg

Cecilia

1955

Chefsjurist AB Electrolux

Vattenfall (2009)

Wigzell

Kerstin

1945

Särskild Utredare Regeringskansliet

Systembolaget (2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Fredrik

1963

Grundare och konsult[REDACTED_EFTERNAMN] Management

Rymdbolaget (2009)

Villard

Bertil

1952

Advokat och delägare[REDACTED_EFTERNAMN]

Lernia (2007), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Margareta

1947

Fd vice Statsminister

Svenska Spel (2008), ordf

Winskog

Thomas

1946

Förbundsdirektör Svenska Taxiförbundet

Bilprovningen (2007)

Wolrath

Björn

1943

Direktör Momentum

Samhall (2000, ordf 2007)

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

127

Skr. 2008/09:120

Bilaga

BOLAGSSTÄMMOVALDA STYRELSELEDAMÖTER

EFTERNAMN

FÖRNAMN

FÖDD

NUVARANDE TITEL

FÖRETAG

von Weymarn

Tom

1944

Fd VD Rettig

TeliaSonera (2002), ordf

Wång

Carina

1966

Chef Business Control Investor

Specialfastigheter (2003)

Wästlund

Holger

1938

Fd VD Specialfastigheter

Vasallen (2000 ordf 2006), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Christer

1941

Förbundsordförande Kungliga Automobil Klubben

Bilprovningen (2007)

Ziegler

Ingemar

1947

VD SL

Akademiska Hus (2007)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Rolf

1941

Advokat och delägare i Setterwalls advokatbyrå

Statens Bostadsomvandling (2007), ordf
[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders

1947

Direktör Nerga AB

Swedesurvey (2005, ordf 2009), ordf

Åhlund

Anders

1959

Departementsråd Socialdepartementet

Apoteket (2008, avgick 2009)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Håkan

1961

Enhetschef Utrikesdepartementet

Swedfund (2006)
[REDACTED_EFTERNAMN]

Björn

1955

Stf GD Banverket

Botniabanan (2009)

128 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

FÖRETAGENS RAPPORTDATUM

Företagens rapportdatum

ÅRSSTÄMMA

DELÅRSRAPPORT

DELÅRSRAPPORT

DELÅRSRAPPORT

BOKSLUTSKOMMUNIKÉ

FÖRETAG

2009

JAN–MARS 2009

JAN–JUNI 2009

JAN–SEP 2009

JAN–DEC 2009

Arlandabanan Infrastructure

2009-04-28

Akademiska Hus

2009-04-29

2009-04-29

2009-08-14

2009-11-02

2010-02-12

ALMI

2009-04-23

2009-05-31

2009-08-31

2009-11-30

Apoteket

2009-04-17

2009-04-30

2009-08-14

2009-10-30

Arbetslivsresurs

2009-04-16

Bilprovningen

2009-04-02

2009-04-30

2009-08-31

2009-10-30

2010-01-31

Bostadsgaranti

2009-04-21

Botniabanan

2009-04-22

2009-08-26

Green Cargo

2009-04-21

2009-04-29

2009-07-31

2009-10-31

2010-01-29

Göta kanalbolaget

2009-04-16

Innovationsbron

2009-04-28

Jernhusen

2009-04-22

2009-04-22

2009-07-23

2009-10-22

2010-01-29

Kasernen

2009-04-14

Dramaten

2009-04-28

Operan

2009-04-16

2009-09-10

Lernia

2009-04-01

2009-04-29

2009-08-13

2009-10-26

2010-01-29

LKAB

2009-03-31

2009-04-20

Nordea Bank

2009-04-02

2009-04-29

2009-07-21

2009-10-28

Norrland Center

2009-06-26

Posten

2009-03-31

2009-04-29

2009-08-20

2009-10-26

RISE

2009-03-31

2009-04-30

2009-08-14

2009-10-30

Samhall

2009-04-23

2009-04-23

2009-08-20

2009-10-23

2010-01-29

SAS

2009-03-31

2009-04-28

2009-08-12

2009-11-05

Februari 2010

SBAB

2009-04-15

2009-04-29

2009-08-14

2009-10-30

SEK

2009-04-29

2009-04-29

2009-08-14

2009-11-02

2009-02-20

Miljömärkning Sverige

2009-04-21

SJ

2009-04-27

2009-04-27

2009-08-14

2009-10-22

Februari 2010

SOS Alarm

2009-04-03

2009-04-30

2009-08-14

2009-10-30

SP

2009-04-16

2009-04-24

2009-08-14

2009-10-23

2010-02-15

Specialfastigheter

2009-04-23

2009-04-27

2009-07-10

2009-10-22

Statens Bostadsomvandling

2009-04-15

2009-05-14

2009-09-10

2009-11-19

Sveaskog

2009-04-23

2009-04-23

2009-07-23

2009-10-20

SVEDAB

2009-04-24

2009-04-30

2009-08-15

2009-10-31

2010-02-15

Swedesurvey

2009-04-24

Swedfund

2009-04-17

2009-04-30

2009-08-31

2009-10-31

2010-01-31

SweRoad

2009-04-16

2009-04-17

Svenska Miljöstyrningsrådet

2009-03-25

Rymdbolaget

2009-04-29

2009-05-11

2009-08-31

2009-11-15

Svenska Spel

2009-04-15

2009-04-21

2009-07-17

2009-10-22

februari 2010

Svevia

-

Systembolaget

2009-04-02

2009-04-30

2009-08-28

2009-10-30

2010-02-12

TeliaSonera

2009-04-01

2009-04-24

2009-07-24

2009-10-28

Teracom

2009-03-31

2009-04-28

Vasallen

2009-04-28

2009-04-29

2009-08-27

2009-11-05

2010-01-29

Vattenfall

2009-04-29

2009-04-29

2009-07-30

2009-10-27

2010-02-10

Vectura Consulting

-

2009-04-30

2009-08-14

2009-10-27

VisitSweden

2009-03-19

Voksenåsen

2009-04-17

2009-05-14

2009-09-10

2009-11-19

2010-03-15

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

129

Skr. 2008/09:120

Bilaga

ADRESSREGISTER

Adressregister

Arlandabanan Infrastructure AB

A/O Dom Shvetsii

Kungliga Operan AB

RISE Holding AB

Box 70378

190 031 Kazanskaya

Box 16094

Box 3072

107 24 Stockholm

44 S:t Petersburg, Ryssland

103 22 Stockholm

111 21 Stockholm

Telefon: 08-22 40 10

Telefon: 08-791 43 00

Telefon: 08-56 64 82 50

Telefax: 08-22 41 29

Fouriertransform AB

Telefax: 08-791 44 44

Telefax: 08-56 64 82 60

info@abanan.se

c/o Näringsdepartementet

info@operan.se

info@ireco.se

www.abanan.se

103 33 Stockholm

www.operan.se

www.ri.se

Telefon: 08-405 36 92

Akademiska Hus AB

Telefax: 08-21 57 99

Lernia AB

Samhall AB

Box 483

styrelsen@fouriertransform.se

Box 1181

Box 27705

401 27 Göteborg

111 91 Stockholm

115 91 Stockholm

Telefon: 031-63 24 00

Green Cargo AB

Telefon: 08-701 65 00

Telefon: 08-553 411 00

Telefax: 031-63 24 01

Box 39

Telefax: 08-411 00 93

Telefax: 08-553 411 01

info@akademiskahus.se

171 11 Solna

info@lernia.se

samhall.info@samhall.se

www.akademiskahus.se

Telefon: 010-455 40 00

www.lernia.se

www.samhall.se

info@greencargo.com

ALMI Företagspartner AB

www.greencargo.com

Luossavaara-

SAS AB

Box 70394

Kiirunavaara AB, LKAB

195 87 Stockholm

117 94 Stockholm

AB Göta kanalbolag

Box 952

Telefon: 08-797 00 00

Telefon: 08-709 89 00

Box 3

971 28 Luleå

www.sasgroup.net

Telefax: 08-791 90 60

591 21 Motala

Telefon: 0920-380 00

info@almi.se

Telefon: 0141-20 20 50

Telefax: 0920-195 05

Miljömärkning Sverige AB

www.almi.se

Telefax: 0141-21 55 50

info@lkab.com

118 80 Stockholm

info@gotakanal.se

www.lkab.com

Telefon: 08-55 55 24 00

Apoteket AB

www.gotakanal.se

Telefax: 08-55 55 24 01

118 81 Stockholm

AB Svenska Miljöstyrningsrådet

svanen@svanen.nu

Telefon: 010-447 50 00

Innovationsbron AB

Vasagatan 15-17

www.svanen.nu

Telefax: 010-447 55 15

Vasagatan 11

111 20 Stockholm

www.apoteket.se

111 20 Stockholm

Telefon: 08-700 66 90

SOS Alarm Sverige AB

Telefon: 08-587 919 00

Telefax: 08-700 66 99

Box 5776

Arbetslivsresurs AR AB

Telefax: 08-587 919 50

info@miljostyrning.se

114 87 Stockholm

Box 3088

info@innovationsbron.se

www.miljostyrning.se

Telefon: 08-407 30 00

103 61 Stockholm

www.innovationsbron.se

Telefax: 08-611 63 36

Telefon: 08-693 75 00

Nordea Bank AB

info@sosalarm.se

Telefax: 08-693 75 10

Jernhusen AB

Hamngatan 10

www.sosalarm.se

www.arbetslivsresurs.se

Box 520

105 71 Stockholm

101 30 Stockholm

Telefon: 08-614 78 00

Specialfastigheter Sverige AB

AB Bostadsgaranti

Telefon: 08-410 626 00

Telefax: 08-20 08 46

Box 632

Box 26029

info@jernhusen.se

www.nordea.com

581 07 Linköping

100 41 Stockholm

www.jernhusen.se

Telefon: 013-24 92 00

Telefon: 08-545 047 00

Norrland Center AB

Telefax: 013-10 01 33

Telefax: 08-545 047 27

Kasernen Fastighets AB

Box 415

info@specialfastigheter.se

abo@bostadsgaranti.se

Gustav Adolfs gata 49

101 28 Stockholm

www.specialfastigheter.se

www.bostadsgaranti.se

541 45 Skövde

Telefon: 08-613 08 20

Telefon: 0500-41 08 05

Telefax: 08-613 08 24

Botniabanan AB

Telefax: 0500-48 68 36

info@norrlandcenter.se

Box 158

www.norrlandcenter.se

891 24 Örnsköldsvik

Kungliga Dramatiska Teatern AB

Telefon: 0660-29 49 00

Box 5037

Posten AB

Telefax: 0660-29 49 10

102 41 Stockholm

105 00 Stockholm

info@botniabanan.se

Telefon: 08-665 61 00

Telefon: 08-781 10 00

www.botniabanan.se

Telefax: 08-663 88 16

kundtjanst@posten.se

info@dramaten.se

www.posten.se

www.dramaten.se

130 NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

Skr. 2008/09:120

Bilaga

ADRESSREGISTER

Statens Bostadsomvandling AB

AB Svensk Exportkredit

Svevia AB

Vasallen AB

Sjögatan 23

Box 16368

Box 4018

Trädgårdsgatan 14

852 34 Sundsvall

103 27 Stockholm

171 04 Solna

702 12 Örebro

Telefon: 060-16 21 20

Telefon: 08-613 83 00

Telefon: 08-404 10 00

Telefon: 019-764 86 00

Telefax: 060-16 21 24

Telefax: 08-20 38 94

kontakt@svevia.se

Telefax: 019-764 86 60

info@sbo.se

info@sek.se

www.svevia.se

info@vasallen.se

www.sbo.se

www.sek.se

www.vasallen.se

Swedesurvey AB

Sveriges Bostads-

Svenska rymdaktiebolaget

801 82 Gävle

Vattenfall AB

finansieringsaktiebolag, SBAB

Box 4207

Telefon: 026-63 33 00

162 87 Stockholm

Box 27308

171 04 Solna

Telefax: 026-65 18 19

Telefon: 08-739 50 00

102 54 Stockholm

Telefon: 08-627 62 00

info@swedesurvey.se

Telefax: 08-17 85 06

Telefon: 0771-45 30 00

Telefax: 08-98 70 69

www.swedesurvey.se

info@vattenfall.com

Telefax: 08-614 38 60

info@ssc.se

www.vattenfall.se

kundcenter@sbab.se

www.ssc.se

Swedfund International AB

www.vattenfall.com

www.sbab.se

Box 3286

Svenska Skeppshypotekskassan

103 65 Stockholm

Vectura Consulting AB

SJ AB

Box 11010

Telefon: 08-725 94 00

Svetsarvägen 10

105 50 Stockholm

404 21 Göteborg

Telefax: 08-20 30 93

171 11 Solna

Telefon: 010-751 60 00

Telefon: 031-80 61 60

info@swedfund.se

Telefon: 0771-159 159

info@sj.se

Telefax: 031-15 80 85

www.swedfund.se

info@vectura.se

www.sj.se

loan@skeppshypotek.se

www.vectura.se

www.skeppshypotek.se

SweRoad

Förvaltningsaktiebolaget Stattum

Box 4021

VisitSweden AB

c/o Näringsdepartementet

AB Svenska Spel

171 04 Solna

Box 3030

103 33 Stockholm

621 80 Visby

Telefon: 08-799 79 80

103 61 Stockholm

Telefon: 08-405 36 92

Telefon: 0498-26 35 00

Telefax: 08-29 46 89

Telefon: 08-789 10 00

Telefax: 08-21 57 99

Telefax: 0498-26 36 30

sweroad@sweroad.se

Telefax: 08-789 10 31

viktoria.aastrup@

kundservice@svenskaspel.se

www.sweroad.se

info@visitsweden.com

enterprise.ministry.se

www.svenskaspel.se

www.visitsweden.com

Systembolaget AB

Sveaskog AB

Svensk-Danska Broförbindelsen

103 84 Stockholm

Voksenåsen A/S

105 22 Stockholm

SVEDAB AB

Telefon: 08-503 300 00

Ullveien 4

Telefon: 08-655 90 00

Box 4044

Telefax: 08-503 310 00

NO-0791 Oslo, Norge

Telefax: 08-655 94 14

203 11 Malmö

kundtjanst@systembolaget.se

Telefon: +47-22 81 15 00

info@sveaskog.se

Telefon: 040-660 98 80

www.systembolaget.se

Telefax: +47-22 81 15 21

www.sveaskog.se

Telefax: 040-20 22 75

hotell@voksenaasen.no

svedab@svedab.se

TeliaSonera AB

www.voksenaasen.no

AB Svensk Bilprovning

www.svedab.se

Sturegatan 1

Box 508

106 63 Stockholm

Zenit Shipping AB

162 15 Vällingby

SP Sveriges Tekniska

Telefon: 08-504 550 00

Box 8807

Telefon: 08-759 21 00

Forskningsinstitut AB

Telefax: 08-504 550 01

402 71 Göteborg

Telefax: 08-759 54 24

Box 857

teliasonera@teliasonera.com

Telefon: 031-22 25 41

info@bilprovningen.se

501 15 Borås

www.teliasonera.com

Telefax: 031-51 10 90

www.bilprovningen.se

Telefon: 010-516 50 00

Telefax: 033-13 55 20

Teracom AB

info@sp.se

Box 1366

www.sp.se

172 77 Sundbyberg

Telefon: 08-555 420 00

Telefax: 08-555 420 01

info@teracom.se

www.teracom.se

NÄRINGSDEPARTEMENTET 2008

131

Näringsdepartementet

Skr. 2008/09:120

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 juli 2009

Närvarande: Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelse 2008/09:120 2009 års redogörelse för företag med statligt ägande

132