Regeringens proposition

1995/96:224

Följdfrågor med anledning av den ändrade

länsindelningen i Skåne m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 23 maj 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Jörgen[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Civildepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslår regeringen att Malmö skall vara residensstad i Skåne

län, som bildas den 1 januari 1997 då Kristianstads och Malmöhus län läggs

samman.

 Regeringen föreslår också en lag om sammanläggningsdelegerade för bildandet av

Skåne läns landsting samt lagar om val av ledamöter i styrelsen för

Länsstyrelsen i Skåne län och i Skogsvårdsstyrelsen i Skåne län. Vidare lämnas

förslag till lagändringar av främst teknisk natur med anledning av bildandet av

Skåne län och namnändringen av Kopparbergs län till Dalarnas län den 1 januari

1997.

 Regeringen anser att en förändrad länsindelning också skall komma till uttryck

i en motsvarande justering av verksamhetsområdena för offentliga organ med länet

som indelningsgrund. Beträffande skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna

kan ställning till frågan om den regionala indelningen dock inte tas nu.

 Slutligen redovisas i propositionen den fortsatta behandlingen av frågorna om

den regionala samhällsorganisationen och fördelningen av ansvaret för den

regionala utvecklingen. Det är regeringens avsikt att under hösten 1996 samlat

ge sin syn på dessa frågor.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 4

2 Lagtext.................................................... 6

 2.1 Förslag till lag om sammanläggningsdelegerade för Skåne läns

 landsting........................................... 6

 2.2 Förslag till lag om val av ledamöter i styrelsen för

 Länsstyrelsen i Skåne län........................... 13

 2.3 Förslag till lag om val av ledamöter i Skogsvårdsstyrelsen i

 Skåne län........................................... 14

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1952:167) om allmän-

 ningsskogar i Norrland och Dalarna.................. 15

 2.5 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen (1970:624) 16

 2.6 Förslag till lag om ändring i rennäringslagen (1971:437) 17

 2.7 Förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620)... 18

 2.8 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 20

 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskat-

 ter och prisregleringsavgifter...................... 21

 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:146) om avräkning

 vid återbetalning av skatter och avgifter........... 22

 2.11 Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259).. 23

 2.12 Förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327)

 24

 2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1567) om miljöskatt

 på inrikes flygtrafik............................... 25

 2.14 Förslag till lag om ändring i tullregisterlagen (1990:137) 26

 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt på

 ränta på skogskontomedel m.m........................ 27

 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om nedsättning

 av socialavgifter................................... 28

 2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om särskild

 inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.... 29

 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:492) om ändring i

 lagen (1992:1479) om lagerskatt på viss bensin...... 30

 2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:468) om ändring i

 lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam.... 31

 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:471) om ändring i

 lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon. 32

 2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:40) om tillfällig

 kompensation för viss energiskatt................... 33

 2.22 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen (1994:200)

 34

 2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1565) om

 beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksva-

 ror från land som är medlem i Europeiska unionen.... 35

 2.24 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt på

 energi.............................................. 36

 2.25 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1518) om

 mervärdesskattekonton för kommuner och landsting.... 37

3 Ärendet och dess beredning................................. 38

4 Residensstad i Skåne län................................... 39

5 Offentliga organs verksamhetsområden....................... 41

6 Lagstiftningsfrågor........................................ 43

 6.1 Bildandet av Skåne läns landsting................... 43

 6.2 Huvudmannaskapet för viss kollektiv persontrafik ... 44

 6.3 Övriga lagstiftningsfrågor.......................... 45

7 Den regionala ansvarsfördelningen m.m...................... 47

8 Författningskommentar...................................... 48

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 maj 1996..... 62

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringens förslag till lag om sammanläggningsdelegerade för Skåne

 läns landsting,

 2. antar regeringens förslag till lag om val av ledamöter i styrelsen för

 Länsstyrelsen i Skåne län,

 3. antar regeringens förslag till lag om val av ledamöter i Skogs-

 vårdsstyrelsen i Skåne län,

 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1952:167) om

 allmänningsskogar i Norrland och Dalarna,

 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i kupongskattelagen

 (1970:624),

 6. antar regeringens förslag till lag om ändring i rennäringslagen

 (1971:437),

 7. antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620),

 8. antar regeringens förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343),

 9. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om

 punktskatter och prisregleringsavgifter,

 10. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1985:146) om

 avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter,

 11. antar regeringens förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259),

 12. antar regeringens förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen

 (1988:327),

 13. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1988:1567) om

 miljöskatt på inrikes flygtrafik,

 14. antar regeringens förslag till lag om ändring i tullregisterlagen

 (1990:137),

 15. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt

 på ränta på skogskontomedel m.m.,

 16. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om

 nedsättning av socialavgifter,

 17. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om

 särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.,

 18. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:492) om

 ändring i lagen (1992:1479) om lagerskatt på viss bensin,

 19. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:468) om

 ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam,

 20. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:471) om

 ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon,

 21. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:40) om

 tillfällig kompensation för viss energiskatt,

 22. antar regeringens förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen

 (1994:200),

 23. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1565) om

 beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land

 som är medlem i Europeiska unionen,

 24. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om skatt

 på energi,

 25. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1995:1518) om

 mervärdesskattekonton för kommuner och landsting,

 26. godkänner regeringens förslag att Malmö skall vara residensstad i Skåne

 län.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om sammanläggningsdelegerade för

 Skåne läns landsting

Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelser

1 § I denna lag finns bestämmelser om sammanläggningsdelegerade vid bildandet

av Skåne läns landsting. Bestämmelserna gäller utan hinder av vad som föreskrivs

i lagen (1979:411) om ändringar i Sveriges indelning i kommuner och landsting.

2 § Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns landsting skall bestå till

utgången av år 1998.

3 § Skåne läns landsting skall, på det sätt som anges i 7 och 8 §§, företrädas

av sammanläggningsdelegerade från den dag regeringen bestämmer till och med den

31 oktober 1998. Från och med den 1 november 1998 företräds Skåne läns landsting

av det nyvalda fullmäktige.

 Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns landsting skall under tiden den

1 november-31 december 1998 företrädas av fullmäktige i Skåne läns landsting.

Val av sammanläggningsdelegerade

4 § Delegerade och ersättare för dessa skall senast den dag regeringen be-

stämmer väljas av fullmäktige i Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns

landsting och Malmö kommun.

 När valen har ägt rum, skall ordföranden i fullmäktige i Malmöhus läns

landsting underrättas om vilka som har valts.

5 § Antalet delegerade skall uppgå till 87, varav 23 skall väljas av Kristian-

stads läns landsting, 45 av Malmöhus läns landsting och 19 av Malmö kommun.

Antalet ersättare skall vara lika många som antalet delegerade och väljas på

samma sätt som dessa.

6 § Valbar är den som är ledamot eller ersättare i fullmäktige i Kristianstads

läns landsting, Malmöhus läns landsting eller Malmö kommun. Föreskrifterna i 2 §

lagen (1992:339) om proportionellt valsätt skall tilllämpas vid valet.

 Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet också bestämmas i

vilken ordning som de skall kallas in till tjänstgöring.

Behörigheten att fatta beslut

7 § Utöver vad som i övrigt framgår av denna lag skall sammanlägg-

ningsdelegerade

1. under år 1997

- besluta om Skåne läns landstings indelning i valkretsar,

- fastställa antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige i Skåne läns lands-

ting,

- anta grunderna för ersättning för resekostnader och andra utgifter som för-

anleds av uppdrag enligt denna lag samt arvode, pension och andra ekonomiska

förmåner till den som fullgör ett sådant uppdrag, samt

- upprätta och fastställa budget för sin verksamhet under budgetåret 1998,

2. under år 1998

- anta förslag till budget för Skåne läns landsting avseende budgetåret 1999,

samt

- besluta i andra ärenden där besluten sträcker sina verkningar efter utgången

av år 1998.

8 § Fullmäktige i Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns landsting får

under tiden den 1 januari-31 oktober 1998 besluta endast i sådana ärenden som

uteslutande avser dem själva och där besluten inte sträcker sina verkningar

efter utgången av år 1998. För Malmö kommun gäller motsvarande begränsning under

tiden den 1 januari-31 december 1998 i frågor som den 1 januari 1999 skall föras

över till Skåne läns landsting.

9 § Sammanläggningsdelegerade får uppdra åt ett arbetsutskott eller en kommitté

som avses i 21 § att besluta på sammanläggningsdelegerades vägnar i ett visst

ärende eller en viss grupp av ärenden. I sådana fall får sammanläggnings-

delegerade besluta att arbetsutskottet eller en kommitté i sin tur får uppdra åt

en eller flera ledamöter eller ersättare i arbetsutskottet eller i kommittén

eller åt en anställd hos Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns landsting

eller Malmö kommun att besluta på sammanläggningsdelegerades vägnar.

 I följande slag av ärenden får beslutanderätten inte delegeras:

1. ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet,

2. framställningar eller yttranden till sammanläggningsdelegerade, liksom ytt-

randen med anledning av att ett beslut av arbetsutskottet eller en kommitté i

dess helhet eller av sammanläggningsdelegerade har överklagats, samt

3. ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda, om de är av principiell

beskaffenhet eller annars av större vikt.

10 § Beslut som har fattats med stöd av uppdrag enligt 9 § skall anmälas till

sammanläggningsdelegerade, som bestämmer hur detta skall ske.

Medel för verksamheten

11 § Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns landsting skall till-

handahålla medel för sammanläggningsdelegerades verksamhet i förhållande till

det antal skattekronor och skatteören som enligt lagen (1965:269) med särskilda

bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. skall

ligga till grund för landstingens bestämmande av skattesatsen för uttag av skatt

för år 1996.

 Malmö kommun skall på motsvarande sätt tillhandahålla medel i förhållande till

den verksamhet som kommunen skall överföra till Skåne läns landsting.

Ekonomisk förvaltning

12 § Vad som föreskrivs i 8 kap. kommunallagen (1991:900) om mål för den

ekonomiska förvaltningen, medelsförvaltningen, utgiftsbeslut under budgetåret

samt räkenskapsföring och redovisning skall i tillämpliga delar gälla för

sammanläggningsdelegerades ekonomiska förvaltning.

Sammanläggningsdelegerades arbetsformer

13 § Ordföranden i fullmäktige i Malmöhus läns landsting skall snarast efter

det att delegerade och ersättare har valts utse en av de delegerade att utfärda

kungörelse om det första sammanträdet med sammanläggningsdelegerade och att föra

ordet där till dess ordförande har valts.

14 § Vid det första sammanträdet skall sammanläggningsdelegerade för sin

tjänstgöringstid bland de delegerade välja en ordförande och en eller flera vice

ordförande.

15 § Sammanläggningsdelegerades ordförande skall utfärda en kungörelse om varje

sammanträde. Kungörelsen skall innehålla uppgift om tid och plats för sammanträ-

det och om de ärenden som skall behandlas.

 Kungörelsen skall anslås på anslagstavlan i Kristianstads läns landsting,

Malmöhus läns landsting och Malmö kommun minst en vecka före sammanträdesdagen

samt inom samma tid på lämpligt sätt lämnas till varje delegerad och ersättare.

 Kungörelsen skall inom samma tid införas i de ortstidningar där landstingen

och kommunen inför sådana tillkännagivanden som avses i 5 kap. 10 §

kommunallagen (1991:900).

16 § Om en delegerad är förhindrad att inställa sig till ett sammanträde eller

att vidare delta i ett sammanträde, skall en ersättare tjänstgöra i den

delegerades ställe. När ersättarna tjänstgör har de samma rättigheter som de

delegerade.

 I fråga om ersättarnas tjänstgöring skall föreskrifterna i 5 kap. 13-15 §§

kommunallagen (1991:900) tillämpas.

17 § Sammanläggningsdelegerade får kalla en förtroendevald eller en anställd

hos Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns landsting eller Malmö kommun

eller en särskild sakkunnig att närvara vid ett sammanträde med

sammanläggningsdelegerade för att lämna upplysningar.

 Den som har kallats till ett sådant sammanträde får, om sammanläggnings-

delegerade beslutar det, delta i överläggningarna men inte i besluten.

18 § Sammanläggningsdelegerade skall i en arbetsordning meddela de ytterligare

föreskrifter som behövs för sammanträdena och handläggningen av ärenden.

19 § Ärenden hos sammanläggningsdelegerade får väckas av

1. arbetsutskottet,

2. en kommitté,

3. en delegerad genom motion,

4. revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med revisions-

uppdraget, eller

5. fullmäktige eller styrelsen i Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns

landsting eller Malmö kommun.

 Sammanläggningsdelegerade skall besluta i ärenden som har väckts enligt första

stycket.

20 § Utöver vad som anges i denna lag gäller följande bestämmelser i kom-

munallagen (1991:900) för delegerade och deras ersättare:

- 4 kap. 10 § om återkallande av uppdraget,

- 4 kap. 11 § om rätt till ledighet från anställning,

- 4 kap. 19-22 §§ om omröstning, beslut och reservation,

- 5 kap. 18-20 §§ om beslutförhet och jäv,

- 5 kap. 26, 28, 29 och 31-33 §§ om hur ärendena bereds,

- 5 kap. 36-46 §§ om bordläggning, offentlighet och ordning vid sammanträdena,

hur ärendena avgörs och proportionella val, samt

- 5 kap. 57-62 §§ om protokollet.

Beredning och verkställighet

21 § För beredning och verkställighet skall sammanläggningsdelegerade utse ett

arbetsutskott. För sådana uppgifter får de dessutom utse en eller flera

kommittéer.

22 § Ledamöter och ersättare i arbetsutskottet och i en kommitté väljs av

sammanläggningsdelegerade till det antal och för den tid som samman-

läggningsdelegerade bestämmer, dock längst till utgången av år 1998.

 Valbar till ledamot och ersättare i arbetsutskottet eller en kommitté är den

som fyller 18 år senast på dagen för valet och som är folkbokförd i en kommun

inom området för Skåne läns landsting. Den som inte är svensk medborgare är

valbar bara om han har varit folkbokförd i Sverige den 1 november de tre åren

närmast före valåret.

 Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet också bestämmas i

vilken ordning som de skall kallas in till tjänstgöring.

23 § Sammanläggningsdelegerade skall för tid som anges i 22 § bland ledamöterna

i arbetsutskottet och i en kommitté välja en ordförande och en eller två vice

ordförande.

24 § Det förslag till budget för Skåne läns landsting som sammanläggnings-

delegerade enligt 7 § 2 skall besluta om upprättas av arbetsutskottet.

 I fråga om budgeten tillämpas i övrigt bestämmelserna i 8 kap. 5 och 8-11 §§

kommunallagen (1991:900).

25 § För beredning och verkställighet av ärenden som avser Skåne läns landsting

får det nyvalda fullmäktige i detta landsting under perioden den 1 november-31

december 1998 anlita sammanläggningsdelegerades arbetsutskott och kommittéer

samt nämnder och beredningar i Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns

landsting och Malmö kommun.

26 § Utöver vad som anges i denna lag gäller följande bestämmelser i

kommunallagen (1991:900) för arbetsutskottet och en kommitté:

- 4 kap. 11 § om ledighet från anställning,

- 4 kap. 19-22 §§ om omröstning, beslut och reservation,

- 4 kap. 23 § om närvarorätt,

- 6 kap. 18 och 19 §§ om tidpunkt för sammanträde och närvarorätt för ut-

omstående,

- 6 kap 23-26 §§ om beslutförhet och jäv, samt

- 6 kap. 28-31 §§ om hur ärendena avgörs samt om protokoll och delgivning.

Interpellationer och frågor

27 § Interpellationer och frågor får ställas av de delegerade samt av

ledamöterna i fullmäktige i Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns lands-

ting och Malmö kommun. De skall riktas till sammanläggningsdelegerades,

arbetsutskottets eller en kommittés ordförande.

28 § Interpellationer och frågor skall avse ämnen som hör till samman-

läggningsdelegerades, arbetsutskottets eller en kommittés handläggning. De får

dock inte avse ärenden som rör myndighetsutövning mot någon enskild.

29 § Den ordförande till vilken en interpellation eller en fråga har ställts

får överlåta besvarandet av denna till en annan delegerad eller till en ledamot

i arbetsutskottet eller en kommitté. Svaret skall lämnas vid sammanträde med det

fullmäktige vars ledamot har ställt interpellationen eller frågan. I det fall en

delegerad har ställt en interpellation eller en fråga skall den besvaras vid ett

sammanträde med sammanläggningsdelegerade.

30 § Utöver vad som föreskrivs i denna lag om interpellationer och frågor

gäller bestämmelserna i 5 kap. 50 och 51 §§, 54 § första stycket samt 55 och 56

§§ kommunallagen (1991:900).

Uppdragets upphörande

31 § Om en delegerad, en ledamot i arbetsutskottet eller i en kommitté eller en

ersättare för någon av dessa avgår under tjänstgöringstiden, skall bestämmelser-

na i 6 kap. 14 § första och andra styckena kommunallagen (1991:900) tillämpas.

 Bestämmelsen i 4 kap. 7 § kommunallagen gäller för delegerade, ledamöter i

arbetsutskottet och i en kommitté samt deras ersättare.

32 § Om en delegerad, en ledamot i arbetsutskottet eller i en kommitté eller en

ersättare för någon av dessa upphör att vara valbar, upphör också uppdraget

genast.

 Sammanläggningsdelegerade skall befria en delegerad, en ledamot i arbets-

utskottet eller i en kommitté eller en ersättare för någon av dessa från upp-

draget när denne önskar avgå, om det inte finns särskilda skäl mot det.

Revision

33 § Sammanläggningsdelegerade skall för den tid som sammanläggningsdelegerade

bestämmer, dock längst till utgången av år 1998, välja minst tre revisorer och

lika många revisorsersättare för att granska arbetsutskottets och kommittéernas

verksamhet.

 Valbar till revisor eller revisorsersättare är den som är valbar enligt 22 §.

 Om revisorsersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även be-

stämmas i vilken ordning som de skall kallas in till tjänstgöring.

34 § Om en revisor eller en revisorsersättare upphör att vara valbar, upphör

också uppdraget genast.

 Sammanläggningsdelegerade skall befria en revisor eller revisorsersättare från

uppdraget när denne önskar avgå, om det inte finns särskilda skäl mot det.

35 § Revisorerna skall år 1999 till fullmäktige i Skåne läns landsting avge en

berättelse om resultatet av den revision som avser verksamheten under år 1998.

Fullmäktige skall vid sammanträde före utgången av år 1999 besluta om

ansvarsfrihet skall beviljas eller om någon åtgärd för att bevara landstingets

rätt skall vidtas.

36 § Utöver vad som föreskrivs i denna lag om revision gäller 9 kap.

kommunallagen (1991:900).

Laglighetsprövning

37 § Bestämmelserna om överklagande i 10 kap. kommunallagen (1991:900) gäller i

fråga om ett beslut som har fattats av sammanläggningsdelegerade, arbetsut-

skottet eller en kommitté. Ett sådant beslut får överklagas såväl av Kristian-

stads läns landsting, Malmöhus läns landsting och Malmö kommun som av deras med-

lemmar.

 Om länsrätten eller kammarrätten har upphävt ett beslut eller förbjudit att

det verkställs, får domstolens beslut överklagas även av Kristianstads läns

landsting, Malmöhus läns landsting, Malmö kommun och av deras medlemmar.

__________

Denna lag träder i kraft den 1 november 1996.

2.2 Förslag till lag om val av ledamöter i styrelsen för

 Länsstyrelsen i Skåne län

Härigenom föreskrivs följande.

Med avvikelse från vad som föreskrivs i lagen (1976:891) om val av ledamöter i

länsstyrelses styrelse skall val av ledamöter och ersättare i styrelsen för

Länsstyrelsen i Skåne län förrättas av fullmäktige i Kristianstads läns

landsting och Malmöhus läns landsting samt Malmö kommun med den fördelning

mellan dem som regeringen bestämmer efter befolkningstalen.

 Valen skall avse en period av två år, räknat från den 1 januari 1997.

__________

Denna lag träder i kraft den 1 november 1996 och gäller till utgången av år

1998.

2.3 Förslag till lag om val av ledamöter i Skogsvårds-

 styrelsen i Skåne län

Härigenom föreskrivs följande.

Med avvikelse från vad som föreskrivs i 3 § andra stycket lagen (1990:1496) om

hur ledamöter i skogsvårdsstyrelserna utses skall beträffande

Skogsvårdsstyrelsen i Skåne län en ledamot och en ersättare väljas av

fullmäktige i Kristianstads läns landsting samt två ledamöter och två ersättare

av fullmäktige i Malmöhus läns landsting.

 Valen skall avse en period av två år, räknat från den 1 januari 1997.

__________

Denna lag träder i kraft den 1 november 1996 och gäller till utgången av år

1998.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1952:167) om allmänningsskogar i

Norrland och Dalarna

Härigenom föreskrivs att i 1 § lagen (1952:167) om allmänningsskogar i Norrland

och Dalarna orden Kopparbergs län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.5 Förslag till lag om ändring i kupongskattelagen

 (1970:624)

Härigenom föreskrivs att i 6 § kupongskattelagen (1970:624)1 samt i övergångs-

bestämmelserna till lagen (1993:463) om ändring i nämnda lag orden Kopparbergs

län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av 6 § 1993:463.

2.6 Förslag till lag om ändring i rennäringslagen

 (1971:437)

Härigenom föreskrivs att i 3, 17, 21, 25 och 102 §§ rennäringslagen (1971:437)1

orden Kopparbergs län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1993:36.

Senaste lydelse av

3 § 1993:36

17 §1993:36

21 §1992:785

25 §1992:785

102 §1990:1490.

2.7 Förslag till lag om ändring i vallagen (1972:620)

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 1 § vallagen (1972:620) skall ha följande

lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.

 1 §1

--------------------------------------------------------------------

För val till riksdagen är riket För val till riksdagen är riket

indelat i 29 valkretsar. Dessa indelat i 29 valkretsar. Dessa

är är

 Stockholms kommun, Stockholms kommun,

 Stockholms län med undantag Stockholms län med undantag av

av Stockholms kommun (Stock- Stockholms kommun (Stockholms

holms läns valkrets), läns valkrets),

 Göteborgs kommun, Göteborgs kommun,

 Göteborgs och Bohus län med Göteborgs och Bohus län med

undantag av Göteborgs kommun undantag av Göteborgs kommun

(Bohusläns valkrets), (Bohusläns valkrets),

 Malmö kommun, Malmö kommun,

 Bjuvs, Eslövs, Helsingborgs, Bjuvs, Eslövs, Helsingborgs,

Höganäs, Hörby, Höörs, Landskrona Höganäs, Hörby, Höörs, Landskrona

och Svalövs kommuner (Malmöhus och Svalövs kommuner (Skåne läns

läns norra valkrets), västra valkrets),

 Burlövs, Kävlinge, Lomma, Burlövs, Kävlinge, Lomma,

Lunds, Skurups, Sjöbo, Staf- Lunds, Skurups, Sjöbo, Staffans-

fanstorps, Svedala, torps, Svedala, Trelleborgs,

Trelleborgs, Vellinge och Vellinge och Ystads kommuner

Ystads kommuner (Malmöhus läns (Skåne läns södra valkrets),

södra valkrets), Bromölla, Båstads, Hässleholms,

 Ale, Alingsås,[REDACTED_EFTERNAMN], Klippans, Kristianstads, Osby,

Dals-Eds, Färgelanda, Herr- Perstorps, Simrishamns, To-

ljunga, Lerums, Lilla Edets, melilla, Åstorps, Ängelholms,

Melleruds, Trollhättans, Vårgår- Örkelljunga och Östra Göinge kom-

da, Vänersborgs och Åmåls kommu- muner (Skåne läns norra och östra

ner (Älvsborgs läns norra val- valkrets),

krets), Ale, Alingsås,[REDACTED_EFTERNAMN],

 Borås, Marks, Svenljunga, Dals-Eds, Färgelanda, Herr-

Tranemo och Ulricehamns kommu- ljunga, Lerums, Lilla Edets,

ner (Älvsborgs läns södra val- Melleruds, Trollhättans, Vårgårda,

krets), Vänersborgs och Åmåls kommuner

 vart och ett av övriga län. (Älvsborgs läns norra valkrets),

 Bollebygds, Borås, Marks,

 Svenljunga, Tranemo och Ulrice-

 hamns kommuner (Älvsborgs läns

 södra valkrets),

 vart och ett av övriga län.

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1993:232.

2.8 Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343)

Härigenom föreskrivs att i 3 § skatteregisterlagen (1980:343)1 orden Koppar-

bergs län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1983:143.

Senaste lydelse av 3 § 1993:849.

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1984:151) om

 punktskatter och prisregleringsavgifter

Härigenom föreskrivs att i 1 kap. 5 §, 3 kap. 16 § och 6 kap. 3 § lagen

(1984:151) om punktskatter och prisregleringsavgifter1 samt i övergångsbe-

stämmelserna till lagen (1993:462) om ändring i nämnda lag orden Malmöhus län

respektive Kopparbergs län skall bytas ut mot Skåne län respektive Dalarnas

län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av

1 kap. 5 §1993:462

3 kap. 16 §1994:1906

6 kap. 3 §1993:462.

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:146) om av-

 räkning vid återbetalning av skatter och avgifter

Härigenom föreskrivs att i 1 § lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning

av skatter och avgifter1 orden Kopparbergs län skall bytas ut mot Dalarnas

län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av 1 § 1994:1780.

2.11 Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259)

Härigenom föreskrivs att i 10 a § jaktlagen (1987:259)1 orden Kopparbergs län

skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av 10 a § 1992:787.

2.12 Förslag till lag om ändring i fordonsskattelagen

 (1988:327)

Härigenom föreskrivs att i 68 § fordonsskattelagen (1988:327)1 och i bilaga 2

till lagen orden Kopparbergs län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av 68 § 1995:1201.

2.13 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1567) om

 miljöskatt på inrikes flygtrafik

Härigenom föreskrivs att i 10 § lagen (1988:1567) om miljöskatt på inrikes

flygtrafik1 orden Kopparbergs län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av 10 § 1993:470.

2.14 Förslag till lag om ändring i tullregisterlagen

 (1990:137)

Härigenom föreskrivs att i 3 § tullregisterlagen (1990:137)1 orden Kopparbergs

län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av 3 § 1994:1557.

2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:676) om skatt

 på ränta på skogskontomedel m.m.

Härigenom föreskrivs att i 4, 6-9 och 11 §§ lagen (1990:676) om skatt på ränta

på skogskontomedel m.m.1 orden Kopparbergs län skall bytas ut mot Dalarnas

län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av

4 §1993:464 8 §1993:1708

6 §1993:464 9 §1993:464

7 §1993:464 11 §1993:464.

2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:912) om

 nedsättning av socialavgifter

Härigenom föreskrivs att i 1 § lagen (1990:912) om nedsättning av social-

avgifter1 orden Kopparbergs län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av 1 § 1995:894.

2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:591) om sär-

 skild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.

Härigenom föreskrivs att i 10 och 23 §§ lagen (1991:591) om särskild inkomst-

skatt för utomlands bosatta artister m.fl.1 samt i övergångsbestämmelserna till

lagen (1993:466) om ändring i nämnda lag orden Kopparbergs län skall bytas ut

mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av

10 §1993:466

23 §1994:1883.

2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:492) om

 ändring i lagen (1992:1479) om lagerskatt på viss

 bensin

Härigenom föreskrivs att i övergångsbestämmelserna till lagen (1993:492) om

ändring i lagen (1992:1479) om lagerskatt på viss bensin orden Kopparbergs län

skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.19 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:468) om

 ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och

 reklam

Härigenom föreskrivs att i övergångsbestämmelserna till lagen (1993:468) om

ändring i lagen (1972:266) om skatt på annonser och reklam orden Kopparbergs

län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:471) om

 ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på

 motorfordon

Härigenom föreskrivs att i övergångsbestämmelserna till lagen (1993:471) om

ändring i lagen (1978:69) om försäljningsskatt på motorfordon orden Kopparbergs

län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.21 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:40) om

 tillfällig kompensation för viss energiskatt

Härigenom föreskrivs att i 1, 3 och 7 §§ lagen (1994:40) om tillfällig kom-

pensation för viss energiskatt orden Kopparbergs län skall bytas ut mot

 Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.22 Förslag till lag om ändring i mervärdesskattelagen

 (1994:200)

Härigenom föreskrivs att i 12 kap. 1 a och 2 §§, 19 kap. 1 och 6 §§ och 20 kap.

1 § mervärdesskattelagen (1994:200)1 samt i övergångsbestämmelserna till lagen

orden Kopparbergs län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av

12 kap. 1 a §1994:1798

12 kap. 2 §1995:1286

20 kap. 1 §1995:1286.

2.23 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1565) om

 beskattning av privatinförsel av alkoholdrycker och

 tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska

 unionen

Härigenom föreskrivs att i 4 § lagen (1994:1565) om beskattning av privat-

införsel av alkoholdrycker och tobaksvaror från land som är medlem i Europeiska

unionen orden Kopparbergs län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.24 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1776) om

 skatt på energi

Härigenom föreskrivs att i 11 kap. 4 § lagen (1994:1776) om skatt på energi

orden Kopparbergs län skall bytas ut mot Dalarnas län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

2.25 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1518) om

 mervärdesskattekonton för kommuner och landsting

Härigenom föreskrivs att i 8 § lagen (1995:1518) om mervärdesskattekonton för

kommuner och landsting orden Kopparbergs län skall bytas ut mot Dalarnas

län .

__________

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1997.

3 Ärendet och dess beredning

I augusti 1992 tillkallades den parlamentariska kommittén Regionberedningen (C

1992:06) för att utforma förslag om den offentliga verksamhetens uppbyggnad och

indelning på regional nivå (dir. 1992:86).

 Beredningen presenterade i november 1993 delbetänkandet Västsverige och Skåne

- regioner i förändring (SOU 1993:97). Betänkandet har remissbehandlats. En

sammanställning av remissvaren har publicerats (Ds 1994:110).

 I mars 1995 lämnade Regionberedningen sitt slutbetänkande Regional framtid

(SOU 1995:27). Betänkandet har remissbehandlats.

 I december 1995 tillkallades en särskild utredare (S 1995:13) med uppdrag att

utreda frågan om en gemensam allmän försäkringskassa för Skåne (dir. 1995:156).

 Regeringen redovisade i februari 1996 sina överväganden i fråga om länsindel-

ningen i Skåne och Västsverige till riksdagen (prop. 1995/96:38). Regeringen

föreslog att Kristianstads och Malmöhus län den 1 januari 1997 skall läggas

samman till Skåne län. Vidare uttalade regeringen att Malmö borde vara residens-

stad i Skåne län. Ett beslut i frågan kunde enligt regeringens mening dock

fattas först sedan det klarlagts vilken fördelning offentlig förvaltning kan

komma att få i regionen. I propositionen föreslogs också att benämningen

Kopparbergs län skall ändras till Dalarnas län den 1 januari 1997.

 En särskild utredare (C 1996:01) tillkallades samtidigt med uppgift att efter

samråd med företrädare för kommuner, landsting och länsstyrelser i Kristianstads

och Malmöhus län samt andra berörda parter utarbeta ett underlag till regeringen

om lokaliseringen av den förvaltning som bedrivs av den nya länsstyrelsen, det

kommande Skånelandstinget, Skånestyrelsen och andra regionala offentliga organ

(dir. 1996:10).

 Riksdagen har härefter godkänt regeringens förslag om bildandet av Skåne län

och namnändringen till Dalarnas län (bet. 1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206).

 Utredaren har den 25 april 1996 redovisat sitt uppdrag. Rapporten finns

tillgänglig i Civildepartementet (dnr C96/643).

 I denna proposition behandlar regeringen vissa följdfrågor med anledning av

bildandet av Skåne län och namnändringen till Dalarnas län. Vi tar också upp den

fortsatta behandlingen av frågor om den regionala ansvarsfördelningen.

4 Residensstad i Skåne län

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Malmö skall vara residensstad i Skåne län. |

--------------------------------------------------------------------

Regionberedningens förslag: Kristianstad bör vara residensstad i Skåne län.

Remissinstanserna: En redovisning av remissinstansernas synpunkter finns i prop.

1995/96:38 (s. 15 ff.). Sammanfattningsvis ansluter sig flertalet

remissinstanser i Skåneregionen till uppfattningen att valet av residensstad och

huvudort för den statliga länsförvaltningen i första hand är en statlig

angelägenhet. Samtidigt är en vanlig synpunkt att decentraliserade lösningar bör

prövas. Kristianstad respektive Malmö som residensstad förespråkas i ett antal

yttranden. De åsikter beträffande Regionberedningens betänkande som har

framförts sedan den nämnda propositionen beslutades innebär ingen nämnvärd för-

ändring av den samlade synen på frågan om vilken ort som skall vara residensstad

i Skåne län.

Utredaren: Det finns nu enighet i Skåne om att Malmö bör vara residensstad i

det nya länet. Verksamhet förläggs också till Kristianstad.

 Beträffande verksamhet som utövas eller tänks kunna utövas av självstyr-

elseorgan i Skåne, framgår av utredarens rapport att man i regionen har enats om

fördelningen av sådan verksamhet. Det kommande Skånelandstinget skall ha sitt

säte i Kristianstad. Den mycket omfattande sjukvårdsverksamheten decentraliseras

till olika orter i länet.[REDACTED_EFTERNAMN] - i dag säte för Malmöhus läns landsting - kommer

att ha kvar betydande resurser också när det gäller sjukvårdsförvaltning.

Skånestyrelsen får enligt rapporten Kristianstad som huvudort. Olika verk-

samhetsgrenar fördelas inom regionen.

 I rapporten sägs att Hässleholm bör bli huvudort för kollektivtrafiken,[REDACTED_EFTERNAMN]

för forskning och utveckling och turism, Helsingborg för miljöfrågor och Lands-

krona för frågor som rör kulturen med undantag för Musik i Skåne som skall

finnas kvar i Kristianstad. EU-samordning och omvärldsbevakning bör lokaliseras

till Malmö. Detsamma gäller uppgifter på näringspolitikens område. ALMI Före-

tagspartner Skåne AB bör dock liksom nu finnas i Malmö och[REDACTED_EFTERNAMN] samt

fortsättningsvis även i Helsingborg. Det gemensamma kommunförbundet för Skåne

län bör enligt rapporten lokaliseras till Klippan; viss verksamhet bör dock

bedrivas i[REDACTED_EFTERNAMN].

 Också beträffande verksamhet som bedrivs inom ramen för statlig regional

förvaltning vid sidan av länsstyrelsen redovisas överväganden som syftar till

att uppnå en god balans i Skåne län. När det gäller länsrätten sägs att

verksamhet tills vidare blir kvar både i Malmö och Kristianstad och att den

framtida organisationen skall utredas. De båda skattemyndigheterna blir kvar

under en övergångstid. Malmö blir huvudort för en kommande regionkronofogdemyn-

dighet som omfattar Blekinge och Skåne län. Länsarbetsnämnden i Skåne län

förläggs till Malmö samtidigt som det sker en decentralisering av uppgifter till

arbetsförmedlingskontoren i länet. När det gäller lantmäteriet kommer verksamhet

att bedrivas i såväl Malmö som Kristianstad. Kristianstad kommer även fort-

sättningsvis att vara huvudort för skogsvårdsstyrelsen. Den nya försäkrings-

kassan för Skåne län lokaliseras till Kristianstad. Verksamheten blir dock mer

decentraliserad än i dag.

Skälen för regeringens förslag: Som regeringen har framhållit i prop. 1995/96:38

är det en utgångspunkt vid valet av residensstad att verksamhet kommer att ut-

övas såväl i Malmö som i Kristianstad, oavsett vilken av dessa orter som är

residensstad i Skåne län. Strävandena att uppnå inomregional balans bör enligt

vår mening tillgodoses bl.a. genom lokalisering av delar av övrig regional

offentlig förvaltning till andra orter än residensstaden.

 I Skåne har funnits och finns en uttalad vilja att i samförstånd utarbeta en

gemensam strategi när det gäller lokaliseringen av offentlig förvaltning i det

nya länet, varvid valet av residensstad utgör en viktig komponent. Mot denna

bakgrund tillkallade regeringen en särskild utredare för att efter samråd med

företrädare för regionen och andra berörda parter utarbeta ett underlag till

regeringen om lokaliseringen av regional offentlig förvaltning i Skåne län.

Detta uppdrag är nu fullgjort.

 Den av utredaren redovisade fördelningen av offentlig verksamhet i Skåne utgör

enligt regeringens mening en god grund när det nya länet byggs upp. Därmed

skapas realistiska förutsättningar att uppnå ett av de framträdande målen med

länsreformen i Skåne, nämligen att minska den regionala röra som den nuvarande

administrativa uppdelningen av regionen med skilda huvudmän medför. Samtidigt

ges det möjligheter att tillgodose ett påtagligt behov av inomregional balans.

 I prop. 1995/96:38 uttalade regeringen att Malmö borde vara residensstad i

Skåne län, men att resultatet av utredarens uppdrag skulle redovisas innan ett

konkret förslag i frågan förelades riksdagen. Denna redovisning föreligger nu.

Vad som därvid har framkommit visar enligt vår mening att det, med Malmö som re-

sidensstad, går att uppnå en rimlig geografisk fördelning av regional offentlig

förvaltning i det nya länet. Denna uppfattning delas också av företrädare för

regionen.

 Vi står därför fast vid uppfattningen att Malmö bör vara residensstad i Skåne

län och föreslår nu riksdagen att godkänna det valet. Detta innebär också att

landshövdingens bostad i Kristianstad avvecklas.

5 Offentliga organs verksamhetsområden

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: En förändrad länsindelning bör också komma|

| till uttryck i en motsvarande justering av verksamhetsområdena |

| för offentliga organ med länet som indelningsgrund. Beträffande |

| skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna går det dock |

| inte nu att ta ställning till frågan om den regionala indelning-|

| en. |

--------------------------------------------------------------------

Regionberedningens bedömning överensstämmer i princip med regeringens.

Remissinstanserna har inte närmare kommenterat denna fråga.

Skälen för regeringens bedömning: Länsindelningen är styrande för en stor del av

den offentliga regionala förvaltningen vid sidan av länsstyrelserna.

Sammanläggningen av Kristianstads och Malmöhus län till Skåne län föranleder

således att frågan om motsvarande förändring för berörda organ tas upp.

 När det gäller bl.a. länsrätterna, fastighetsdomstolarna och skattemyndig-

heterna regleras den regionala indelningen i lag. I flertalet fall är den re-

gionala offentliga verksamhetens koppling till länsindelningen dock förord-

ningsreglerad, t.ex. såvitt avser kronofogdemyndigheterna och lantmäterimyndig-

heterna. Regeringen anser att utgångspunkten bör vara att en förändrad länsin-

delning också kommer till uttryck i en motsvarande justering av verksamhets-

områdena för offentliga organ i regionen med länet som indelningsgrund. I Skåne

är det bl.a. just den tydliga önskan att minska antalet aktörer på den regionala

arenan som har varit målet med att lägga samman de båda nuvarande länen. Det

finns då som regel ingen anledning att begränsa dessa effektiviseringsåtgärder

till enbart länsstyrelseorganisationen eller självstyrelsesidan.

 Några författningsändringar för att åstadkomma önskade sammanläggningar som

sådana behövs inte. Däremot blir ett antal justeringar i förordningar

nödvändiga.

 Vad som nu har sagts innebär dock inte att all verksamhet som en myndighet

bedriver på regional nivå måste utövas på en och samma ort i Skåne län. Genom en

sådan inriktning erbjuds rimliga möjligheter till decentraliserade lösningar

samtidigt som de nackdelar från samordnings- och rationaliseringssynpunkt som

ett bibehållande av två regionala myndigheter i ett och samma län medför kan

undvikas. Målet att uppnå en godtagbar balans i Skåne län av offentlig regional

förvaltning har av naturliga skäl varit grundat på önskemålet att motverka de

nackdelar från arbetsmarknadssynpunkt som en förlust av arbetstillfällen skulle

medföra och att i utjämnande syfte tillföra delar av regionen arbetstillfällen.

Det är således behovet av spridning av verksamhet snarare än strävan att bevara

organisatoriska strukturer som har varit avgörande. Det är också dessa övergrip-

ande strävanden som har varit ett av de framträdande inslagen i de diskussioner

som har förts i Skåne och som har redovisats av utredaren.

 För närvarande pågår en översyn av den organisatoriska strukturen inom dom-

stolsväsendet (dir. 1995:102). Enligt direktiven skall utredningen - 1995 års

domstolskommitté (Ju 1995:05) - i en första etapp senast den 1 december 1996

lämna förslag till en ny organisation för domstolsväsendet som helhet. En av de

övergripande utgångspunkterna är att samverkan mellan olika slag av domstolar på

samma nivå, t.ex. mellan tingsrätter och länsrätter, skall utvecklas betydligt.

Med tanke på kommitténs uppdrag är den lösning som nu väljs med avseende på

länsrätterna i Kristianstads och Malmöhus län den mest flexibla. Lösningen

innebär att det endast kommer att finnas en länsrätt i Skåne län, men att

verksamheten även i fortsättningen kommer att bedrivas i såväl Malmö som

Kristianstad. Detta innebär att det finns möjlighet att på längre sikt, sedan

kommittén har redovisat sitt uppdrag, välja en annan lösning.

 Vad beträffar den regionala verksamheten på skattemyndigheternas och kronofog-

demyndigheternas område gör sig särskilda omständigheter gällande. Riksskatte-

verket har i sin fördjupade anslagsframställning för perioden 1997-1999 bl.a.

föreslagit att de nuvarande 24 kronofogdemyndigheterna skall läggas samman till

åtta regionmyndigheter den 1 januari 1997. Frågan om den framtida indelningen

bereds för närvarande i Finansdepartementet. I fråga om skatteförvaltningens or-

ganisation läggs inte fram något förslag i anslagsframställningen. Det sägs i

stället att Riksskatteverket avser att utreda frågan vidare.

 Mot bakgrund av vad som nu har sagts anser regeringen att det inte går att i

detta sammanhang ta ställning till den delfråga beträffande den framtida

regionindelningen för skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna som följer

av bildandet av Skåne län.

 ALMI Företagspartner AB, som redan i dag har ett bolag för hela Skåne, är

inget offentligrättsligt organ. Den verksamhetsmässiga strukturen på detta

område är således en angelägenhet för ALMI:s ägare, dvs. staten som huvudägare

genom moderbolaget samt landstingen.

 De allmänna försäkringskassornas verksamhetsområden styrs av landstings-

indelningen. I Skåne finns det i dag, efter en sammanläggning år 1992 av de

tidigare två kassorna i Malmöhus län, därför två försäkringskassor. Inriktningen

är att dessa skall läggas samman den 1 januari 1998 (bet. 1994/95:SfU10, rskr.

1994/95:343, dir. 1995:156). Eftersom de nuvarande två landstingen i Skåne

kommer att finnas kvar till utgången av år 1998, saknas det behov av

lagstiftningsåtgärder för de båda försäkringskassornas bestånd under år 1997.

6 Lagstiftningsfrågor

6.1 Bildandet av Skåne läns landsting

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: För regleringen av den landstingskommunala |

| beslutanderätten i samband med bildandet av Skåne läns landsting|

| införs en särskild lag om sammanläggningsdelegerade. |

--------------------------------------------------------------------

Regionberedningens förslag: Beredningen har föreslagit att lagen (1979:411) om

ändringar i Sveriges indelning i kommuner och landsting och lagen (1979:412) om

kommunala indelningsdelegerade skall anpassas till indelningsändringar som

innebär sammanläggning av landsting.

Remissinstanserna har inte närmare kommenterat denna fråga.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 1 kap. 2 § kommunallagen (1991:900)

omfattar varje landsting ett län, om inte något annat är särskilt föreskrivet.

Om två eller flera län läggs samman skall en sammanläggning därför ske också av

motsvarande landsting. Således skall som en följd av bildandet av Skåne län

Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns landsting läggas samman till ett

landsting. Med hänsyn till de allmänna valen hösten 1998 måste emellertid

landstingen bestå till utgången av år 1998. Skåne läns landsting bör bildas den

1 januari 1999.

 Malmö kommun står för närvarande utanför landstingsindelningen. Kristianstads

läns landsting och Malmöhus läns landsting samt Malmö kommun har i en gemensam

framställning till regeringen i april 1995 anhållit om att få gå samman till

Skåne läns landsting från och med den 1 januari 1999. Enligt p. 4 av

övergångsbestämmelserna till lagen (1979:411) om ändringar i Sveriges indelning

i kommuner och landsting (indelningslagen) är det regeringen som bestämmer dagen

för kommunens inträde i landstinget och meddelar de övriga föreskrifter som

behövs. Regeringen avser att under hösten 1996 besluta i ärendet.

 Bestämmelser om förfarandet vid ändringar i landstingsindelningen finns i

indelningslagen. Den lagen är emellertid - som också Regionberedningen har kon-

staterat - inte anpassad till sådana större indelningsförändringar rörande

landsting som det nu är fråga om. Lagen saknar bl.a. bestämmelser om att

delegerade skall utses för att företräda ett nybildat landsting i de fall detta

inte bör företrädas av de gamla fullmäktige. Regler måste därför skapas för den

nu aktuella sammanläggningen till Skåne läns landsting.

 Regeringen anser att bestämmelser om sammanläggningsdelegerade för Skåne läns

landsting bör tas in i en särskild lag. Det blir härigenom möjligt att

tillgodose vissa särskilda önskemål som har förts fram. Termen sammanläggnings-

delegerade har valts eftersom det rör sig om en sammanläggning av landstingen

samt ett inträde av Malmö kommuns landstingsverksamhet i det nybildade

landstinget. Enligt den lag som regeringen nu föreslår skall sammanläggnings-

delegerade företräda Skåne läns landsting från den dag regeringen bestämmer till

och med den 31 oktober 1998. Därefter övergår beslutanderätten till det nyvalda

fullmäktige.

 Kommunallagen (1991:900), indelningslagen samt lagen (1979:412) om kommunala

indelningsdelegerade har tjänat som förebilder för den lag som regeringen nu

föreslår. I lagstiftningsärendet har synpunkter inhämtats från företrädare för

de berörda landstingen samt Malmö kommun.

 Förslaget till lag om sammanläggningsdelegerade för Skåne läns landsting

kommenteras närmare i avsnitt 8.

6.2 Huvudmannaskapet för viss kollektiv persontrafik

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Något förslag till ändringar i lagen om hu-|

| vudmannaskap för viss kollektiv persontrafik bör inte läggas fram|

| nu. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens bedömning: Bildandet av Skåne län påkallar en ändring i

lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik (huvud-

mannaskapslagen).

 I denna lag sägs att det i varje län skall finnas en huvudman för den lokala

och regionala linjetrafiken för persontransporter. De båda huvudmän som finns i

Kristianstads respektive Malmöhus län måste alltså ersättas med en för Skåne

gemensam ny huvudman.

 I de allra flesta län, bl.a. Kristianstads län, är kommunerna och landstinget

gemensamt huvudman. I Malmöhus län har emellertid kommunerna och landstinget

kommit överens om att endast landstinget och Malmö kommun skall vara huvudman.

 Huvudmannaskapslagen ger även i övrigt kommunerna och landstinget i ett län

stor frihet att träffa överenskommelser om huvudmannaskapet. Möjlighet finns

således att endast landstinget men även endast kommunerna skall vara huvudman.

 I lagen regleras också organisationsformen. I normalfallet skall huvudmannens

uppgifter has om hand av ett kommunalförbund, vilket är fallet i Malmöhus län. I

Kristianstads län däremot har kommunerna och landstinget kommit överens om att

uppgifterna i stället skall åvila ett aktiebolag, som har bildats för ändamålet.

 Som en följd av bildandet av Skåne län måste en ändring göras i 5 § huvud-

mannaskapslagen beträffande parternas inflytande över verksamheten. I denna

fråga gäller helt olika bestämmelser för Kristianstads och Malmöhus län.

Väsentliga skillnader finns också när det gäller tillämpningen av 6 §, som

reglerar fördelningen mellan kommunerna och landstinget av underskottet i

verksamheten.

 Enligt vad regeringen har erfarit pågår överläggningar och utredningar, bl.a.

inom ramen för Skånestyrelsen, rörande organisationen av ett gemensamt

huvudmannaskap för kollektivtrafiken i Skåne. Inriktningen är att ett sådant

huvudmannaskap skall vara genomfört den 1 januari 1999, vilket hänger samman med

att det nya Skånelandstinget avses bildas då. Resultatet av dessa överläggningar

bör avvaktas innan regeringen tar något initiativ i frågan.

 Regeringen avser att återkomma till riksdagen senare under år 1996 med förslag

till lagändringar som ger möjlighet att fram till utgången av år 1998 bibehålla

den nuvarande organisationen för kollektivtrafiken i Skåne.

6.3 Övriga lagstiftningsfrågor

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: En särskild lag införs för att reglera valet|

| av ledamöter i styrelsen för den nya länsstyrelsen i Skåne län för|

| åren 1997 och 1998. Detsamma gäller för valet av ledamöter i |

| Skogsvårdsstyrelsen i Skåne län. |

| Benämningarna Kristianstads och Malmöhus respektive Kopparbergs|

| län byts ut mot Skåne respektive Dalarnas län i de lagar där dessa|

| förekommer. Vidare görs en ändring av benämningen av valkretsarna|

| i Skåne vid val till riksdagen samt läggs den nybildade |

| Bollebygds kommun till uppräkningen av de kommuner som utgör |

| Älvsborgs läns södra valkrets. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Enligt lagen (1976:891) om val av ledamöter i

länsstyrelses styrelse består styrelsen av landshövdingen, som är ordförande,

samt av ytterligare 14 ledamöter. Dessa utses genom val av landstinget. Om det i

länet finns en kommun som inte ingår i landsting, skall valet förrättas av

landstinget och kommunen med den fördelning mellan dem som regeringen bestämmer

efter befolkningstalen. För de ledamöter som har valts av landstinget eller

kommunen skall lika många ersättare väljas.

 Ytterligare föreskrifter om val av ledamöter och ersättare finns i förordning-

en (1990:1510) med länsstyrelseinstruktion. Därav framgår att i Malmöhus län

väljs nio av ledamöterna i styrelsen för länsstyrelsen i länet av fullmäktige i

Malmöhus läns landsting och de återstående fem ledamöterna av fullmäktige i

Malmö kommun. Ledamöter och ersättare skall vara folkbokförda i länet.

Valperioden är tre år, räknat från den 1 januari året efter det år då val av

landstingsfullmäktige och kommunfullmäktige har ägt rum i hela landet.

 Valet av ledamöter i styrelsen för Länsstyrelsen i Skåne län för åren 1997 och

1998 bör regleras i en speciallag. Av lagen bör framgå att styrelsen skall

väljas av fullmäktige i Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns landsting

samt Malmö kommun med den fördelning mellan dem som regeringen bestämmer efter

befolkningstalen. Denna fördelning kommer att göras genom förordning.

 Lagens giltighetstid bör begränsas till utgången av år 1998. Den bör träda i

kraft den 1 november 1996 så att styrelsen hinner väljas under år 1996. Av lagen

om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse följer att valet av styrelse från

den 1 januari 1999 förrättas av fullmäktige i Skåne läns landsting, som väljs i

september 1998.

 Enligt lagen (1990:1496) om hur ledamöterna i skogsvårdsstyrelserna utses

består skogsvårdsstyrelsen i länet av sju ledamöter. Länsjägmästaren är

självskriven ledamot. Tre av de övriga ledamöterna och en personlig ersättare

för var och en av dem förordnas av regeringen. De återstående tre ledamöterna

och lika många ersättare väljs av landstinget i länet. Av 16 § andra stycket

förordningen (1995:1335) med instruktion för Skogsstyrelsen och

skogsvårdsstyrelserna framgår att ledamöter och ersättare utses för en period av

fyra år.

 Liksom beträffande länsstyrelsen bör valet av ledamöter i Skogsvårdsstyrelsen

i Skåne län för åren 1997 och 1998 regleras i en speciallag. Med hänsyn till be-

folkningstalen bör en ledamot och en ersättare väljas av fullmäktige i

Kristianstads läns landsting samt två ledamöter och två ersättare av fullmäktige

i Malmöhus läns landsting.

 Lagens giltighetstid bör begränsas till utgången av år 1998. Den bör träda i

kraft den 1 november 1996 så att ledamöterna hinner väljas under 1996. Valet av

ledamöter från den 1 januari 1999 förrättas av fullmäktige i Skåne läns

landsting, som väljs i september 1998.

 Kristianstads, Malmöhus eller Kopparbergs län nämns vid namn i ett antal olika

författningar. Genom bildandet av Skåne län och namnbytet till Dalarnas län blir

dessa namn inaktuella och måste därför bytas ut. Regeringen lägger i denna

proposition fram förslag till behövliga ändringar i de berörda lagarna.

Motsvarande justeringar kommer att behövas i de förordningar i vilka de äldre

länsbenämningarna också förekommer.

 När det gäller vallagen (1972:620) kan konstateras att det i Justitiedeparte-

mentet pågår ett arbete med att utarbeta förslag till en ny vallag som skall

träda i kraft före 1998 års allmänna val. Den nuvarande lagen kommer dock att

tillämpas om det hålls extra val dessförinnan.

 Indelningen i valkretsar för val till riksdagen anges i 2 kap. 1 § vallagen.

Malmöhus län utgör tre valkretsar (Malmö kommun samt Malmöhus läns norra och

södra valkrets) medan Kristianstads län utgör en valkrets. Någon förändring av

valkretsarnas antal eller deras utformning är inte aktuell nu. Däremot måste de

tre valkretsar i Skåne län som inte omfattar Malmö kommun få nya benämningar.

Malmöhus läns norra valkrets, Malmöhus läns södra valkrets respektive

Kristianstads läns valkrets bör i stället benämnas Skåne läns västra valkrets,

Skåne läns södra valkrets respektive Skåne läns norra och östra valkrets.

 Vidare bör i vallagen Bollebygds kommun i Älvsborgs län, som bildades den 1

januari 1995 genom utbrytning ur Borås kommun i samma län, föras in i upp-

räkningen över de kommuner som bildar Älvsborgs läns södra valkrets.

 Vad som har sagts om behovet av författningsjusteringar med anledning av

bildandet av Skåne län gäller inte i fråga om Kristianstads läns landsting och

Malmöhus läns landsting. Dessa skall nämligen bestå till utgången av år 1998

varefter de, tillsammans med Malmö kommun, kommer att bilda Skåne läns

landsting. I de fall dessa landsting uttryckligen nämns vid namn i en för-

fattning - det rör sig om ett mindre antal förordningar inom Socialdepartemen-

tets område - är det således inte påkallat med en ändring förrän från den 1 ja-

nuari 1999.

7 Den regionala ansvarsfördelningen m.m.

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Ytterligare analys och överväganden behövs|

| innan konkreta förslag om den regionala samhällsorganisationen |

| och fördelningen av ansvaret för regionala utvecklingsfrågor kan|

| läggas fram. Regeringen avser att under hösten 1996 samlat redo-|

| visa sin syn på dessa frågor för riksdagen. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens bedömning: Regionberedningens förslag om att förändra

fördelningen av ansvaret för viktiga samhällsuppgifter när det gäller den regio-

nala utvecklingen inrymmer många komplexa frågeställningar. Att ett flertal

olika aspekter gör sig gällande när dessa frågor skall övervägas framgår klart

av de synpunkter som har kommit fram under remissbehandlingen av

Regionberedningens slutbetänkande.

 Åsikterna om Regionberedningens förslag är splittrade. De remissinstanser som

ansluter sig till beredningens förslag om att föra över befogenheter och ansvar

från länsstyrelserna till landstingen är ungefär lika många som de som intar en

motsatt uppfattning.

 Till regeringen har också kommit in framställningar om försöksverksamhet med

ändrad regional ansvarsfördelning i olika delar av landet.

 Enligt regeringens mening krävs en ingående och noggrann analys i regerings-

kansliet av samtliga de delar som regionfrågan innefattar. Inte minst gäller

detta beträffande framställningarna om försöksverksamhet, vilka i allmänhet har

getts in eller konkretiserats först i samband med remissbehandlingen av

Regionberedningens slutbetänkande.

 Regeringen anser mot denna bakgrund att några meningsfulla och konkreta

förslag om fördelningen av ansvaret för regionala utvecklingsfrågor nu inte kan

läggas fram. Flera av Regionberedningens övriga förslag har en koppling till

denna ansvarsfördelning, varför samtliga dessa frågor bör tas upp i ett samman-

hang.

 Vi avser att under hösten 1996 samlat redovisa vår syn på de nu berörda

frågorna för riksdagen.

8 Författningskommentar

Förslaget till lag om sammanläggningsdelegerade för Skåne

läns landsting

Inledande bestämmelser

--------------------------------------------------------------------

| 1 § I denna lag finns bestämmelser om sammanläggningsdelegerade|

| vid bildandet av Skåne läns landsting. Bestämmelserna gäller utan|

| hinder av vad som föreskrivs i lagen (1979:411) om ändringar i |

| Sveriges indelning i kommuner och landsting. |

| |

| 2 § Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns landsting |

| skall bestå till utgången av år 1998. |

| |

| 3 § Skåne läns landsting skall, på det sätt som anges i 7 och 8 §§,|

| företrädas av sammanläggningsdelegerade från den dag regeringen |

| bestämmer till och med den 31 oktober 1998. Från och med den 1 |

| november 1998 företräds Skåne läns landsting av det nyvalda full-|

| mäktige. |

| Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns landsting skall |

| under tiden den 1 november-31 december 1998 företrädas av full- |

| mäktige i Skåne läns landsting. |

--------------------------------------------------------------------

Av bestämmelsen i 1 § framgår att denna lag exklusivt reglerar hur Skåne läns

landsting skall företrädas under tiden fram till dess att landstinget bildas den

1 januari 1999. Bestämmelserna i lagen kompletterar 2 kap. indelningslagen och

gäller i stället för de bestämmelser som finns där om hur beslutanderätten skall

utövas. Av bestämmelsen i 2 kap. 6 § indelningslagen framgår att ett nytt

landsting kan förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter så snart beslut

om indelningsändringen har fattats.

 I 1 kap. 2 § kommunallagen anges att varje landsting omfattar ett län, om inte

något annat är särskilt föreskrivet. I 2 § i det framlagda lagförslaget före-

skrivs att de nuvarande landstingen i Skåne skall finnas kvar under en över-

gångsperiod fram till utgången av år 1998.

 I 3 § anges vilka som skall företräda Skåne läns landsting. Regeringen kommer

att under hösten 1996, i samband med beslut i indelningsärendet, bestämma vilken

dag sammanläggningsdelegerade skall börja sin tjänstgöring. Av första stycket

framgår att sammanläggningsdelegerades tjänstgöring upphör i anslutning till att

det nyvalda fullmäktige i Skåne läns landsting tillträder, dvs. den 1 november

1998 (jfr 5 kap. 5 § kommunallagen).

 Termen sammanläggningsdelegerade har valts eftersom det rör sig om en

sammanläggning av landsting samt ett inträde av den del av verksamheten i Malmö

kommun som motsvarar landstingsverksamheten.

 Eftersom det inte under år 1998 kommer att väljas några fullmäktige för

Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns landsting föreskrivs i 3 § andra

stycket att det nyvalda fullmäktige i Skåne läns landsting skall företräda också

dessa landsting under tiden den 1 november-31 december 1998.

Val av sammanläggningsdelegerade

--------------------------------------------------------------------

| 4 § Delegerade och ersättare för dessa skall senast den dag re-|

| geringen bestämmer väljas av fullmäktige i Kristianstads läns |

| landsting, Malmöhus läns landsting och Malmö kommun. |

| När valen har ägt rum, skall ordföranden i fullmäktige i Malmöhus|

| läns landsting underrättas om vilka som har valts. |

| |

| 5 § Antalet delegerade skall uppgå till 87, varav 23 skall |

| väljas av Kristianstads läns landsting, 45 av Malmöhus läns |

| landsting och 19 av Malmö kommun. Antalet ersättare skall vara |

| lika många som antalet delegerade och väljas på samma sätt som |

| dessa. |

| |

| 6 § Valbar är den som är ledamot eller ersättare i fullmäktige i|

| Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns landsting eller Malmö|

| kommun. Föreskrifterna i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt |

| valsätt skall tillämpas vid valet. |

| Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet |

| också bestämmas i vilken ordning som de skall kallas in till |

| tjänstgöring. |

--------------------------------------------------------------------

I dessa paragrafer finns bestämmelser om tidpunkten för val av delegerade och

ersättare, valsätt, antalet delegerade och ersättare samt valbarhet.

 I 4 § sägs att det är regeringen som bestämmer vilken dag som delegerade och

ersättare senast skall väljas. Regeringen kommer att bestämma detta i samband

med att beslut i indelningsfrågan fattas under hösten 1996. Med hänsyn till de

uppgifter som ordföranden i fullmäktige i Malmöhus läns landsting har enligt 13

§ är det nödvändigt med en bestämmelse i 4 § om att denne skall underrättas om

utgången av valen.

 I 5 § regleras antalet delegerade och ersättare. Antalet samt fördelningen

mellan Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns landsting och Malmö kommun

har bestämts i enlighet med de berörda parternas gemensamma önskemål.

 Av 6 § framgår att endast den som är ledamot eller ersättare i fullmäktige i

de berörda landstingen eller i Malmö kommun kan väljas till delegerad eller

ersättare. Motsvarande begränsning gäller enligt 2 § lagen om kommunala in-

delningsdelegerade och är en följd av föreskriften i 1 kap. 7 § regeringsformen

att beslutanderätten i kommunerna skall utövas av valda församlingar.

Behörigheten att fatta beslut

--------------------------------------------------------------------

| 7 § Utöver vad som i övrigt framgår av denna lag skall sammanlägg-|

| ningsdelegerade |

| 1. under år 1997 |

| - besluta om Skåne läns landstings indelning i valkretsar, |

| - fastställa antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige i Skåne|

| läns landsting, |

| - anta grunderna för ersättning för resekostnader och andra |

| utgifter som föranleds av uppdrag enligt denna lag samt arvode, |

| pension och andra ekonomiska förmåner till den som fullgör ett |

| sådant uppdrag, samt |

| - upprätta och fastställa budget för sin verksamhet under |

| budgetåret 1998, |

| 2. under år 1998 |

| - anta förslag till budget för Skåne läns landsting avseende bud-|

| getåret 1999, samt |

| - besluta i andra ärenden där besluten sträcker sina verkningar |

| efter utgången av år 1998. |

| |

| 8 § Fullmäktige i Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns|

| landsting får under tiden den 1 januari-31 oktober 1998 besluta |

| endast i sådana ärenden som uteslutande avser dem själva och där|

| besluten inte sträcker sina verkningar efter utgången av år 1998.|

| För Malmö kommun gäller motsvarande begränsning under tiden den 1|

| januari-31 december 1998 i frågor som den 1 januari 1999 skall |

| föras över till Skåne läns landsting. |

--------------------------------------------------------------------

I paragraferna finns bestämmelser om beslutanderättens fördelning mellan full-

mäktige i Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns landsting och Malmö kommun

samt sammanläggningsdelegerade. Av 7 § framgår omfattningen av sammanläggnings-

delegerades beslutanderätt och att den ökar successivt under åren 1997 och 1998.

I 8 § regleras beslutanderätten för fullmäktige i Kristianstads läns landsting,

Malmöhus läns landsting och Malmö kommun i sådana ärenden som avser lands-

tingsverksamheten.

 Under det första verksamhetsåret, dvs. år 1997, kommer sammanläggnings-

delegerade att ha behörighet att fatta vissa i huvudsak förberedande beslut i en

del formella frågor. Under samma tid skall beslutanderätten i alla ärenden som i

sak avser landstingsverksamheten helt ligga kvar hos fullmäktige i Kristianstads

läns landsting, Malmöhus läns landsting och Malmö kommun.-

 Grunderna för arvode m.m. enligt 7 § 1 tredje strecksatsen bör bestämmas på

sätt som anges i kommunallagen. Ersättningen skall således vara skälig.

 Under det andra verksamhetsåret, dvs. år 1998, skall sammanläggningsdelegerade

dels besluta om förslag till budget för Skåne läns landsting, dels besluta i

sådana sakfrågor som har verkningar efter utgången av år 1998, dvs. när Skåne

läns landsting har bildats.

 Exempel på sådana sakfrågor är Skåne läns landstings organisation samt

tillsättningar av tjänster inom landstinget.

 Av 8 § följer att fullmäktige i Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns

landsting under tiden den 1 januari-31 oktober 1998 får utöva beslutanderätt

endast i sådana frågor som avser dem själva och som inte har några verkningar

efter det att Skåne läns landsting har bildats. För Malmö kommun gäller

motsvarande begränsning under tiden den 1 januari-31 december 1998 i sådana

frågor som den 1 januari 1999 skall föras över till Skåne läns landsting.

 I lagen anges inte vad som menas med landstingsverksamheten i Malmö kommun.

Detta kommer att i sina detaljer bli föremål för förhandlingar mellan de berörda

parterna.

--------------------------------------------------------------------

| 9 § Sammanläggningsdelegerade får uppdra åt ett arbetsutskott |

| eller en kommitté som avses i 21 § att besluta på sammanläggnings-|

| delegerades vägnar i ett visst ärende eller en viss grupp av |

| ärenden. I sådana fall får sammanläggningsdelegerade besluta att|

| arbetsutskottet eller en kommitté i sin tur får uppdra åt en |

| eller flera ledamöter eller ersättare i arbetsutskottet eller i |

| kommittén eller åt en anställd hos Kristianstads läns landsting,|

| Malmöhus läns landsting eller Malmö kommun att besluta på |

| sammanläggningsdelegerades vägnar. |

| I följande slag av ärenden får beslutanderätten inte delegeras:|

| 1. ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning |

| eller kvalitet, |

| 2. framställningar eller yttranden till |

| sammanläggningsdelegerade, liksom yttranden med anledning av |

| att ett beslut av arbetsutskottet eller en kommitté i dess |

| helhet eller av sammanläggningsdelegerade har överklagats, samt |

| 3. ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda, om de är av |

| principiell beskaffenhet eller annars av större vikt. |

| |

| 10 § Beslut som har fattats med stöd av uppdrag enligt 9 § skall|

| anmälas till sammanläggningsdelegerade, som bestämmer hur detta |

| skall ske. |

--------------------------------------------------------------------

Bestämmelsen i 9 § motsvarar huvudsakligen 6 kap. 33 och 34 §§ kommunallagen. I

lagen om kommunala indelningsdelegerade finns inte någon motsvarande reglering.

Med hänsyn till de berörda parternas gemensamma önskemål har sammanläggnings-

delegerade getts möjlighet att i vissa ärenden delegera sin beslutanderätt till

arbetsutskottet eller till en kommitté. Mot bakgrund av att det endast är

sammanläggningsdelegerade som har formell beslutanderätt i ärenden är arbetsut-

skottet, kommittéerna och anställda beroende av delegation för att kunna fatta

beslut i ärenden.

 Anmälningsförfarandet i 10 § har sin förebild i 6 kap. 35 § kommunallagen.

Bestämmelsen är nödvändig för att sammanläggningsdelegerade skall kunna

kontrollera hur arbetsutskottet eller en kommitté hanterat beslutanderätt som

har delegerats.

Medel för verksamheten

--------------------------------------------------------------------

| 11 § Kristianstads läns landsting och Malmöhus läns landsting |

| skall tillhandahålla medel för sammanläggningsdelegerades verk- |

| samhet i förhållande till det antal skattekronor och skatteören |

| som enligt lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om |

| kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. skall |

| ligga till grund för landstingens bestämmande av skattesatsen för|

| uttag av skatt för år 1996. |

| Malmö kommun skall på motsvarande sätt tillhandahålla medel i för-|

| hållande till den verksamhet som kommunen skall överföra till Skå-|

| ne läns landsting. |

--------------------------------------------------------------------

Paragrafen motsvarar i huvudsak bestämmelsen i 20 § lagen om kommunala

indelningsdelegerade och innebär att kostnaderna för delegerades verksamhet

skall fördelas efter skatteunderlaget. Eftersom Malmö kommun inte går in i Skåne

läns landsting med hela sin verksamhet skall inte hela kommunens skatteunderlag

ligga till grund för regleringen. Kommunen får i stället tillhandahålla medel i

förhållande till omfattningen av den verksamhet som kommunen överför till det

nya landstinget, dvs. i förhållande till landstingsverksamheten i kommunen.

Ekonomisk förvaltning

--------------------------------------------------------------------

| 12 § Vad som föreskrivs i 8 kap. kommunallagen (1991:900) om mål|

| för den ekonomiska förvaltningen, medelsförvaltningen, utgifts- |

| beslut under budgetåret samt räkenskapsföring och redovisning |

| skall i tillämpliga delar gälla för sammanläggningsdelegerades |

| ekonomiska förvaltning. |

--------------------------------------------------------------------

Genom paragrafen görs vissa bestämmelser i 8 kap. kommunallagen om den

ekonomiska förvaltningen tillämpliga på sammanläggningsdelegerades verksamhet.

Det gäller mål för den ekonomiska förvaltningen (1 §), medelsförvaltningen (2-3b

§§), utgiftsbeslut under budgetåret (12 §) samt räkenskapsföring och redovisning

(14-23 §§). Sammanläggningsdelegerade förmodas inte ha någon omfattande ekono-

misk förvaltning men måste ändå redovisa sina räkenskaper m.m. Sammanläggnings-

delegerade skall för sin del avsluta räkenskaperna per den 31 oktober 1998.

Sammanläggningsdelegerades arbetsformer

--------------------------------------------------------------------

| 13 § Ordföranden i fullmäktige i Malmöhus läns landsting skall |

| snarast efter det att delegerade och ersättare har valts utse |

| en av de delegerade att utfärda kungörelse om det första samman-|

| trädet med sammanläggningsdelegerade och att föra ordet där till|

| dess ordförande har valts. |

| |

| 14 § Vid det första sammanträdet skall sammanläggningsdelegerade|

| för sin tjänstgöringstid bland de delegerade välja en ordförande|

| och en eller flera vice ordförande. |

| |

| 15 § Sammanläggningsdelegerades ordförande skall utfärda en |

| kungörelse om varje sammanträde. Kungörelsen skall innehålla upp-|

| gift om tid och plats för sammanträdet och om de ärenden som |

| skall behandlas. |

| Kungörelsen skall anslås på anslagstavlan i Kristianstads läns |

| landsting, Malmöhus läns landsting och Malmö kommun minst en |

| vecka före sammanträdesdagen samt inom samma tid på lämpligt sätt|

| lämnas till varje delegerad och ersättare. |

| Kungörelsen skall inom samma tid införas i de ortstidningar där|

| landstingen och kommunen inför sådana tillkännagivanden som avses|

| i 5 kap. 10 § kommunallagen (1991:900). |

--------------------------------------------------------------------

I dessa paragrafer finns bestämmelser om sammanläggningsdelegerades första sam-

manträde samt när, var och hur kungörelse om deras sammanträden skall ske samt

kungörelsens innehåll.

 Närmare regler om hur ordförandeskapet skall utövas i olika situationer, t.ex.

när varken ordföranden eller någon vice ordförande kan närvara vid ett sam-

manträde, kan tas in i den arbetsordning som sammanläggningsdelegerade skall

anta enligt 18 §.

--------------------------------------------------------------------

| 16 § Om en delegerad är förhindrad att inställa sig till ett |

| sammanträde eller att vidare delta i ett sammanträde, skall en |

| ersättare tjänstgöra i den delegerades ställe. När ersättarna |

| tjänstgör har de samma rättigheter som de delegerade. |

| I fråga om ersättarnas tjänstgöring skall föreskrifterna i 5 kap.|

| 13-15 §§ kommunallagen (1991:900) tillämpas. |

--------------------------------------------------------------------

Paragrafens första stycke motsvaras av bestämmelserna i 4 kap. 18 § första

stycket och 5 kap. 12 § kommunallagen.

 I andra stycket görs vissa andra av kommunallagens regler om ersättarnas

tjänstgöring tillämpliga. Sammanläggningsdelegerade bör i sin arbetsordning i

övrigt reglera ersättarnas tjänstgöring.

--------------------------------------------------------------------

| 17 § Sammanläggningsdelegerade får kalla en förtroendevald eller|

| en anställd hos Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns lands-|

| ting eller Malmö kommun eller en särskild sakkunnig att närvara |

| vid ett sammanträde med sammanläggningsdelegerade för att lämna |

| upplysningar. |

| Den som har kallats till ett sådant sammanträde får, om samman-|

| läggningsdelegerade beslutar det, delta i överläggningarna men |

| inte i besluten. |

--------------------------------------------------------------------

Paragrafen ger sammanläggningsdelegerade rätt att besluta att vissa utomstående

har rätt att närvara vid sammanläggningsdelegerades sammanträden för att lämna

upplysningar.

--------------------------------------------------------------------

| 18 § Sammanläggningsdelegerade skall i en arbetsordning meddela|

| de ytterligare föreskrifter som behövs för sammanträdena och hand-|

| läggningen av ärenden. |

--------------------------------------------------------------------

Paragrafen, som motsvarar bestämmelsen i 5 kap. 63 § kommunallagen, avviker från

vad som gäller enligt lagen om kommunala indelningsdelegerade. I den lagen finns

det inte någon motsvarande reglering. I detta sammanhang finns det dock ett

behov av att göra en anpassning till kommunallagens regler om en arbetsordning

för fullmäktige.

 Sammanläggningsdelegerade åläggs således att anta en arbetsordning. I

arbetsordningen skall närmare bestämmelser om sammanläggningsdelegerades

arbetsformer tas in. Exempel på frågor som bör regleras i en arbetsordning är

sammanläggningsdelegerades säte, var och när sammanträdena skall hållas och på

vems initiativ (jfr 5 kap. 7 § kommunallagen), ersättarnas tjänstgöring, vem som

är ordförande när en vald ordförande inte är närvarande, förfarandet vid

omröstningar, handläggningen av motioner, interpellationer och frågor samt

formerna för justering av protokoll. I arbetsordningen kan också bestämmas vem

som har rätt att närvara vid sammanträdena och eventuellt delta i över-

läggningarna. Här kan även föreskrivas om vem som skall få del av protokoll och

andra sammanträdeshandlingar.

 Arbetsordningen är ett komplement till lagen och får inte avvika från vad som

är föreskrivet där.

--------------------------------------------------------------------

| 19 § Ärenden hos sammanläggningsdelegerade får väckas av |

| 1. arbetsutskottet, |

| 2. en kommitté, |

| 3. en delegerad genom motion, |

| 4. revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med|

| revisionsuppdraget, eller |

| 5. fullmäktige eller styrelsen i Kristianstads läns landsting, |

| Malmöhus läns landsting eller Malmö kommun. |

| Sammanläggningsdelegerade skall besluta i ärenden som har väckts|

| enligt första stycket. |

--------------------------------------------------------------------

Paragrafen, som i huvudsak motsvarar 5 kap. 23 och 25 §§ kommunallagen, anger i

sitt första stycke vilka som har rätt att väcka ärenden hos sammanlägg-

ningsdelegerade. I andra stycket slås fast att sammanläggningsdelegerade har

skyldighet att fatta beslut i väckta ärenden.

--------------------------------------------------------------------

| 20 § Utöver vad som anges i denna lag gäller följande bestämmelser|

| i kommunallagen (1991:900) för delegerade och deras ersättare: |

| - 4 kap. 10 § om återkallande av uppdraget, |

| - 4 kap. 11 § om rätt till ledighet från anställning, |

| - 4 kap. 19-22 §§ om omröstning, beslut och reservation, |

| - 5 kap. 18-20 §§ om beslutförhet och jäv, |

| - 5 kap. 26, 28, 29 och 31-33 §§ om hur ärendena bereds, |

| - 5 kap. 36-46 §§ om bordläggning, offentlighet och ordning vid |

| sammanträdena, hur ärendena avgörs och proportionella val, samt |

| - 5 kap. 57-62 §§ om protokollet. |

--------------------------------------------------------------------

Genom hänvisningar i paragrafen skall vissa bestämmelser i kommunallagen gälla

för sammanläggningsdelegerade och deras ersättare.

Beredning och verkställighet

--------------------------------------------------------------------

| 21 § För beredning och verkställighet skall sammanläggningsdele-|

| gerade utse ett arbetsutskott. För sådana uppgifter får de |

| dessutom utse en eller flera kommittéer. |

--------------------------------------------------------------------

I paragrafen anges att sammanläggningsdelegerade skall utse ett arbetsutskott

och att de får utse en eller flera kommittéer för beredning och verkställighet.

Regeln hindrar inte att sammanläggningsdelegerade inrättar olika former av

samrådsorgan utan egen rätt att fatta eller verkställa beslut.

 Av 9 § i det framlagda lagförslaget framgår att arbetsutskottet och en

kommitté kan få viss beslutanderätt delegerad till sig från sammanläggnings-

delegerade.

 För arbetsutskottet eller en kommitté bör antas ett reglemente eller motsva-

rande dokument. Detta bör innehålla närmare bestämmelser om arbetsutskottets

eller kommittéernas sammanträden såsom ersättarnas tjänstgöring, ersättare för

ordföranden när varken ordföranden eller någon vice ordförande kan delta i ett

sammanträde samt formerna för justering av protokoll. Skyldigheten att föra

protokoll och att anslå tillkännagivanden om justering av protokoll följer av 26

§.

--------------------------------------------------------------------

| 22 § Ledamöter och ersättare i arbetsutskottet och i en kommitté|

| väljs av sammanläggningsdelegerade till det antal och för den tid|

| som sammanläggningsdelegerade bestämmer, dock längst till utgången|

| av år 1998. |

| Valbar till ledamot och ersättare i arbetsutskottet eller en |

| kommitté är den som fyller 18 år senast på dagen för valet och som|

| är folkbokförd i en kommun inom området för Skåne läns landsting.|

| Den som inte är svensk medborgare är valbar bara om han har |

| varit folkbokförd i Sverige den 1 november de tre åren närmast |

| före valåret. |

| Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet |

| också bestämmas i vilken ordning som de skall kallas in till |

| tjänstgöring. |

| |

| 23 § Sammanläggningsdelegerade skall för tid som anges i 22 § |

| bland ledamöterna i arbetsutskottet och i en kommitté välja en |

| ordförande och en eller två vice ordförande. |

--------------------------------------------------------------------

I paragraferna finns bestämmelser om valet av ledamöter och ersättare i arbets-

utskottet och i kommittéer samt om valbarhet och val av ordförande och vice

ordförande i dessa organ.

 Av 22 § andra stycket följer att valbarheten, till skillnad från vad som

gäller för sammanläggningsdelegerade, inte är begränsad till ledamöter och

ersättare i fullmäktige i Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns landsting

och Malmö kommun. Valbar är i stället var och en som uppfyller de allmänna

valbarhetsvillkoren.

--------------------------------------------------------------------

| 24 § Det förslag till budget för Skåne läns landsting som samman-|

| läggningsdelegerade enligt 7 § 2 skall besluta om upprättas av |

| arbetsutskottet. |

| I fråga om budgeten tillämpas i övrigt bestämmelserna i 8 kap. 5|

| och 8-11 §§ kommunallagen (1991:900). |

--------------------------------------------------------------------

Paragrafen förutsätter att sammanläggningsdelegerade senast före utgången av

oktober 1998 beslutar om budgetförslaget enligt 7 § 2 så att fullmäktige i Skåne

läns landsting i sin tur kan fastställa budgeten före november månads utgång. I

första stycket slås fast att det är arbetsutskottet som svarar för upprättandet

av det budgetförslag som sammanläggningsdelegerade skall lämna.

 Genom andra stycket görs i övrigt kommunallagens budgetregler i huvudsak

tillämpliga på arbetet med budget för det nya landstinget. Den underrättelse om

skattesatsen som avses i 8 kap. 11 § bör göras av arbetsutskottet.

--------------------------------------------------------------------

| 25 § För beredning och verkställighet av ärenden som avser Skåne|

| läns landsting får det nyvalda fullmäktige i detta landsting |

| under perioden den 1 november-31 december 1998 anlita samman- |

| läggningsdelegerades arbetsutskott och kommittéer samt nämnder |

| och beredningar i Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns |

| landsting och Malmö kommun. |

--------------------------------------------------------------------

Paragrafen ger det nyvalda fullmäktige i Skåne läns landsting möjlighet att

anlita sammanläggningsdelegerades arbetsutskott och kommittéer till dess

landstinget har bildats den 1 januari 1999. En förutsättning för att arbets-

utskottet och kommittéerna skall kunna användas är att sammanläggningsdelegerade

enligt 22 § har bestämt deras mandattid till och med utgången av år 1998.

Fullmäktige får också anlita nämnder och beredningar i Kristianstads läns

landsting, Malmöhus läns landsting och Malmö kommun.

--------------------------------------------------------------------

| 26 § Utöver vad som anges i denna lag gäller följande bestämmelser|

| i kommunallagen (1991:900) för arbetsutskottet och en kommitté: |

| - 4 kap. 11 § om ledighet från anställning, |

| - 4 kap. 19-22 §§ om omröstning, beslut och reservation, |

| - 4 kap. 23 § om närvarorätt, |

| - 6 kap. 18 och 19 §§ om tidpunkt för sammanträde och närvarorätt för|

| utomstående, |

| - 6 kap 23-26 §§ om beslutförhet och jäv, samt |

| - 6 kap. 28-31 §§ om hur ärendena avgörs samt om protokoll och |

| delgivning. |

--------------------------------------------------------------------

Genom hänvisningar i paragrafen skall vissa bestämmelser i kommunallagen gälla

för arbetsutskottet och en kommitté. När arbetsutskottet och kommittéerna fattar

beslut har de en skyldighet att protokollföra detta. De skall också anslå

tillkännagivande om justering av protokoll på anslagstavlan i Kristianstads läns

landsting, Malmöhus läns landsting och Malmö kommun. Denna ordning kommer att få

särskild betydelse för när klagotiden börjar löpa i ärenden där beslut

överklagas genom en begäran om laglighetsprövning enligt 10 kap. kommunallagen.

Skyldigheten att anmäla delegationsbeslut finns reglerad i 10 §.

Interpellationer och frågor

--------------------------------------------------------------------

| 27 § Interpellationer och frågor får ställas av de delegerade |

| samt av ledamöterna i fullmäktige i Kristianstads läns landsting,|

| Malmöhus läns landsting och Malmö kommun. De skall riktas till- |

| sammanläggningsdelegerades, arbetsutskottets eller en kommittés |

| ordförande. |

| |

| 28 § Interpellationer och frågor skall avse ämnen som hör till |

| sammanläggningsdelegerades, arbetsutskottets eller en kommittés |

| handläggning. De får dock inte avse ärenden som rör myndighetsutöv-|

| ning mot någon enskild. |

| |

| 29 § Den ordförande till vilken en interpellation eller en fråga|

| har ställts får överlåta besvarandet av denna till en annan |

| delegerad eller till en ledamot i arbetsutskottet eller en |

| kommitté. Svaret skall lämnas vid sammanträde med det fullmäktige|

| vars ledamot har ställt interpellationen eller frågan. I det |

| fall en delegerad har ställt en interpellation eller en fråga |

| skall den besvaras vid ett sammanträde med sammanläggningsdele- |

| gerade. |

--------------------------------------------------------------------

--------------------------------------------------------------------

| 30 § Utöver vad som föreskrivs i denna lag om interpellationer |

| och frågor gäller bestämmelserna i 5 kap. 50 och 51 §§, 54 § första|

| stycket samt 55 och 56 §§ kommunallagen (1991:900). |

--------------------------------------------------------------------

Genom dessa paragrafer görs kommunallagens regler om interpellationer och frågor

i stort tillämpliga. Ämnesområdet för interpellationer och frågor omfattar såda-

na ämnen som hör till sammanläggningsdelegerades, arbetsutskottets eller en

kommittés handläggning. Ärenden som rör myndighetsutövning mot någon enskild får

aldrig bli föremål för frågor och interpellationer.

 Närmare bestämmelser om hanteringen av interpellationer och frågor kan tas in

i arbetsordningen för sammanläggningsdelegerade.

Uppdragets upphörande

--------------------------------------------------------------------

| 31 § Om en delegerad, en ledamot i arbetsutskottet eller i en |

| kommitté eller en ersättare för någon av dessa avgår under tjänstgör-|

| ingstiden, skall bestämmelserna i 6 kap. 14 § första och andra |

| styckena kommunallagen (1991:900) tillämpas. |

| Bestämmelsen i 4 kap. 7 § kommunallagen gäller för delegerade, |

| ledamöter i arbetsutskottet och i en kommitté samt deras ersät- |

| tare. |

| |

| 32 § Om en delegerad, en ledamot i arbetsutskottet eller i en |

| kommitté eller en ersättare för någon av dessa upphör att vara |

| valbar, upphör också uppdraget genast. |

| Sammanläggningsdelegerade skall befria en delegerad, en |

| ledamot i arbetsutskottet eller i en kommitté eller en ersättare|

| för någon av dessa från uppdraget när denne önskar avgå, om det inte|

| finns särskilda skäl mot det. |

--------------------------------------------------------------------

Bestämmelsen i 31 § första stycket hänvisar till kommunallagens regler om att

fyllnadsval skall förrättas om en ledamot avgår under mandattiden.

 Paragrafens andra stycke avser den situation som uppstår när ett fel har

blivit begånget i valet till respektive fullmäktige.

 Bestämmelserna i 32 § motsvarar regleringen i 4 kap. 8 och 9 §§ kommunallagen.

Revision

--------------------------------------------------------------------

| 33 § Sammanläggningsdelegerade skall för den tid som sammanlägg-|

| ningsdelegerade bestämmer, dock längst till utgången av år 1998,|

| välja minst tre revisorer och lika många revisorsersättare för att|

| granska arbetsutskottets och kommittéernas verksamhet. |

| Valbar till revisor eller revisorsersättare är den som är valbar|

| enligt 22 §. |

| Om revisorsersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid |

| valet även bestämmas i vilken ordning som de skall kallas in |

| till tjänstgöring. |

| |

| 34 § Om en revisor eller en revisorsersättare upphör att vara |

| valbar, upphör också uppdraget genast. |

| Sammanläggningsdelegerade skall befria en revisor eller |

| revisorsersättare från uppdraget när denne önskar avgå, om det inte|

| finns särskilda skäl mot det. |

| |

| 35 § Revisorerna skall år 1999 till fullmäktige i Skåne läns |

| landsting avge en berättelse om resultatet av den revision som |

| avser verksamheten under år 1998. Fullmäktige skall vid |

| sammanträde före utgången av år 1999 besluta om ansvarsfrihet |

| skall beviljas eller om någon åtgärd för att bevara landstingets|

| rätt skall vidtas. |

| |

| 36 § Utöver vad som föreskrivs i denna lag om revision gäller |

| 9 kap. kommunallagen (1991:900). |

--------------------------------------------------------------------

I dessa paragrafer finns bestämmelser om val av revisorer samt revision av ar-

betsutskottets och kommittéernas verksamhet.

 Utöver den revisionsberättelse som anges i 35 § följer av 36 § att revisorerna

även skall avge en revisionsberättelse för verksamhetsåret 1997. Denna

revisionsberättelse skall lämnas till sammanläggningsdelegerade (jfr 9 kap. 14 §

kommunallagen).

 Att fyllnadsval skall förrättas om en revisor som inte har utsetts vid ett

proportionellt val avgår, framgår av 9 kap. 3 § kommunallagen.

Laglighetsprövning

--------------------------------------------------------------------

| 37 § Bestämmelserna om överklagande i 10 kap. kommunallagen |

| (1991:900) gäller i fråga om ett beslut som har fattats av |

| sammanläggningsdelegerade, arbetsutskottet eller en kommitté. |

| Ett sådant beslut får överklagas såväl av Kristianstads läns |

| landsting, Malmöhus läns landsting och Malmö kommun som av deras|

| medlemmar. |

| Om länsrätten eller kammarrätten har upphävt ett beslut eller för-|

| bjudit att det verkställs, får domstolens beslut överklagas även|

| av Kristianstads läns landsting, Malmöhus läns landsting, Malmö |

| kommun och av deras medlemmar. |

--------------------------------------------------------------------

I paragrafen behandlas rätten att få lagligheten av sammanläggningsdelegerades

beslut prövad. Rätten att överklaga tillkommer såväl Kristianstads läns

landsting, Malmöhus läns landsting och Malmö kommun som deras medlemmar. Genom

bestämmelsen har det här, i förhållande till vad som gäller enligt

kommunallagen, skett en utvidgning av rätten att överklaga till de båda lands-

tingen samt till Malmö kommun. Motsvarande princip tillämpas för

indelningsdelegerade enligt 23 § lagen om kommunala indelningsdelegerade.

 Genom att bestämmelserna i 10 kap. kommunallagen har gjorts tillämpliga kommer

bl.a. föreskriften i samma kapitels 15 § om rättelse av verkställighet att gäl-

la.

Ikraftträdande

Lagen träder i kraft den 1 november 1996. Med hänsyn till att bestämmelserna om

revision och laglighetsprövning är tillämpliga även efter utgången av år 1998,

har lagen inte tidsbegränsats. Den får i stället upphävas när den inte längre är

aktuell.

Civildepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 23 maj 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:224 Följdfrågor med anledning av den

ändrade länsindelningen i Skåne m.m.