Prop.

1993/94:243Regeringens proposition

1993/94:243

Försäljning av AB Tipstjänst till svenskt föreningsliv

m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 7 april 1994

Birgit[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att svenskt föreningsliv skall erbjudas att på

förmånliga villkor förvärva AB Tipstjänst från staten. I propositionen föreslås

också att skatten som i dag tas ut på bingospel med penningvinster slopas genom

en ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel. Vidare föreslås i samma lag

vissa förändringar avseende beskattningen av det roulett- och kortspel som efter

tillstånd bedrivs av privata företag på bl. a. restauranger. Regeringen lägger

inte nu fram något förslag i syfte att tillåta kasinospel av internationellt

slag i Sverige.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.. 3

2 Lagtext...................... 3

3 Ärendet och dess beredning... 6

4 Utgångspunkter............... 7

5 Föreningslivet ges möjlighet att

 förvärva AB Tipstjänst....... 8

6 Bingoskatten avskaffas. Ändrad

 roulettskatt................. 15

7 Kasinospel av internationellt slag

 i Sverige.................... 16

8 Statsfinansiella konsekvenser 18

Utdrag ur protokoll vid regerings-

sammanträde den 7 april 1994..... 19

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. bemyndigar regeringen att träffa avtal om en försäljning av AB Tipstjänst i

enlighet med vad som anförs (avsnitt 5),

 2. godkänner det som regeringen förordar angående AB Tipstjänsts nuvarande stöd

till idrotten,

 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på

spel.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel

 Härigenom föreskrivs att 1, 4, 6, 10, 11 och 22 §§ lagen (1972:820) om skatt på

spel1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §2

 Spelskatt betalas Spelskatt betalas

enligt denna lag enligt denna lag

till staten för sådanttill staten för så-

roulett- eller dant roulettspel

bingospel som kräver som kräver tillstånd

tillstånd enligt enligt lotterilagen

lotterilagen (1994:00).

(1982:1011). Skatt

betalas dock inte för

sådant bingospel som

får anordnas med stöd

av 11 § lotterilagen

om vinsterna endast

utgörs av annat än

pengar.

 Kortspel och tärningsspel jämställs i denna lag med roulettspel.

 4 §3

 Skattskyldig är den Skattskyldig är den

som har tillstånd som som har tillstånd

avses i 1 § om till- som avses i 1 §. I

ståndet inte endast fråga om roulettspel

berättigar till sådantmed utrustning som

spel som avses i 1 § upplåtes av någon med

andra meningen. I fast driftställe

fråga om roulettspel inom landet, är dock

med utrustning som den som upplåter

upplåtes av någon med utrustningen skatt-

fast driftställe inom skyldig.

landet, är dock den

som upplåter

utrustningen skatt-

skyldig.

 3

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 6 §

 Skattskyldighet för Skattskyldigheten

roulettspel inträder inträder med den

med den kalendermånad kalendermånad då

då spelet påbörjas ochspelet påbörjas och

upphör vid utgången avupphör vid utgången

den kalendermånad då av den kalendermånad

spelet upphör. då spelet upphör.

 Skattskyldighet för

bingospel inträder när

insats göres i

spelet.

 10 §4

 Spelskatt utgår i Spelskatt utgår, för

fråga om varje kalendermånad

 1. roulettspel, för då skattskyldighet

varje kalendermånad dåföreligger, med

skattskyldighet 2 000 kronor för

föreligger, med 6 000 tillstånd som innebär

kronor för tillstånd rätt till spel på ett

som innebär rätt till spelbord,

spel minst tre dagar 4 000 kronor för

varje vecka och med tillstånd som innebär

2 000 kronor för rätt till spel på

tillstånd i annat två spelbord,

fall. Om ett 9 000 kronor för

tillstånd avser fler tillstånd som

än ett spelbord skall innebär rätt till

dock nämnda belopp spel på tre spel-

höjas med 3 000 bord,

kronor respektive 18 000 kronor för

1 000 kronor för tillstånd som innebär

varje spelbord utöver rätt till spel på

ett, fyra spelbord och

 2. bingospel med 3 med

procent av värdet av 25 000 kronor för

erlagda spelinsatser tillstånd som innebär

och entréavgifter rätt till spel på

eller andra avgifter fem spelbord.

i den mån avgifterna Föreligger rätt till

berättigar till del- spel på flera

tagande i spelet. spelbord än fem utgår

 skatten för vart och

 ett av dessa bord

 med 5 000 kronor

 per månad.

 11 §5

 Redovisning för

skatt på roulettspel

lämnas för varje

kalendermånad. Skatt

på bingospel

redovisas för re-

dovisningsperioder

om två

kalendermånader.

 När det finns

särskilda skäl får

riksskatteverket

besluta för viss

skattskyldig att

redovisningsperioden

för skatt på bingospel

tills vidare skall

vara sex kalendermå-

nader.

 Deklaration skall lämnas för varje spelplats. Beskattningsmyndigheten får medge

att en gemensam deklaration lämnas för flera spelplatser.

 4

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 22 §6

 Beslut av Beslut av

beskattningsmyndig- beskattningsmyndig-

heten enligt 5 § heten enligt 5 §

första stycket eller första stycket eller

11 § tredje stycket 11 § får överklagas

får överklagas hos hos Riksskattever-

Riksskatteverket. ket.

Riksskatteverkets Riksskatteverkets

beslut får inte över- beslut får inte

klagas. överklagas.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Lagen omtryckt 1984:157.

2 Senaste lydelse 1988:841.

3 Senaste lydelse 1988:1571.

4 Senaste lydelse 1988:841.

5 Senaste lydelse 1993:473.

6 Senaste lydelse 1993:473.

 5

3 Ärendet och dess beredning

Den 11 april 1991 bemyndigade regeringen det statsråd som hade till uppgift att

föredra ärenden om lotterier m.m. att tillkalla en parlamentariskt sammansatt

kommitté med uppdrag att se över lotterilagstiftningen och undersöka i vad mån

folkrörelserna i högre grad än för närvarande kan finansiera sin verksamhet

genom ökade intäkter av lotterier och spel (dir. 1991:22). Utredningen har

arbetat under namnet Lotteriutredningen (C 1991:01). I april 1992 överlämnade

utredningen delrapporten Kasinospelsverksamhet i folkrörelsernas tjänst? (SOU

1992:33).

 Regeringen bemyndigade den 21 november 1991 statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] att tillkalla

en arbetsgrupp med uppgift att kartlägga den internationella kasinoverksamheten

i våra grannländer. Arbetsgruppen överlämnade i mars 1992 betänkandet

Kartläggning av kasinospel - enligt internationella regler (SOU 1992:28).

 Finansdepartementet uppdrog i ett beslut den 22 juli 1992 åt två personer att

som en fortsättning på nämnda kartläggning ta fram förslag till regelverk för

eventuellt kasinospel i Sverige. Den 11 november 1992 överlämnades rapporten

Regelverk för kasinospel av internationellt slag i Sverige (Ds 1992:118).

 Lotteriutredningens delrapport Kasinospelsverksamhet i folkrörelsernas tjänst?

och nyssnämnda departementspromemoria har remissbehandlats. En

remissammanställning finns tillgänglig i Finansdepartementet.

 I december 1992 avlämnade Lotteriutredningen sitt slutbetänkande, Vinna eller

försvinna - Folkrörelsernas spel i framtiden (SOU 1992:130). I slutbetänkandet

föreslås bl.a. att ett folkrörelsedominerat spelföretag skall få tillstånd att

anordna de nya spel på s.k. värdeautomater som utredningen föreslår.

 Finansdepartementet uppdrog i oktober 1993 åt två särskilda utredningsmän att

belysa förutsättningarna för en överlåtelse av det statligt ägda AB Tipstjänst

till folkrörelserna. Utredningsmännen överlämnade i december 1993 en rapport

till Finansdepartementet. Rapporten innehåller bl.a. förslag till tänkbara ägare

av AB Tipstjänst. Den 10 februari 1994 anordnade Finansdepartementet en hearing

angående förslagen i rapporten. Till hearingen inbjöds berörda organisationer

och intressenter. Deltagarna i hearingen gavs tillfälle att komma in med

skriftliga synpunkter på innehållet i rapporten. Ett tiotal skriftliga svar med

synpunkter har lämnats (Dnr 650/94).

 I det följande lägger regeringen på grundval av Lotteriutredningens

slutbetänkande och beredningsunderlaget för en överlåtelse av Tipstjänst fram

dels ett förslag om att riksdagen skall bemyndiga regeringen att träffa avtal om

att överlåta AB Tipstjänst till föreningslivet, dels ett förslag till en lag om

ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel.

 Samtidigt med denna proposition lämnas en proposition med förslag till en ny

lotterilag m.m. (prop.1993/94:182). Propositionen innehåller bland annat förslag

som innebär ökade intäktsmöjligheter för folkrörelserna dels genom införande av

en ny automatspelsform, dels genom utökade möjligheter att använda

penningvinster i andra lotterier.

 6

Lagrådet

 Propositionens lagförslag är av sådan beskaffenhet att Lagrådets yttrande

skulle sakna betydelse. Yttrande från Lagrådet har därför inte inhämtats.

4 Utgångspunkter

På lotteri- och spelmarknaden verkar dels de statsägda spelbolagen Svenska

Penninglotteriet AB och AB Tipstjänst samt det statligt styrda AB Trav och

Galopp (ATG), dels folkrörelser som bedriver allmännyttig eller ideell verksam-

het. Vidare finns företag som av en myndighet fått tillstånd enligt lotterilagen

att i kommersiellt syfte anordna kasinospel av förströelsekaraktär.

 Omsättningen på den totala lotteri- och spelmarknaden har ökat kraftigt under

sjuttio- och åttiotalen, även i reala termer. Den tidigare kraftiga tillväxten

på det statliga lotteriområdet har mattats av under senare år. En viss

återhämtning för folkrörelsernas del har kunnat märkas under senare år.

BingoLotto är ett rikslotteri som vuxit kraftigt sedan starten år 1991.

 Spel- och lotteriverksamheten bör även i fortsättningen i allt väsentligt vara

förbehållen staten och folkrörelserna.

 Även om minskningen av folkrörelsernas andel av marknaden synes ha stannat av,

bör enligt regeringens mening ökade och mera bestående intäktsmöjligheter för

folkrörelserna skapas. I det statsfinansiella läge som råder måste dock detta

ske utan att statens finansiella ställning försvagas.

 Konkurrenssituationen på spelmarknaden har hårdnat markant under det senaste

decenniet, i synnerhet under de senaste åren. I ett internationellt perspektiv

är antalet riksomfattande lotterier och spel och antalet rikstäckande

lotteriarrangörer i Sverige högt.

 Enligt regeringens bedömning är svensk spelmarknad, inom i dag tillåtna

marknadssegment, nära gränsen för vad som kan betraktas som "nyttig" konkurrens.

Gränsen nås när försäljningsprovisioner och påtryckningar hos tillståndsmyn-

dighet om högre vinståterbetalningsandel används som konkurrensmedel snarare än

som variabler för vinstmaximering och när kraftigt ökade marknadsföringsinsatser

i första hand leder till att överföra spel från en produkt till en annan.

Tendenser till denna utveckling finns på marknaden i dag.

 Det är därför viktigt att de aktörer som konkurrerar med riksomfattande,

kostnadskrävande spelformer begränsas. Ett finansiellt monopol bör bevaras på

marknaden i syfte att bibehålla stordriftsfördelar och lönsamhet.

 Spelbolagens lönsamhet är generellt sett högre än lönsamheten i föreningslivets

rikslotterier. Det beror naturligvis till stor del på att spelbolagen under lång

tid haft betydligt bättre förutsättningar än föreningslivet att utveckla och

lansera attraktiva spelformer. Bolagen har, inom sina respektive

marknadssegment, tillåtits utveckla teknik och spelformer som marknaden

efterfrågat. Effektiva distributionsnät/försäljningsnät har byggts ut. Samtidigt

har nya spelformer ökat den totala marknaden och möjliggjort att hålla

kostnadsandelen nere.

 För att, mot ovan redovisad bakgrund, stärka föreningslivets möjligheter till

inkomster från lotterier och spel föreslår regeringen i det följande dels att

folkrörelserna erbjuds förvärva Tipstjänst på förmånliga villkor, dels att

skatten på bingospel med penningvinster avskaffas.

 Förslagen leder, tillsammans med de förslag regeringen lägger fram i

propositionen Ny lotterilag (1993/94:182), till att föreningslivet får en

starkare ställning på spelmaknaden samt väsentligt förbättrade möjligheter att

finansiera verksamhet genom lotterier och spel. Samtidigt begränsas konkurrensen

till en rimlig nivå och statens finansiella ställning bevaras.

5 Föreningslivet ges möjlighet att förvärva AB

 Tipstjänst

Regeringens förslag: Föreningslivet erbjuds att på förmånliga villkor förvärva

AB Tipstjänst av staten. Ett avtal med villkor för förvärvet och med riktlinjer

för bolagets verksamhet skall träffas mellan staten och de nya ägarna.

 Lotteriutredningen: Lotteriutredningen anser att samarbetet mellan

folkrörelserna och de statliga spelbolagen bör underlättas samt att ett nytt

folkrörelsedominerat spelföretag, vid sidan av ATG, Penninglotteriet och

Tipstjänst, skall ges tillstånd att bedriva visst automatspel. Överskottet från

automatspelsverksamheten skall enligt utredningen tillfalla det lokala

föreningslivets barn- och ungdomsverksamhet.

 Remissinstanserna: De flesta ideella organisationer som yttrat sig stöder

lotteriutredningens förslag om att ett folkrörelsedominerat spelföretag skall få

tillstånd att bedriva automatspel.

Bakgrund till regeringens förslag:

Följande faktauppgifter är av intresse. AB Tipstjänst bildades år 1934 och har

sedan år 1943 varit ett statligt ägt företag. Bolaget bildades för att

kanalisera den okontrollerade tipsverksamhet som då bedrevs till spel i ordnade

och kontrollerade former.

 Fram till år 1980 anordnade Tipstjänst olika former av fotbollstips.

Stryktipset har anordnats sedan bolagets bildande. Förutom Stryktips anordnar

bolaget Måltips, Italienskt stryktips och diverse extratips. År 1980 gavs

Tipstjänst tillstånd att anordna Lotto. År 1987 utökades idrottsspelen med

Oddset. År 1992 svarade idrottsspelen för ca hälften av

 7

bolagets omsättning och för ca 40 % av bolagets resultat (före lotteriskatt).

 Tipstjänst har alltid haft en nära relation till idrotten, i synnerhet till

fotbollen och andra idrotter som utgör underlag för bolagets verksamhet. Av det

skälet har Tipstjänsts ordinarie bolagsstämma, efter riksdagens medgivande, de

senaste två åren beslutat om ett samlat bidrag till Riksidrottsförbundet om 55

miljoner kronor att användas kommande budgetår. Beloppet motsvarade år 1992

drygt 2 % av Tipstjänsts vinst (före skatt) och ca 5 % av vinsten på idrotts-

baserade spel.

Tipstjänsts resultatutveckling

Tipstjänsts omsättning och resultat före skatt under senare år framgår av

nedanstående tabell.

Omsättning (mkr) Resultat (mkr)

1988 5 093 2 011

1989 5 098 2 029

1990 5 537 2 099

1991 5 961 2 159

1992 6 694 2 497

1993 prel.6 989 2 512

Utvecklingen under de första månaderna i år har varit svag beroende på en allt

hårdare konkurrens på marknaden.

 Tipstjänsts aktiekapital uppgår till 100 000 kr. Aktiekapitalet utgör

tillsammans med 50 000 kr i reservfonden bolagets hela egna kapital, bortsett

från årets vinst som i sin helhet delas ut till staten (efter den särskilda

överföringen av medel till RF).

 Skälen för regeringens förslag: Utgångspunkten för regeringens förslag är att

föreningslivets möjligheter till framtida inkomstförstärkningar från

spelmarknaden successivt skall kunna förbättras. Det skall ske utan att statens

finansiella ställning försvagas.

 Det finansiella monopolet för staten och föreningslivet på spelmarknaden bör

bevaras. Överskott av spelverksamhet bör enbart komma ideella föreningar och

staten till godo. Marknadens struktur bör vara sådan att tillräcklig konkurrens

kommer till stånd samtidigt som en god total lönsamhet kan bevaras.

Tillståndsgivningen och övervakningen av spelmarknaden bör skärpas. Förslag om

detta lämnas i propositionen Ny lotterilag (prop.1993/94:182).

 Balansen mellan de ideella organisationernas och statens spelmöjligheter måste

förbättras genom att organisationernas ställning stärks utan ett direkt

inkomstbortfall för staten. För att uppnå detta mål får inte strukturen på spel-

marknaden ändras på ett sådant sätt att det totala över-

 8

skott som kan fördelas mellan organisationerna och staten minskar vid en

oförändrad omfattning på spelmarknaden.

 En sådan utveckling kan enligt regeringens uppfattning befaras om ytterligare

ett spelföretag skulle komma att etableras. Oavsett om detta företags verksamhet

enbart skulle få omfatta dagens rikslotterier och framtida automatspel eller om

det också skulle få anordna spel som bedrivs av de nuvarande bolagen skulle de

totala kostnaderna kunna stiga och den totala lönsamheten minska. Det avsedda

målet skulle därmed inte uppnås. Till detta kommer ökade risker för negativa

sociala effekter och lägre prioritering av säkerheten i spelverksamheten. Det

finns således enligt regeringens bedömning mot denna bakgrund inte utrymme på

marknaden för ytterligare spelföretag med rikstäckande spel.

 Konkurrensen på den svenska spelmarknaden är vid en internationell jämförelse

högt utvecklad. För att uppnå den angivna målsättningen bör därför

organisationernas ställning stärkas genom en omfördelning på marknaden i syfte

att frigöra möjligheter för föreningslivet att använda redan uppbyggda och

inarbetade organisationer och försäljningsnät för att genom eget engagemang öka

inkomsterna. Lönsamheten i de statsägda spelföretagen är generellt sätt högre än

lönsamheten i föreningslivets rikslotterier.

 Mot denna bakgrund föreslår regeringen att föreningslivet bör erbjudas att

förvärva Aktiebolaget Tipstjänst, som redan i dag med tanke på sin verksamhet

med idrottsanknutna spel har ett nära samarbete med idrottsrörelsen.

 För att belysa förutsättningarna för en försäljning av Tipstjänst till

föreningslivet har en särskild utredningsman anlitats. Utredaren framhåller att

Riksidrottsförbundet (RF) och Landsrådet för Sveriges Ungdomsorganisationer

(LSU), som representanter för en stor del av föreningslivets barn- och

ungdomsverksamhet, skulle utgöra lämpliga nya ägare till Tipstjänst.

 För att ytterligare bereda frågan har en hearing angående rapportens slutsatser

genomförts med bland annat representanter för stora delar av föreningslivet. I

samband med hearingen framkom att framför allt RF men även LSU ställer sig

positiva till fortsatt diskussion om ett övertagande av Tipstjänst. Kritik mot

förslaget framfördes av andra organisationer. Invändningarna gällde i huvudsak

den föreslagna begränsningen av ägarkretsen till organisationer som bedriver

barn- och ungdomsverksamhet.

 Regeringen ser flera fördelar för bolagets framtida utveckling med ideella

organisationer som ägare. Själva överlåtelsen innebär goodwill för bolaget genom

att de som spelar vet att överskottet tillfaller föreningslivet. Tipstjänsts

erfarenhet från kampanjer där tipsöverskott går direkt till idrotten är att

omsättningen ökar dessa tipsomgångar. Vidare är det möjligt för ägarna att i

önskad utsträckning genom sina egna medlemmar bidra i marknadsföring och

försäljning. Bolagets nya ägare förutsätts, inom ramen för de villkor riksdag

och regering ställer, kunna bli mer aktiva som ägare än vad staten normalt är.

 9

 Slutligen kan en överlåtelse möjliggöra förändringar i bolagets produktutbud

som tidigare inte varit möjliga eller lämpliga med hänsyn till föreningslivets

behov av inkomster från lotterier och spel. Det har exempelvis förekommit att

nya spel inte har introducerats, trots att de legat inom ramen för koncessionen,

på grund av risken för negativ påverkan på folkrörelselotterier.

För överlåtelsen bör följande gälla:

Stabila ägare

Det är viktigt att ägarförändringen för Tipstjänst genomförs så att de nya

ägarna kan förutsättas agera som stabila och långsiktiga ägare. På samma sätt

som vad gäller ATG (som ägs till 90 % av travsporten och till 10 % av

galoppsporten) förutsätts staten utse hälften av styrelsens ledamöter och bland

dem dess ordförande.

 Regeringen anser att det finns skäl att särkilt värna om utvecklingen för

föreningslivets lokala verksamhet. Det bör beaktas i samband med överlåtelsen av

Tipstjänst.

 Frågan om vilka av dessa organisationer som skall bli nya ägare av Tipstjänst

blir givetvis beroende av hur de fortsatta överläggningarna mellan staten och

föreningslivet avlöper. Regeringens utgångspunkt är att diskussionerna om över-

låtelse av ägandet i Tipstjänst förs i en vidare krets av organisationer än den

som den särskilde utredningsmannen föreslagit. Organisationer som inte bedriver

barn- och ungdomsverksam- het och som vill engagera sig i sådana diskussioner

bör således inte utestängas från dessa. Det bör i sammanhanget noteras att

viktiga allmännyttiga insatser utförs i en mycket bred krets av folkrörelser.

Därför är det angeläget att lösningen på ägarfrågan inte uppfattas som dis-

kriminerande.

Villkor för överlåtelsen

Försäljningen av Tipstjänst kan inte jämföras med senare års utförsäljningar av

andra statliga företag. Staten kommer även efter en försäljning att behålla ett

inflytande i Tipstjänst. Spelmarknaden kommer att förbli hårt reglerad.

Tipstjänst kan och bör därför inte omfattas av den strategi för statens

förmögenhetsförvaltning som regeringen lade fast i propositionen Inriktningen av

den ekonomiska politiken (prop. 1991/92:38). Det förmögenhetsvärde staten

avhänder sig vid en försäljning bygger till övervägande del på regeringens

tillstånd till bolaget.

 Som tidigare anförts får inte statens finansiella ställning försvagas till

följd av den föreslagna åtgärden. Det är således inte dagens överskott utan

framtida överskottsökningar som skall tillkomma organisationerna. Försäljningen

bör därför finansieras genom att Tipstjänst betalar en avgift för koncessionen

som ersätter statens nuvarande överskott från Tipstjänst. Köpeskillingen kan då

fastställas till ett symboliskt belopp. Koncessionsavgiften skall, tillsammans

med motsvarande avgifter från de nya spelformer som föreslås i propositionen Ny

lotterilag (prop.1993/94:182), i sin helhet finansiera såväl en eventuell

"rabatt" i försäljningen av Tipstjänst som övriga förslag i propositionerna

vilka innebär direkt inkomstbortfall för staten.

 Koncessionsavgiften för Tipstjänst är av en sådan karaktär att den bör regleras

i lag. Regeringen avser därför att återkomma till riksdagen, när förhandlingar

med nya ägare till Tipstjänst är slutförda, med en information om avtalets

innehåll samt med ett förslag till lag om koncessionsavgift för Tipstjänst.

Överskottsfördelning

Fördelningen av Tipstjänsts överskott, efter betald koncessionsavgift, bör i

princip ske i relation till ägarandelarna. Organisationerna bör, i så stor

utsträckning som möjligt, inom sig besluta om fördelningen. Det finns dock skäl

för staten att verka för att en så stor del av överskottet som möjligt tillförs

det lokala föreningslivets verksamheter. Samtidigt kan det vara nödvändigt att

bolaget använder en del av de första årens överskott till att avsätta medel för

att bygga upp en "buffert" mot eventuella framtida nedgångar i

resultatutvecklingen. Eventuella preciseringar med riktlinjer för fördelning

mellan ägarna och inom respektive ägares krets av medlemmar kan tas in i avtalet

mellan staten och ägarna.

 En särskild fråga i detta sammanhang rör Tipstjänsts nuvarande stöd till

idrotten. Regeringen aviserade i årets budgetproposition (prop. 1993/94:100

bil.8) att vi skulle återkomma i denna fråga.

 På ordinarie bolagsstämmor i Tipstjänst år 1992 och år 1993 beslutades, i

enlighet med riksdagens beslut, att 55 miljoner kronor skulle tillföras

Riksidrottsförbundet att användas påföljande budgetår. Regeringen anser att

stödet bör utgå även fortsättningsvis med samma belopp som tidigare. De nya

ägarna kan inte beräknas överta Tipstjänst förrän tidigast den 1 januari 1995.

Tipstjänsts bolagsstämma år 1994 bör därför få möjlighet att besluta om detta

belopp. I samband med en eventuell försäljning bör stödet permanentas inom ramen

för uppgörelsen mellan staten och de nya ägarna. Det kan bland annat ske genom

att beloppet ryms inom den "rabatt" som kan medges vid förvärvet.

 De nya ägarna till Tipstjänst kan komma att organiseras som "paraplyorgani-

sationer" vars medlemmar kan förändras över tiden. Det är sannolikt att det

kommer att finnas organisationer som av olika skäl inte ingår i ägarkretsen

trots att kriterierna för medlemskap kan anses uppfyllda. Samtliga ideella

organisationer, även de som inte blir ägare till Tipstjänst, kommer dock, liksom

de som ingår i ägarkretsen, att framöver ges bättre förutsättningar att bedriva

egna lotterier för att finansiera sin verksamhet. Trots detta bör det, beroende

på vilka organisationer som blir ägare till Tipstjänst, kunna bli aktuellt att

avsätta en del av överskottet för att stödja organisationer utanför ägarkretsen.

En snävare ägarkrets motiverar enligt regeringens bedömning att en sådan

avsättning sker.

Statlig garanti

Föreningslivets inkomster från AB Tipstjänst kommer att utgöras av de vinster,

efter avsättningar för koncessionsavgiften, som kan uppnås genom folkrörelsernas

eget engagemang som ägare till bolaget samt genom den "rabatt" som erbjuds eller

genom de nya spel som bolaget ges tillstånd att bedriva. Inkomsterna från

Tipstjänsts verksamhet samt inkomster från övriga folkrörelselotterier skall ses

som ett komplement till statens stöd till föreningslivet genom bidrag. Svenskt

föreningsliv bör inte göras alltför beroende av konjukturen på spelmarknaden. Av

det skälet anser regeringen att staten bör vara beredd att ta på sig en del av

den risk det innebär för föreningslivet att överta Tipstjänst. Det kan ske genom

att staten till en del tar ansvar för ett eventuellt underskott i förhållande

till den koncessionsavgift som skall erläggas.

 Som motprestation för en eventuell garanti samt med tanke på att staten är

beredd att överlåta Tipstjänst på förmånliga villkor bör staten förbehålla sig

en del av de eventuella vinster som uppnås utöver koncessionsavgiften.

Eventuellt kan detta kombineras med ett krav på en garantiavgift.

 En eventuell överenskommelse om en statlig garanti och om en statlig del i

framtida vinstökningar bör utformas så att ägarna dels tar hänsyn till risker i

sina bedömningar, dels har starka incitament att utveckla bolaget.

 I regeringens tillstånd till såväl Tipstjänst som de övriga spelbolagen anges

att regeringen, om förhållandena påkallar det, omedelbart kan återkalla eller

ändra tillstånden. Mot denna bakgrund är det rimligt att ägarna på vissa villkor

bör ges rätt att sälja tillbaka bolaget till staten. Även staten bör under vissa

förutsättningar ha rätt att låta överlåtelsen återgå vid grova avtalsbrott,

t.ex. om koncessionsavgifter inte betalas i enlighet med avtalet.

Statligt inflytande

Regeringen anser att staten, med tanke på spelbranschens särart, storlek och

betydelse för statens inkomster, inte bör avhända sig möjligheterna att påverka

utformningen av spel eller att nära kunna följa utvecklingen på marknaden. En

försäljning av Tipstjänst bör inte kraftigt få försämra statens insyn i eller

möjligheter att påverka verksamheten i bolaget. Regeringen kommer även framdeles

att vara tillståndsmyndighet. Regeringen anser vidare att en förutsättning för

en försäljning av Tipstjänst bör vara att staten tillförsäkras rätten att utse

minst hälften av styrelseledamöterna i bolaget inklusive en ordförande med

utslagsröst. Motsvarande överenskommelse finns intagen i avtalet mellan staten

och ägarna till AB Trav & Galopp.

 Det finns anledning att anta att de ledamöter som utses av staten har lättare

att inta en objektiv och i förhållande till olika delar av föreningslivet

neutral hållning i beslutsfattandet. Det är vidare troligt att de statliga

ledamöterna kan bidra till att beslutsfattandet främjar bolagets utveckling på

lång sikt.

Avtalet

Det bör vara en strävan att träffa ett flerårigt avtal som börjar löpa den 1

januari 1995. AB Tipstjänsts nuvarande koncession gäller till och med år 1994.

En ny koncession bör gälla under avtalsperioden.

Beskattning

En av utgångspunkterna för försäljningen av Tipstjänst är att stärka

föreningslivets möjligheter framöver på spelmarknaden utan att utöka antalet

spelföretag och utan att stimulera en ökning av konkurrenstrycket på marknaden.

Mot den bakgrunden är det viktigt att ägarna och deras medlemsorganisationer har

minst lika starka incitament att värna en god utveckling för bolaget som att

värna framgångar för egna lotterier och spel.

 Av detta skäl anser regeringen att Tipstjänst bör befrias från den skatt, med

35 % av omsättningen efter avdrag för vinster enligt vinstplan, som idag betalas

enligt lagen (1991:1482) om lotteriskatt. Det innebär att den likformighet av

beskattningen som idag föreligger mellan de tre spelbolagen förloras. Risken för

att en skattebefrielse för Tipstjänst skulle leda till negativa effekter för

Penninglotteriet eller AB Trav & Galopp är enligt regeringens bedömning mycket

liten. Däremot är det viktigt att likformighet i beskattningen mellan

folkrörelsernas spel och lotterier uppnås.

 Tipstjänst bör även framdeles vara befriat från inkomstskatt enligt

bestämmelserna i 7 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

 Regeringen avser att senare i år återkomma med förslag om ändringar i lagen

(1991:1482) om lotteriskatt.

 10

6 Bingoskatten avskaffas. Ändrad roulettskatt

Regeringens förslag: Spelskatten på bingospel avskaffas. Vidare ändras skatten

på roulettspel. Den månatliga skatten föreslås bli densamma oavsett antalet

speldagar i veckan. Vid spel på ett bord föreslås skatten bli 2 000 kr. Vid spel

på fler bord föreslås följande månatliga skattebelopp: 2 bord 4 000 kr, 3 bord

9 000 kr, 4 bord 18 000 kr och 5 bord 25 000 kr. För vart och ett av ytterligare

tillkommande bord utgår skatt med 5 000 kr per månad.4

 Lotteriutredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag. Därutöver

har utredningen föreslagit att den mervärdeskatt som utgår på service- och

konsulttjänster avseende lotterier som tillhandahålls allmänyttig ideell

organisation avskaffas. Utredningen har inte lämnat något förslag om

roulettskatten.

 Remissinstanserna: Det övervägande flertalet remissinstanser, däribland

Riksskatteverket, tillstyrker lotteriutredningens förslag att slopa

bingoskatten. Däremot motsätter sig ett antal remissinstanser att mervär-

desskatten på konsulttjänster avskaffas, bl.a. Riksskatteverket och

Konkurrensverket. De menar bl.a. att ett borttagande av mervärdesskatten strider

mot intentionerna i 1991 års skattereform. När det gäller roulettskatten har

berörda aktörer i samband med en konferens inte haft något att erinra mot

förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: De lotterier och spel som folkrörelserna driver

bör beskattas likformigt. Den nuvarande skattefriheten för folkrörelsernas

egentliga lotterier bör därför utvidgas och avse även bingospel enligt

lotterilagen. Skatten på sådant spel är av liten statsfinansiell betydelse.

Under vart och ett av åren 1992 och 1993 betalades 69,1 miljoner kronor i skatt

på bingospel. Förslaget innebär en minskning av såväl tillståndshavarnas som

skattemyndighetens administrativa kostnader. Under avsnitt 8 nedan behandlas

frågan om finansiering bl.a. av det inkomstbortfall som ett slopande av

bingoskatten innebär. Regeringens förslag i propositionen om Ny lotterilag

(prop.1993/94:182) innebär dessutom att förbudet mot värdepapper som vinster i

bingospel tas bort samt att möjligheten att erhålla tillstånd att bedriva bingo

förbättras för handikapporganisationerna.

 Vad gäller utredningens förslag att ta bort mervärdesskatten på konsulttjänster

till allmännyttiga ideella organisationer avseende lotterier anser regeringen

att övervägande skäl talar mot att göra det. Intentionerna bakom 1991 års

skattereform var att åstadkomma en generell beskattning av såväl varor som

tjänster. Att medge undantag för lotteriområdet är att ge fel signal. Särlös-

ningar på ett område föder ofta krav om liknande undantag på andra områden.

Härtill kommer att en momsbefrielse för den här typen av konsulttjänster skulle

strida mot Europeiska Unionens sjätte mervärdesskattedirektiv.

 11

 I fråga om skatt på roulettspel har från både myndigheter och spelbolag

påtalats olägenheter med nu gällande regler. Enligt lagen (1972:820) om skatt på

spel utgår skatt på roulettspel med 6 000 kr per månad för tillstånd som innebär

rätt till spel minst tre dagar varje vecka och med 2 000 kr för tillstånd i

annat fall. Om ett tillstånd avser fler än ett spelbord höjs nämnda belopp med 3

000 kr respektive 1 000 kr för varje spelbord utöver ett. I skrivelser från

Riksskatteverket och från Lotterinämnden har påtalats att reglerna om att

skattens storlek påverkas av antalet speldagar i veckan innebär att

tillståndshavarna ständigt ansöker om ändrat antal speldagar per vecka. Det

finns idag cirka 1 000 tillstånd för roulettspel och dessa ändringsanmälningar

medför ett omfattande merarbete för såväl tillståndsmyndigheten som

beskattningsmyndigheten. Både Riksskatteverket och Lotterinämnden har föreslagit

att spelskatten för roulettspel ändras så att skatten bestäms endast i

förhållande till det antal bord som speltillståndet omfattar. Lotterinämnden har

föreslagit att första och andra spelbordet vardera beskattas med 2 000 kr per

månad, det tredje bordet med 5 000 kr, det fjärde bordet med 9 000 kr samt det

femte bordet med 7 000 kr per månad. Om antalet bord överstiger fem föreslås att

ingen ytterligare skatt skall tas ut. Riksskatteverket har föreslagit att ett

enhetligt skattebelopp, förslagsvis 2 500 kr, skall tas ut per bord och månad.

Enligt såväl nämndens som verkets beräkningar ger de respektive förslagen

oförändrade skatteintäkter.

 Regeringen anser det vara väl motiverat att förenkla reglerna för

roulettbeskattningen. Spelskatten för roulettspel bör bestämmas endast i

förhållande till det antal bord speltillståndet omfattar, vilket medför

betydande administrativa förenklingar. Såväl Riksskatteverkets som Lotteri-

nämndens förslag beräknas ge oförändrade skatteintäkter. Lotterinämndens förslag

innebär den minsta förändringen av skattebelastningen för de som idag betalar

spelskatt för roulettspel. Regeringen anser det därför lämpligt att spelskatten

på roulettspel ändras i enlighet med detta förslag med det tillägget att om rätt

till spel föreligger på flera bord än fem skall skatt för vart och ett av dessa

bord tas ut med 5 000 kr per månad. Ändringen föreslås träda i kraft den 1

januari 1995.

7 Kasinospel av internationellt slag i Sverige

Regeringens bedömning:Kasinospel av internationellt slag bör för närvarande inte

tillåtas i Sverige.

 Utredningarnas förslag: Lotteriutredningen anser att "det vid en samlad

bedömning är försvarligt att överväga införandet av kasinospelsverksamhet av

internationellt slag i Sverige." Utredningen tar inte ställning i

huvudmannaskapsfrågan men anser att folkrörelserna bör ges ensamrätt till hela

överskottet från kasinospelsverksamheten.

 12

 Som argument för en svensk kasinospelsverksamhet av internationellt slag kan

enligt utredningen "anföras:

- att överskottet kan bli en ny betydande inkomstkälla för

 folkrörelserna och minska deras bidragsberoende,

- att statens behov av skatteintäkter begränsas,

- att ett vikande turistnetto kan förbättras och därmed begränsa valu-

 ta-utflödet,

- att ett antal arbetstillfällen skapas,

- att sverigebilden långsiktigt förändras,

- att kasinospelsverksamheten kan vara ett steg i integrationen med det övriga

 Europa samt

- att den illegala spelmarknaden saneras."

 Utredningen bedömer att det finns utrymme för tre kasinon i Sverige och att

dessa tillsammans skulle generera inkomster på mellan 200 och 300 miljoner

kronor årligen.

 I departementspromemorian (Ds 1992:118) presenterar utredarna ett regelverk för

sammanhållet kasinospel som utgörs av spel på bl.a roulett- och black-jackbord

samt spel på utbetalningsautomater. Ett tillstånd skall omfatta spel i en

sammanhållen lokalyta. Det förutsätts ett relationstal mellan antal spelbord och

antal automater i varje tillstånd. Tillståndshavaren skall inte kunna separera

automatspelet från övrigt kasinospel.

 I departementspromemorian föreslås att en rad villkor för spelverksamheten

införs i en förordning eller i regeringens tillståndsbeslut.

Syftet med en legalisering bör enligt utredarna vara avgörande för valet av

huvudmannaskap.

 Överskottet från ett kasino bedöms av utredarna, utifrån ett hypotetiskt

räkneexempel, uppgå till ca 160 miljoner kronor.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna är sammantaget relativt positiva till en

legalisering av kasinospel med internationella regler förutsatt att stor vikt

läggs vid att förhindra att negativa sociala effekter uppstår av verksamheten.

Några instanser förutsätter att överskott av verksamheten kommer föreningslivet

till del.

 Skälen för regeringens bedömning: Kulturutskottet har i november 1993 (bet.

1993/94:KrU5) framhållit att lotteriutredningens motiv för dess slutsatser är

övertygande. Utskottet förutsätter att regeringen skyndsamt och ingående prövar

frågan om kasinospel av internationell typ i Sverige.Även regeringen anser att

det finns skäl som talar för en legalisering av kasinospel av internationell typ

i Sverige. Det främsta motivet för ett införande är enligt regeringens mening

att kanalisera det illegala spel som i dag bedrivs i Sverige och svenskars spel

på kasinon i utlandet (t.ex. i Danmark och Finland) till spel i ordnade och

kontrollerade former i Sverige.

 En del remissinstanser har ansett att riskerna för spelmissbruk inte har

utretts ordentligt. Kasinospel av här aktuell typ tillhör de spelformer som kan

innebära risker för spelmissbruk i vissa fall. Spelverksamheten är dock enligt

regeringens bedömning betydligt enklare för tillsynsmyndigheten att följa och

övervaka än många i dag befintliga spelformer. Med ett strikt regelsystem av den

typ som föreslås i nämnda departementspromemoria bör risken för spelmissbruk och

ökade sociala skadeverkningar kunna begränsas.

 Det finns dock skäl att avvakta med en legalisering. Förslagen i propositionen

Ny lotterilag (prop.1993/94:182) innebär att konkurrensen kommer att öka

ytterligare något på spelmarknaden. Vidare föreslås att spel på s.k. värdeautom-

ater skall tillåtas.

 Regeringen är därför för närvarande inte beredd att lägga fram förslag om

införande av ett sammanhållet kasinospel av internationell typ.

 Om en uppföljning av den föreslagna automatspelsverksamheten och av

spelmarknadens utveckling i övrigt föranleder det samt om ombildningen av

Lotterinämnden till en Lotteriinspektion faller väl ut kan det finnas skäl för

regeringen att återkomma till riksdagen i frågan.

8 Statsfinansiella konsekvenser

Den koncessionsavgift som Tipstjänst kommer att betala efter en försäljning

skall, tillsammans med motsvarande avgifter från de nya spelformer som i

regeringens förslag om Ny lotterilag föreslås införas, i sin helhet finansiera

de förslag i denna proposition och i propositionen om Ny lotterilag vilka

innebär inkomstbortfall för staten.

 Det inkomstbortfall som här är aktuellt är dels 69 miljoner kronor på grund av

avskaffandet av skatt på bingospel, dels den eventuella "rabatt" på

koncessionsavgiften som eventuella nya ägare till Tipstjänst erbjuds.

 Framtida inkomster från den föreslagna automatspelsverksamheten är svåra att

uppskatta. Lotteriutredningen uppskattade att de automatspel utredningen

förespråkade skulle inbringa minst 600 miljoner kronor årligen. Regeringens

förslag är mer restriktivt när det gäller vinster, vinstnivåer, utplacering av

automater och antal automater per utställningsplats. Till stor del kommer de

framtida årliga nettoinkomsterna bero på hur många automater som placeras ut.

 Lotterinämnden lämnade under förra året tillstånd till vissa organisationer att

på försök i olika delar av landet under en kortare period bedriva automatspel av

den typ som nu föreslås. De statliga spelbolagen och de dominerande kasino-

företagen i Sverige har gjort uppskattningar av framtida nettoinkomster från den

föreslagna automatspelsverksamheten. Mot bakgrund av försöksverksamheterna och

gjorda uppskattningar bedömer regeringen att den nya spelformen vid en måttlig

utbyggnad kommer inbringa minst 300 miljoner kronor årligen efter en utbyggnad-

speriod på ett par år. Föreningslivet kommer således kunna tillföras betydande

belopp även efter en full finansiering av de förslag i propositionerna som

innebär inkomstbortfall för staten.

 13

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträdet den 7 april 1994

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1993/94:243 Försäljning av AB

Tipstjänst till svenskt föreningsliv m.m.

 14