Prop.

1993/94:173Regeringens proposition

1993/94:173

Bostadstillägg till pensionärer

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 17 februari 1994

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att det kommunala bostadstillägget (KBT)

ersätts med

ett statligt bostadstillägg till pensionärer fr.o.m. den 1 januari

1995.

Bostadstillägg föreslås utges med 85 % av bostadskostnad mellan 100

kronor och

4 000 kronor. En kommun föreslås dock, under en övergångstid på fyra

år, kunna

besluta om kompletterande bostadstillägg. Sådant tillägg bekostas av

kommunen.

 Utöver detta föreslås att ett särskilt bostadstillägg lämnas om

pensionärens

inkomst, efter avdrag för bostadskostnaden understiger en skälig

levnadsnivå.

 Vidare föreslås att bostadstillägg för boende i särskild boendeform

lämnas för

en- och tvåbäddsrum men inte för övriga flerbäddsrum.

 Vad gäller inkomstprövningen föreslås i huvudsak samma regler som i

dag gäller

för KBT.

 Avtrappningreglerna föreslås följa samma principer som i dag gäller

för KBT med

undantag för de fribelopp om 1 000 kronor per år för ogift pensionär

och 750

kronor per år för gift pensionär som för närvarande gäller.

 I propositionen föreslås också att bostadstillägg på mindre belopp

än 25

kronor per månad inte skall betalas ut.

 I syfte att effektivisera hanteringen föreslås slutligen att

möjligheterna

till omräkning utan föregående underrättelse till den

bidragsberättigade utökas.

Omräkning av bostadstillägg bör kunna göras vid ändring av

avtalspension eller

motsvarande pension som följer av kollektivavtal. Bostadstillägget

bör även

kunna räknas om utan föregående underrättelse vid hyreshöjning om

pensionären

har medgett detta.

 Som följd av de föreslagna ändringarna beträffande bostadstillägg

föreslås

nuvarande regler om s.k. hustrutillägg överföras i huvudsak

oförändrade till en

särskild lag.

 1

Innehållsförteckning

 1 Förslag till riksdagsbeslut.................4

 2 Lagtext.....................................4

 2.1 lag om bostadstillägg till pensionärer..4

 2.2 lag om hustrutillägg i vissa fall då

 make uppbär folkpension................10

 2.3 lag om ändring i lagen om allmän för-

 säkring................................12

 2.4 lag om ändring i lagen angående infö-

 rande av lagen om allmän försäkring....13

 2.5 lag om ändring i lagen om pensionstill-

 skott..................................15

 2.6 lag om ändring i lagen om bostadsbidrag16

 2.7 lag om ändring i kommunalskattelagen...17

 2.8 lag om ändring i lagen med särskilda

 bestämmelser om kommuns och annan

 menighets utdebitering av skatt, m.....23

 3 Ärendet och dess beredning.................25

 3.1 Nuvarande regler.......................25

 3.2 Översyn av reglerna för bostadsstöd

 till pensionärer.......................26

 3.3 Lagrådet...............................28

 4 Statligt bostadstillägg till pensionärer...28

 5 Kommunala tilläggsregler...................31

 6 Särskilt bostadstillägg....................32

 7 Bostadstillägg för boende i särskilda boen-

 deformer...................................34

 8 Minskning av bostadstillägg................36

 9 Lägsta gräns för utbetalning av bostads-

 tillägg....................................36

10 Omräkning vid ändrad avtalspension.........37

11 Omräkning vid hyreshöjning.................39

12 Anslagsfrågor för budgetåret 1994/95 m.m...41

13 Författningskommentar......................42

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 17 februari 1994...........................49

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringens förslag till

 -lag om bostadstillägg till pensionärer,

 -lag om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension,

 -lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

 -lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av lagen

 om allmän försäkring,

 -lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott,

 -lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

 -lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

 -lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser

 om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m;

 2.till Bostadstillägg till pensionärer för budgetåret 1994/95

underfemte

huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 8 700 000 000kronor.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till

Lag om bostadstillägg till pensionärer

 Härigenom föreskrivs följande.

Rätten till bostadstillägg

1 Bostadstillägg enligt denna lag lämnas till den som är bosatt i

Sverige samt uppbär

 1. ålderspension, förtidspension, omställningspension, eller

särskild

efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

 2. hustrutillägg enligt lagen (1994:00) om hustrutillägg i vissa

fall då make

uppbär folkpension, eller

 3. änkepension med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen

(1988:881) om

ändring i lagen om allmän försäkring.

 Bostadstillägg lämnas inte till pensionär som enbart uppbär

ålderspension för

tid före den månad han fyller 65 år.

 Särskilt bostadstillägg kan lämnas enligt 7 till pensionär som

uppbär

bostadstillägg enligt denna lag.

Bostadstilläggets omfattning

2 Bostadstillägg skall svara för del av pensionärens bostadskostnad

och lämnas

endast för den bostad i vilken pensionären har sitt huvudsakliga

boende

(permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform lämnas

bostadstillägg

endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och tvåbäddsrum.

 Pensionär som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i en

liknande

inrättning är berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga

permanent-

bostad under högst sex månader från det att försäkringskassan bedömt

vistelsen

eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande.

 Bostadstillägg lämnas ej för sådan bostadskostnad som fastställts

med

beaktande av pensionärens inkomst.

3 Bidragsberättigad som är gift och som stadigvarande lever åtskild

från sin

make eller maka, skall likställas med ogift person, om inte särskilda

skäl talar

mot detta.

 Med gift bidragsberättigad likställs den som stadigvarande bor ihop

med någon

som han eller hon varit gift med eller har eller har haft barn

tillsammans med.

Bostadstilläggets storlek

4 Bostadstillägg lämnas med 85 procent av bostadskostnaden per

månad av den

del som överstiger 100 kronor men inte 4 000 kronor.

 För pensionär boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform lämnas

inte

bostadstillägg för bostadskostnad som överstiger 2 000 kronor per

månad. I fråga

om makar tillämpas dock första stycket.

5 Storleken av det bostadstillägg som lämnas är beroende av

pensionärens

årsinkomst. Med årsinkomst avses i denna lag den inkomst, för år

räknat, som

någon kan antas komma att erhålla under den närmaste tiden.

 Som årsinkomst räknas inte

 1. allmänt barnbidrag,

 2. vårdnadsbidrag1,

 3. folkpension,

 4. tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

eller pension

enligt utländsk lagstiftning till den del pensionen föranlett

minskning av

pensionstillskott enligt 3 lagen (1969:205) om pensionstillskott

eller av

barntillägg enligt 9 kap. 1 sista stycket lagen om allmän

försäkring i detta

lagrums lydelse vid utgången av år 1989,

 5. livränta som avses i 17 kap. 2 lagen om allmän försäkring i

vad

den enligt samma lagrum avdragits från pension eller understöd som

någon på grund av släktskap eller svågerlag kan vara föranledd att

utge,

 6. vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen

(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,

 7. studiehjälp och studiemedel enligt studiestödslagen,

 8. utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning,

 9. socialbidrag,

 10. bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

 11.familjebidrag enligt familjebidragsförordningen (1991:1492),

 12. inkomst av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som

avses

i 5 kommunalskattelagen (1928:370),

 13. ersättning som avses i lagen (1971:118) om skattefrihet för

ersättning till neurosedynskadade.

 Som årsinkomst skall inte heller räknas inkomst som är avsedd att

vara en

kostnadsersättning.

1 Under förutsättning att riksdagen antar förslaget i prop.

1993/94:148.

 För den som uppbär ålderspension skall som inkomst inte räknas

sådan intäkt

av tjänst som avses i 32 1 mom. a) kommunalskattelagen (1928:370)

eller sådan

intäkt av aktiv näringsverksamhet som avses i 11 kap. 3 lagen

(1962:381) om

allmän försäkring.

 Avdrag från årsinkomsten får göras på sådant sätt som anges i 33

1 mom.

kommunalskattelagen för kostnader som hänför sig till intäkt av

tjänst i den mån

sådan inkomst ingår i årsinkomsten samt för underhållsbidrag till

före detta

make i den utsträckning som anges i 46 samma lag.

 För den som uppbär partiell förtidspension skall vid

inkomstberäkningen

bortses från ett belopp som motsvarar skillnaden mellan

 a) ett för den försäkrade beräknat belopp av hel förtidspension

jämte däremot

svarande pensionstillskott, beloppet i förekommande fall beräknat med

beaktande

av bestämmelserna i 17 kap. 2 lagen om allmän försäkring och

 b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstillskott.

 Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler som

fastställs av

regeringen.

 Avkastning av förmögenhet skall anses utgöra fem procent av

förmögenhetsvärdet

för år räknat. Vid beräkning av förmögenhets avkastning skall dock

denna höjas

med tio procent av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för

den som är

gift sextiotusen kronor, och för annan sjuttiofemtusen kronor. Vid

beräkning av

förmögenhet skall värdet av sådan privatbostadsfastighet eller

privatbostad som

avses i 5 kommunalskattelagen inte beaktas.

 I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas

utgöra hälften

av deras sammanlagda årsinkomst. Vid tillämpning av åttonde stycket

skall i

sådant fall värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften av deras

sammanlagda

förmögenhet.

 Årsinkomst avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela

tiotal

kronor.

Minskning av bostadstillägg

6 Bostadstillägget minskas med trettiofem procent av den

pensionsberättigades

framräknade årsinkomst enligt 5 . Till den del årsinkomsten

överstiger ett och

ett halvt basbelopp enligt 1 kap. 6 lagen (1962:381) om allmän

försäkring

minskas bostadstillägget dock med fyrtio procent av inkomsten.

 Bostadstillägg betalas ut månadsvis, beloppet avrundas till

närmaste hela

krontal som är jämnt delbart med tolv. Bostadstillägg understigande

tjugofem

kronor betalas inte ut. Ingår särskilt bostadstillägg i utbetalningen

sker dock

utbetalning av bostadstillägg oavsett belopp.

Beräkning av särskilt bostadstillägg

7 Rätten till särskilt bostadstillägg prövas utan ansökan. Särskilt

bo-

stadstillägg lämnas med skillnadsbeloppet, om den

pensionsberättigades inkomster

efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en skälig

levnadsnivå , allt

räknat per månad.

 Vid tillämpning av första stycket beaktas följande inkomster,

nämligen

 1. folkpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dock

inte

handikappersättning,

 2. pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott

och

tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring till den del

pensionen

föranleder minskning av pensionstillskott, det sammanlagda beloppet

dock minskat

med 25 procent av basbeloppet när fråga är om förtidspension,

 3. särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt

pensions-

tillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller

handikappat barn,

 4. bostadstillägg enligt denna lag,

 5. hälften av den inkomst som medräknas vid bestämmande av

årsinkomst enligt

5 .

 Inkomsterna enligt andra stycket 1. och 2. skall sammanlagda alltid

anses

utgöra lägst 1,515 gånger basbeloppet minskat med två procent för den

som är

ogift och lägst 1,34 gånger basbeloppet minskat med två procent för

den som är

gift.

Ändrade förhållanden

8 Den som uppbär bostadstillägg enligt denna lag är skyldig att

utan oskäligt

dröjsmål anmäla till den allmänna försäkringskassa inom vars

verksamhetsområde

han är folkbokförd

 1. om hans eller hans makas ekonomiska förhållanden väsentligt

förbättrats,

 2. om han byter bostad eller om hans boendeförhållande ändras,

eller

 3. om han ingår äktenskap eller upplöser sitt äktenskap.

 Uppgiftsskyldigheten åligger i stället

 1. förmyndaren, om den bidragsberättigade är omyndig,

 2. gode mannen eller förvaltaren enligt föräldrabalken, om den

bidrags-

berättigade har en sådan och om skyldigheten kan anses ingå i dennes

uppdrag,

eller

 3. den myndighet eller person som tar emot bostadstillägget i

stället för den

bidragsberättigade, dennes förmyndare, gode man eller förvaltare.

9 Bostadstillägg skall omprövas när något förhållande som bestämmer

tilläggets

storlek har ändrats.

 Bostadstillägg får räknas om utan föregående underrättelse i de

fall den del

av årsinkomsten ändras som utgörs av folkpension, pensionstillskott,

tilläggspension eller en därmed jämförlig utländsk ersättning,

avtalspension

eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal, delpension

eller

arbetsskadeersättning eller motsvarande ersättning.

 Bostadstillägg får även räknas om utan föregående underrättelse när

hyra för

hyreslägenhet eller avgift för bostadsrättslägenhet ändras, om den

bidrags-

berättigade har medgett det.

 En ändring av bostadstillägget skall gälla från och med månaden

efter den

månad varunder anledning till ändring uppkommit. En ändring av

bostadstillägget

skall dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden

har

uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den

månaden.

Ansökan m.m.

10 Frågor om bostadstillägg enligt denna lag handhas av

Riksförsäkringsverket

och de allmänna försäkringskassorna.

11 Ansökan om bostadstillägg görs skriftligen hos

försäkringskassan. Ansökan

skall innehålla nödvändiga upplysningar för bedömande av den sökandes

rätt samt

en av den sökande och, om han är gift, hans maka underskriven

förklaring på

heder och samvete att de lämnade upplysningarna stämmer överens med

sanningen.

För en sökande som är omyndig eller har god man eller förvaltare

enligt

föräldrabalken skall förklaringen avges av förmyndaren eller, om det

kan anses

följa av uppdraget, av gode mannen eller förvaltaren.

 Bostadstillägg lämnas från och med den månad då rätt till förmånen

inträtt,

dock tidigast tre månader före ansökningsmånaden.

12 Bankaktiebolag, sparbanker och andra penningförvaltande

inrättningar skall

på begäran lämna domstol, Riksförsäkringsverket eller den allmänna

försäkringskassan uppgift för namngiven person rörande förhållande

som är av

betydelse för tillämpning av denna lag.

Återbetalning

13 Har någon genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att

fullgöra

en uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller på annat sätt

förorsakat att

bostadstillägg utgått obehörigen eller med för högt belopp, eller har

någon på

annat sätt obehörigen eller med för högt belopp uppburit

bostadstillägg och har

han skäligen bort inse detta, skall återbetalning ske av vad som för

mycket

utbetalats, om inte i särskilt fall anledning föreligger att helt

eller delvis

efterge återbetalningsskyldigheten.

 Har återbetalningsskyldighet ålagts någon enligt första stycket,

får vid

senare utbetalning av bostadstillägg eller annan ersättning som

betalas ut av

allmän försäkringskassa ett skäligt belopp innehållas i avräkning på

vad som

betalats ut för mycket.

Överklagande m.m.

14 Bestämmelserna i 20 kap. 10-13 lagen (1962:381) om allmän

försäkring om

omprövning och ändring av försäkringskassas beslut samt överklagande

av

försäkringskassas beslut och domstols beslut skall tillämpas i

ärenden om

bostadstillägg enligt denna lag.

 Omprövning av ett sådant beslut av en försäkringskassa som har

fattats av en

tjänsteman i ett ärende om skyldighet att återbetala bostadstillägg

skall göras

av socialförsäkringsnämnd, om det belopp som utbetalats för mycket

överstiger 10

procent av basbeloppet enligt 1 kap. 6 lagen om allmän försäkring.

Övriga bestämmelser

15 Följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring

skall

tillämpas på bostadstillägg enligt denna lag:

 16 kap. 12 om utbetalning till annan,

 17 kap. 1 om sammanträffande av förmåner,

 18 kap. 2 om tillsyn,

 20 kap. 2 a om provisoriskt beslut,

 20 kap. 5 om preskription av bidrag,

 20 kap. 6 om förbud mot utmätning och om överlåtelse av

ersättning,

 20 kap. 9 om uppgiftsskyldighet för statliga och kommunala

myndigheter,

arbetsgivare m.fl.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995, då lagen (1962:392)

om

hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension och lagen

(1991:162)

om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension skall upphöra

att gälla.

 2. Bestämmelserna i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt

bostads-

tillägg till folkpension skall tillämpas i fråga om kommunalt

bostadstillägg som

avser tiden före ikraftträdandet. Lämnas sådant bostadstillägg efter

den 1

januari 1995 skall det bekostas av staten.

 3. Bestämmelserna i lagen (1991:162) om särskilt kommunalt

bostadstillägg till

folkpension skall tillämpas i fråga om särskilt kommunalt

bostadstillägg som

avser tiden före ikraftträdandet. Lämnas sådant bostadstillägg efter

den 1

januari 1995 skall det bekostas av staten.

 4. Under åren 1995 - 1998 får en kommun med egna medel lämna

kompletterande

bostadstillägg utöver vad som anges i 4 . För sådant bostadstillägg

gäller i

övrigt vad som anges i denna lag.

 5. Lämnas kompletterande bostadstillägg enligt punkt 4 skall

minskning enligt

6 första stycket först göras på det statliga bostadstillägget.

 4

2.2 Förslag till

Lag om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension

 Härigenom föreskrivs följande.

1 Hustrutillägg lämnas enligt bestämmelserna i denna lag till

kvinnor som är

bosatta i Sverige och som är födda år 1934 eller tidigare.

 Rätt till hustrutillägg har en sådan kvinna för tiden före den

månad då hon

fyller 65 år, om hennes make uppbär folkpension i form av

förtidspension eller

har fyllt 65 år och uppbär folkpension i form av ålderspension. För

denna rätt

förutsätts vidare att hon själv inte uppbär folkpension och att

makarna har

varit gifta minst 5 år.

 Om det finns särskilda skäl, får hustrutillägg lämnas även om

makarna varit

gifta kortare tid än 5 år.

2 Hustrutillägg skall, om inte annat följer av vad som föreskrivs i

andra

stycket eller 3 , för år räknat motsvara skillnaden mellan å ena

sidan det

sammanlagda beloppet av folkpension i form av hel ålderspension till

två makar

jämte två pensionstillskott till ålderspension enligt lagen

(1969:205) om

pensionstillskott samt å andra sidan folkpension i form av hel

ålderspension

till den som är ogift jämte ett sådant pensionstillskott.

Ålderspensionerna och

pensionstillskotten beräknas för år och under förutsättning att de

börjat

betalas ut från och med den månad varunder den pensionsberättigade

fyllt 65 år.

 I fall då mannens ålders- eller förtidspension enligt

bestämmelserna i 5 kap.

lagen (1962:381) om allmän försäkring utges med viss andel av

oavkortad sådan

pension, utgör hustrutillägget motsvarande andel av det hustrutillägg

som anges

i första stycket

3 Hustrutillägg minskas med 60 procent av årsinkomsten beräknad

enligt 5

lagen (1994:00) om bostadstillägg till pensionärer.

 Om rätt föreligger till såväl hustrutillägg som bostadstillägg till

pensio-

närer skall på grund av årsinkomsten först det utgående

bostadstillägget minskas

enligt 6 lagen om bostadstillägg till pensionärer och därefter

hustrutillägget.

 Om hustrutillägg med tillämpning av 2 andra stycket skall utges

med viss

andel av oavkortat sådant tillägg, skall minskning med hänsyn till

årsinkomst

beräknas på ett oavkortat hustrutillägg och andelsberäkningen enligt

2 andra

stycket göras först på det belopp som framkommer efter denna

minskning.

4 Bestämmelser som finns i 3 och 8-15 lagen (1994:00) om

bostadstillägg

till pensionärer skall tillämpas på motsvarande sätt i fråga om

hustrutillägg.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 2. Bestämmelserna i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt

bostads-

tillägg till folkpension skall tillämpas i fråga om hustrutillägg som

avser

tiden före ikraftträdandet.

 3. Om någon som är berättigad till hustrutillägg enligt denna lag

vid utgången

av år 1994 uppbär hustrutillägg enligt lagen (1962:392) om

hustrutillägg och

kommunalt bostadstillägg till folkpension skall förmånen anses utgå

med stöd av

denna lag.

 4. För kvinnor som är födda 1935 eller senare och som hade rätt

till

hustrutillägg för december 1989 och som vid utgången av år 1994

alltjämt uppbär

sådant tillägg skall bestämmelserna i lagen (1962:392) om

hustrutillägg och

kommunalt bostadstillägg tillämpas. Om i fall som nu sagts

hustrutillägg upphör

att utges efter den 1 januari 1995 föreligger inte längre rätt till

en sådan

förmån.

 5. För kvinna som vid utgången av år 1992 och därefter har uppburit

hustrutillägg och som vid utgången av år 1994 alltjämt uppbär sådant

tillägg

skall minskning på grund av andelsberäkning som anges i 2 andra

stycket ej

ske.

 5

2.3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att 9 kap. 6 lagen (1962:381) om allmän

försäkring1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

9 kap.

6 2

 Om pensionstillskott, Om pensionstillskott,

hustrutillägg och kom- hustrutillägg och bo-

munalt bostadstillägg stadstillägg samt särskilt

samt särskilt pensions- pensionstillägg gäller

tillägg gäller särskilda särskilda bestämmelser.

föreskrifter.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Senaste lydelse 1990:774.

 6

2.4 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av

lagen om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:382) angående införande

av lagen

om allmän försäkring

 dels att 13 skall upphöra att gälla vid utgången av år 1994,

 dels att 16 och 32 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

16 1

 Bestämmelserna i Bestämmelserna i tredje

tredje stycket stycket punkterna 1-4

punkterna 1-4 övergångs- övergångsbestämmelserna

bestämmelserna till till lagen (1960:99)

lagen (1960:99) angående angående ändring i lagen

ändring i lagen den den 29 juni 1946 (nr

29 juni 1946 (nr 431) 431) om folkpensionering

om folkpensionering skall fortfarande tilläm-

skall fortfarande pas. Beträffande änkepen-

tillämpas. Beträffande sion efter man, som

änkepension efter man, avlidit före den 1 juli

som avlidit före den 1960, skall dock i

1 juli 1960, skall dock stället för 8 första

i stället för 8 första stycket lagen om

stycket lagen om folkpensionering i

folkpensionering i lagrummets lydelse före

lagrummets lydelse före nämnda tidpunkt gälla, att

nämnda tidpunkt gälla, sådan pension minskas med

att sådan pension mins- 35 procent av den

kas med 35 procent av pensionsberättigades

den del av den årsinkomst. Vid

pensionsberättigades tillämpning i fall som nu

årsinkomst, som över- sagts av 13 2 mom.

stiger 1 000 kronor. sistnämnda lag skall även

Vid tillämpning i fall procenttalet 20 utbytas

som nu sagts av 13 mot 10 samt beloppet

2 mom. sistnämnda lag 20 000 kronor utbytas

skall även procenttalet mot 75 000 kronor. Vid

20 utbytas mot 10 samt inkomstberäkningen bort-

beloppet 20 000 kronor ses från inkomst av sådan

utbytas mot 75 000 privatbostadsfastighet

kronor. Vid inkomst- eller privatbostad som

beräkningen bortses från avses i 5 kom-

inkomst av sådan privat- munalskattelagen

bostadsfastighet eller (1928:370). Vid beräkning

privatbostad som avses av förmögenhet skall värdet

i 5 kommunalskatte- av sådan privatbostads-

lagen (1928:370). Vid fastighet eller

beräkning av förmögenhet privatbostad inte be-

skall värdet av sådan

privatbostadsfastighet aktas.

eller privatbostad inte

beaktas.

32 2 Fråga rörande änkepension i anledning av dödsfall, som

inträffat före den

1 juli 1960, skall prövas av den allmänna försäkringskassa, hos

vilken den för-

säkrade är inskriven.

 Vid omräkning av Vid omräkning av förmåns-

förmånsbeloppen för beloppen för änkepensioner

änkepensioner till följd till följd av ändrade

av ändrade förhållanden förhållanden gäller i

gäller i tillämpliga tillämpliga delar bestäm-

delar bestämmelserna i melserna i

1 Senaste lydelse

1990:779. 9 lagen (1994:00) om

2 Senaste lydelse bostadstillägg till

1986:141. pensionärer.

6 lagen (1962:392) om

hustrutillägg och

kommunalt bostadstillägg

till folkpension.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre bestämmelser

gäller

fortfarande vid beräkning av änkepension som avser tid före

ikraftträdander.

 7

2.5 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott

 Härigenom föreskrivs att 5 lagen (1969:205) om pensionstillskott

skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5

 Pensionstillskott Pensionstillskott till

till änkepension enligt änkepension enligt 16

16 lagen den 25 maj lagen den 25 maj 1962

1962 (nr 382) angående (nr 382) angående

införande av lagen om införande av lagen om

allmän försäkring skall allmän försäkring skall utgå

utgå efter samma grunder efter samma grunder som

som änkepensionen. änkepensionen. Minskning

Minskning av av pensionstillskottet

pensionstillskottet med med hänsyn till den

hänsyn till den pensionsberättigades

pensionsberättigades inkomst skall göras först

inkomst skall göras förstsedan bostadstillägg helt

sedan kommunalt bortfallit men innan

bostadstillägg helt minskning sker av änke-

bortfallit men innan pensionen.

minskning sker av

änkepensionen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 8

2.6 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

 Härigenom föreskrivs att 12 lagen (1993:737) om bostadsbidrag

skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

12

 Rätt till Rätt till bostadsbidrag

bostadsbidrag har den har den som

som 1. har fyllt 18 år och

 1. har fyllt 18 år och 2. bor i en bostad som

 2. bor i en bostad han eller hon äger eller

som han eller hon äger innehar med hyres- eller

eller innehar med bostadsrätt.

hyres- eller Bostadsbidrag enligt

bostadsrätt. första stycket lämnas inte

 Bostadsbidrag enligt om sökanden eller dennes

första stycket lämnas make

inte om sökanden eller 1. har barn som

dennes make berättigar till bostads-

 1. har barn som bidrag till barnfamiljer

berättigar till bostads- eller

bidrag till 2. får bostadstillägg

barnfamiljer eller enligt lagen (1994:00)

 2. får kommunalt om bostadstillägg till

bostadstillägg enligt pensionärer eller på grund

lagen (1962:392) om av bestämmelserna om

hustrutillägg och inkomstprövning inte får

kommunalt bostadstillägg sådant tillägg.

till folkpension eller

på grund av

bestämmelserna om

inkomstprövning inte får

sådant tillägg.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 9

2.7 Förslag till

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 Härigenom föreskrivs att 19 kommunalskattelagen (1928:370) skall

ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

19 1

 Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke:

 vad som vid bodelning arbete som har utförts

tillfallit make eller eller skall utföras för

sambo eller vad som utgivarens räkning;

förvärvats genom arv, studiestöd enligt 3

testamente, fördel av eller 4 kap. studiestöds-

oskiftat bo eller gåva; lagen (1973:349), inter-

 vinst i svenskt natbidrag, studielån och

lotteri eller vinst vid resekostnadsersättning

vinstdragning på här i enligt 6 och 7 kap.

riket utfärdade samma lag samt sådant sär-

premieobligationer och skilt bidrag vilket

ej heller sådan vinst i enligt av regeringen

utländskt lotteri eller eller statlig myndighet

vid vinstdragning på meddelade bestämmelser

utländska premieobliga- utgår till deltagare i

tioner, som uppgår till arbetsmarknadsutbildning

högst 100 kronor; samt med dem i fråga om

 ersättning, som på sådant bidrag likställda,

grund av försäkring och äger i följd härav de

jämlikt lagen (1962:381) bidragsberättigade icke

om allmän försäkring, göra avdrag för kostnader

lagen (1954:243) om som avsetts skola be-

yrkesskadeförsäkring stridas med bidrag av

eller lagen (1976:380) förevarande slag;

om arbetsskadeförsäkring introduktionsersättning

tillfallit den försäk- enligt lagen (1992:1068)

rade, om icke ersätt- om introduktionser-

ningen grundas på för- sättning för flyktingar

värvsinkomst eller utgör och vissa andra

föräldrapenning, så ock utlänningar;

sådan ersättning enligt allmänt barnbidrag och

annan lag eller särskild förlängt barnbidrag, samt

författning, som utgått barnpension enligt lagen

annorledes än på grund avom allmän försäkring till

sjukförsäkring, som nyss den del pensionen för

sagts, till någon vid varje månad den avser

sjukdom eller inte överstiger en

olycksfall i arbete tolftedel av fyrtio pro-

eller under militär- cent eller, vid pension

tjänstgöring eller i fallefter båda föräldrarna,

som avses i lagen åttio procent, av

(1977:265) om statligt basbeloppet den månad

personskadeskydd eller pensionen avser samt

lagen (1977:267) om sådan i 17 kap. 2 lagen

krigsskadeersättning (1962:381) om allmän

till sjömän om icke försäkring angiven livränta

ersättningen grundas på i form av efter-

förvärvsinkomst, ävensom levandelivränta till barn

ersättning, vilken vid enligt lagen (1954:243)

sjukdom eller olycks- om yrkesskadeförsäkring

fall tillfallit någon på eller enligt annan i

grund av annan nämnda lagrum angiven

försäkring, som icke författning till den del

tagits i samband med livräntan föranlett minsk-

tjänst, dock att till ning av sådan del av

skattepliktig inkomst barnpension som inte är

räknas ersättning i form skattepliktig;

av pension eller i form lön eller annan

av livränta i den mån gottgörelse, för vilken

livräntan är skatteplik- skall erläggas skatt

tig enligt 32 1 enligt lagen (1958:295)

eller om sjömansskatt;

 kontantunderstöd, som

 utgives av arbetslös-

1 Senaste lydelse hetsnämnd med bidrag av

1993:1523. statsmedel;

2 mom., så ock ersättning handikappersättning

som utgår på grund av enligt 9 kap. 2 och 3

trafikförsäkring eller lagen om allmän försäkring,

annan an- sådan del av vårdbidrag

svarighetsförsäkring enligt 9 kap. 4 och 4 a

eller på grund av ska- samma lag som utgör

deståndsförsäkring och ersättning för mer-

avser förlorad inkomst kostnader, ersättning för

av skattepliktig natur; merutgifter för resor

 belopp, som till följd enligt 3 kap. 7 a samma

av försäkringsfall eller lag, särskilt pension-

återköp av försäkringen stillägg enligt lagen

utgått på grund av (1990:773) om särskilt

kapitalförsäkring, samt pensionstillägg till

belopp som arbetsgivare folkpension för långvarig

utan att försäkring har vård av ett sjukt eller

tecknats för anställdas handikappat barn samt

räkning betalar ut och hemsjukvårdsbidrag och

som motsvarar ersättning hemvårdsbidrag, som

på grund av gruppliv- utges av kommunala

försäkring, i den mån eller landstingskommu-

beloppet inte väsentligt nala medel till den

överstiger vad som utgår vårdbehövande;

för befattningshavare i assistansersättning

statens tjänst; enligt lagen (1993:389)

 försäkringsersättning om assistansersättning

eller annan ersättning och ekonomiskt stöd till

för skada på egendom, kostnader för personlig

dock att skatteplikt assistans enligt lagen

föreligger dels i den mån(1993:387) om stöd och

ersättningen avser annan service till vissa funk-

byggnad än privatbostad tionshindrade;

eller markanläggning, kommunalt

dels i den mån bostadstillägg enligt

köpeskilling, som skulle lagen (1962:392) om

ha influtit om den hustrutillägg och

försäkrade eller skadade kommunalt bostadstillägg

egendomen i stället hade till folkpension;

sålts, hade varit att

hänföra till intäkt av

näringsverksamhet och kommunalt

dels i den mån bostadstillägg till

ersättningen eljest handikappade;

motsvarar skattepliktig bostadsbidrag som

intäkt av eller avdrags- avses i lagen (1988:786)

gill omkostnad för om bostadsbidrag och

näringsverksamhet; lagen (1993:737) om

 vinstandel, återbäring bostadsbidrag;

eller premieåterbetal- bidrag enligt lagen

ning, som utgått på grund(1988:1463) om bidrag

av annan personförsäkringvid adoption av utländska

än pensionsförsäkring barn;

eller sådan sjuk- eller bidrag enligt lagen

olycksfallsförsäkring som(1992:148) om särskilt

tagits i samband med bidrag till ensamstående

tjänst, samt vinstandel, med barn;

som utgått på grund av ersättning som

skadeförsäkring, för fastställts av allmän

vilken rätt till avdrag domstol eller utgått av

för premie icke allmänna medel till den

förelegat; som - utan att det skett

 ersättning jämlikt yrkesmässigt - inställt

lagen (1956:293) om er- sig inför domstol eller

sättning åt smittbärare omannan myndighet, om

icke ersättningen grun- ersättningen avser

das på förvärvsinkomst; reseersättning,

 periodiskt understöd traktamente eller

eller därmed jämförlig ersättning för

periodisk intäkt, som tidsspillan;

icke utgör vederlag vid förmån av fri resa till

avyttring av egendom, i eller från anställnings-

den mån givaren enligt intervju eller

20 eller punkt 5 av kostnads-ersättning för

anvisningarna till 46 sådan resa till den del

icke är be- förmånen eller ersättningen

rättigad till avdrag för avser resa inom riket

utgivet belopp; och, såvitt gäller ersätt-

 stipendier för ningen, till den del den

mottagarens utbildning; inte överstiger faktiska

 stipendium som är resekostnader och vid

avsett för andra ändamål körning med egen bil inte

och som inte utgår överstiger det avdrag som

periodiskt och inte medges för kostnader för

utgör ersättning för resor med egen bil

enligt den schablon som vad som vid bodelning

anges i punkt 4 av tillfallit make eller

anvisningarna till 33 ; sambo eller vad som

 hittelön samt förvärvats genom arv,

ersättning till den som testamente, fördel av

i särskilt fall räddat oskiftat bo eller gåva;

person eller egendom i vinst i svenskt

fara eller bidragit lotteri eller vinst vid

till avslöjande eller vinstdragning på här i

gripande av person som riket utfärdade

begått brott; premieobligationer och

 sedvanlig ersättning ej heller sådan vinst i

till den som lämnat utländskt lotteri eller

organ, blod eller vid vinstdragning på

modersmjölk; utländska premieobli-

tävlingsvinst som inte gationer, som uppgår till

hänför sig till högst 100 kronor;

anställning eller upp- ersättning, som på grund

drag och som utgår i av försäkring jämlikt lagen

annan form än kontant (1962:381) om allmän

eller därmed likställd försäkring, lagen

ersättning, om vinsten (1954:243) om

avser minnesföremål elleryrkesskadeförsäkring eller

värdet inte överstiger lagen (1976:380) om

0,03 basbelopp avrundat arbetsskadeförsäkring

till närmaste hundratal tillfallit den försäkrade,

kronor; om icke ersättningen

 sådan gottgörelse för grundas på förvärvsinkomst

utgift eller kostnad eller utgör föräldra-

som arbetsgivare penning, så ock sådan

uppburit från ersättning enligt annan

personalstiftelse ur lag eller särskild

medel, för vilka avdrag författning, som utgått

icke medgivits vid annorledes än på grund av

taxering, vid första sjukförsäkring, som nyss

tillfälle dylika medel sagts, till någon vid

finnas i stiftelsen; sjukdom eller olycksfall

 gottgörelse som i arbete eller under

arbetsgivare uppburit militärtjänstgöring eller i

från pensionsstiftelse, fall som avses i lagen

till den del stiftelsen (1977:265) om statligt

ej ägt andra medel för personskadeskydd eller

att lämna gottgörelsen änlagen (1977:267) om

sådana för vilka avdrag krigsskadeersättning till

icke åtnjutits vid av- sjömän om icke ersättningen

sättning till stiftel- grundas på förvärvsinkomst,

sen; ävensom ersättning, vilken

 intäkter av försäljningvid sjukdom eller

av vilt växande bär och olycksfall tillfallit

svampar samt kottar som någon på grund av annan

den skattskyldige själv försäkring, som icke

plockat till den del tagits i samband med

intäkterna under ett tjänst, dock att till

beskattningsår inte över-skattepliktig inkomst

stiger 5 000 kronor och räknas ersättning i form

inte kan hänföras till av pension eller i form

näringsverksamhet som av livränta i den mån

utgör rörelse eller till livräntan är skattepliktig

lön eller liknande förmån;enligt 32 1 eller

 ränta enligt 61 lagen

(1941:416) om arvsskatt

och gåvoskatt, 69 1 och

2 mom., 69 a tredje 2 mom., så ock ersättning

stycket eller 75 a som utgår på grund av

fjärde stycket uppbörds- trafikförsäkring eller

lagen (1953:272), 36 3 annan an-

mom. lagen (1958:295) svarighetsförsäkring eller

om sjömansskatt, 50 på grund av skadeståndsför-

lagen (1968:430) om säkring och avser förlorad

mervärdeskatt, 22 inkomst av skattepliktig

tullagen (1973:670), 20 natur;

lagen (1982:1006) om belopp, som till följd

avdrags- och av försäkringsfall eller

uppgiftsskyldighet återköp av försäkringen

beträffande vissa upp- utgått på grund av

dragsersättningar, 5 kapitalförsäkring, samt

kap. 13 lagen belopp som arbetsgivare

(1984:151) om punkt- utan att försäkring har

skatter och pris- tecknats för anställdas

regleringsavgifter, 40 räkning betalar ut och

lagen (1984:404) om som motsvarar ersättning

stämpelskatt vid på grund av grupplivförsäk-

inskriv- ring, i den mån beloppet

ningsmyndigheter, 24 inte väsentligt överstiger

lagen (1984:668) om vad som utgår för

uppbörd av socialav- befattningshavare i

gifter från arbetsgivare statens tjänst;

eller 32 och 34 försäkringsersättning

tullagen (l987:1065); eller annan ersättning för

 ränta som enligt skada på egendom, dock

bestämmelserna i 3 kap. att skatteplikt före-

23 4 och 5 lagen ligger dels i den mån

(1990:325) om ersättningen avser annan

självdeklaration och byggnad än privatbostad

kontrolluppgifter inte eller markanläggning,

redovisas i kontroll- dels i den mån köpe-

uppgift om sådan ränta förskilling, som skulle ha

den skattskyldige under influtit om den försäkrade

ett beskattningsår eller skadade egendomen

sammanlagt inte uppgår i stället hade sålts, hade

till 500 kronor. varit att hänföra till

 Beträffande ersättning intäkt av näringsverk-

som utfaller på grund av samhet och dels i den mån

avtalsgruppsjukförsäkringersättningen eljest

gäller särskilda bestäm- motsvarar skattepliktig

melser i 32 3 a mom. intäkt av eller av-

och punkt 12 av dragsgill omkostnad för

anvisningarna till 22 näringsverksamhet;

 vinstandel, återbäring

 eller pre-

 mieåterbetalning, som

 utgått på grund av annan

 personförsäkring än

 pensionsförsäkring eller

 sådan sjuk- eller

 olycksfallsförsäkring som

 tagits i samband med

 tjänst, samt vinstandel,

 som utgått på grund av

 skadeförsäkring, för vilken

 rätt till avdrag för

 premie icke förelegat;

 ersättning jämlikt lagen

 (1956:293) om ersättning

 åt smittbärare om icke

 ersättningen grundas på

 förvärvsinkomst;

 periodiskt understöd

 eller därmed jämförlig

 periodisk intäkt, som

 icke utgör vederlag vid

 avyttring av egendom, i

 den mån givaren enligt 20

 eller punkt 5 av an-

 visningarna till 46

 icke är be-

 rättigad till avdrag för

 utgivet belopp;

 stipendier för

 mottagarens utbildning;

 stipendium som är

 avsett för andra ändamål

 och som inte utgår perio-

 diskt och inte utgör

 ersättning för arbete som

 har utförts eller skall

 utföras för utgivarens räk-

 ning;

 studiestöd enligt 3

eller 4 kap. överstiger faktiska

studiestödslagen resekostnader och vid

(1973:349), inter- körning med egen bil inte

natbidrag, studielån och överstiger det avdrag som

resekostnadsersättning medges för kostnader för

enligt 6 och 7 kap. resor med egen bil

samma lag samt sådant enligt den schablon som

särskilt bidrag vilket anges i punkt 4 av

enligt av regeringen anvisningarna till 33 ;

eller statlig myndighet hittelön samt ersättning

meddelade bestämmelser till den som i särskilt

utgår till deltagare i fall räddat person eller

arbetsmarknadsutbild- egendom i fara eller

ning samt med dem i bidragit till avslöjande

fråga om sådant bidrag eller gripande av person

likställda, och äger i som begått brott;

följd härav de sedvanlig ersättning

bidragsberättigade icke till den som lämnat

göra avdrag för kostnaderorgan, blod eller

som avsetts skola modersmjölk; tävlingsvinst

bestridas med bidrag av som inte hän- för sig till

förevarande slag; anställning eller uppdrag

 och som utgår i annan

introduktionsersättning form än kontant eller där-

enligt lagen med likställd ersättning,

(1992:1068) om om vinsten avser min-

introduktionsersättning nesföremål eller värdet

för flyktingar och vissa inte överstiger 0,03 bas-

andra utlänningar; belopp avrundat till

 allmänt barnbidrag och närmaste hundratal

förlängt barnbidrag, samtkronor;

barnpension enligt sådan gottgörelse för

lagen om allmän försäkringutgift eller kostnad som

till den del pensionen arbetsgivare uppburit

för varje månad den avserfrån personalstiftelse ur

inte överstiger en medel, för vilka avdrag

tolftedel av fyrtio icke medgivits vid

procent eller, vid taxering, vid första

pension efter båda tillfälle dylika medel

föräldrarna, åttio finnas i stiftelsen;

procent, av basbeloppet gottgörelse som

den månad pensionen arbetsgivare uppburit

avser samt sådan i 17 från pensionsstiftelse,

kap. 2 lagen till den del stiftelsen

(1962:381) om allmän ej ägt andra medel för att

försäkring angiven lämna gottgörelsen än sådana

livränta i form av för vilka avdrag icke

efterlevandelivränta åtnjutits vid avsättning

till barn enligt lagen till stiftelsen;

(1954:243) om intäkter av försäljning

yrkesskadeförsäkring av vilt växande bär och

eller enligt annan i svampar samt kottar som

nämnda lagrum angiven den skattskyldige själv

författning till den del plockat till den del

livräntan föranlett intäkterna under ett

minskning av sådan del beskattningsår inte över-

av barnpension som inte stiger 5 000 kronor och

är skattepliktig; inte kan hänföras till

 lön eller annan näringsverksamhet som

gottgörelse, för vilken utgör rörelse eller till

skall erläggas skatt lön eller liknande förmån;

enligt lagen (1958:295) ränta enligt 61 lagen

om sjömansskatt; (1941:416) om arvsskatt

 kontantunderstöd, som och gåvoskatt, 69 1 och

utgives av 2 mom., 69 a tredje

arbetslöshetsnämnd med stycket eller 75 a

bidrag av statsmedel; fjärde stycket

 handikappersättning uppbördslagen (1953:272),

enligt 9 kap. 2 och 3 36 3 mom. lagen

lagen om allmän för- (1958:295) om

säkring, sådan del av sjömansskatt, 50 lagen

vårdbidrag enligt 9 kap. (1968:430) om

4 och 4 a samma lag mervärdeskatt, 22

som utgör ersättning för tullagen (1973:670), 20

mer-kostnader, lagen (1982:1006) om

ersättning för mer- avdrags- och

utgifter för resor uppgiftsskyldighet

enligt 3 kap. 7 a beträffande vissa upp-

samma lag, särskilt pen- dragsersättningar, 5 kap.

sionstillägg enligt 13 lagen (1984:151) om

lagen (1990:773) om punktskatter och pris-

särskilt pensionstillägg regleringsavgifter, 40

till folkpension för lagen (1984:404) om

långvarig vård av sjukt stämpelskatt vid

eller handikappat barn inskrivningsmyndigheter,

samt hemsjukvårdsbidrag 24 lagen (1984:668) om

och hemvårdsbidrag, som uppbörd av socialavgifter

 utges av kommunala från arbetsgivare eller

eller lands- 32 och 34 tullagen

tingskommunala medel (l987:1065);

till den vårdbehövande; ränta som enligt

 assistansersättning bestämmelserna i 3 kap.

enligt lagen (1993:389) 23 4 och 5 lagen

om assistansersättning (1990:325) om

och ekonomiskt stöd till självdeklaration och

kostnader för personlig kontrolluppgifter inte

assistans enligt lagen redovisas i

(1993:387) om stöd och kontrolluppgift om sådan

service till vissa ränta för den

funktionshindrade; skattskyldige under ett

 bostadstillägg enligt beskattningsår sammanlagt

lagen (1994:00) om inte uppgår till 500

bostadstillägg till kronor.

pensionärer; Beträffande ersättning

hustrutillägg enligt som utfaller på grund av

lagen (1994:00) om avtalsgruppsjukförsäkring

hustrutillägg i vissa gäller särskilda bestäm-

fall då make uppbär folk-melser i 32 3 a mom.

pension; och punkt 12 av

 kommunalt anvisningarna till 22 .

bostadstillägg till

handikappade;

 bostadsbidrag som

avses i lagen

(1988:786) om

bostadsbidrag och lagen

(1993:737) om bostads-

bidrag;

 bidrag enligt lagen

(1988:1463) om bidrag

vid adoption av ut-

ländska barn;

 bidrag enligt lagen

(1992:148) om särskilt

bidrag till ensamstående

med barn;

 ersättning som

fastställts av allmän

domstol eller utgått av

allmänna medel till den

som - utan att det

skett yrkesmässigt -

inställt sig inför

domstol eller annan

myndighet, om

ersättningen avser

reseersättning,

traktamente eller

ersättning för

tidsspillan;

 förmån av fri resa till

eller från

anställningsintervju

eller kostnads-ersätt-

ning för sådan resa till

den del förmånen eller

ersättningen avser resa

inom riket och, såvitt

gäller ersättningen, till

den del den inte

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första

gången vid

1996 års taxering.

 10

2.8 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om

kommuns och

annan menighets utdebitering av skatt, m.m.

 Härigenom föreskrivs att 4 lagen (1965:269) med särskilda

bestämmelser om

kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. skall ha

följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 1Vad som i denna paragraf sägs om kommun och kommunalskattemedel

tillämpas

också i fråga om landsting och landstingsskattemedel.

 En kommun har rätt att under visst år (beskattningsåret) av staten

uppbära

preliminära kommunalskattemedel med ett belopp som motsvarar

produkten av

antalet skattekronor i kommunen enligt skattemyndighetens beslut

enligt 4 kap. 2

 taxeringslagen (1990:324) om taxering till kommunal inkomstskatt

(skatteunder-

laget) året före beskattningsåret, den skattesats som har beslutats

för beskatt-

ningsåret och de uppräkningsfaktorer enligt tredje stycket som har

fastställts i

december året före beskattningsåret.

 I december varje år skall regeringen, eller den myndighet

regeringen

bestämmer, fastställa två uppräkningsfaktorer som skall svara mot den

uppskattade procentuella förändringen av skatteunderlaget i riket.

Den ena skall

avse förändringen mellan andra och första året före beskattningsåret.

Den andra

skall avse förändringen mellan året före beskattningsåret och

beskattningsåret.

 Vad som återstår, sedan Vad som återstår, sedan

avräkning har skett avräkning har skett

enligt 52 uppbördslagenenligt 52 uppbördslagen

(1953:272), 16 lagen (1953:272), 12 lagen

(1962:392) om hustru- (1984: 668) om uppbörd av

tillägg och kommunalt socialavgifter från

bostadstillägg till arbetsgivare och 8

folkpension, 12 lagen lagen (1987: 560) om

(1984:668) om uppbörd av skatteutjäm-ningsavgift,

socialavgifter från skall skattemyndigheten

arbetsgivare och 8 fördelat per månad utan-

lagen (1987:560) om ordna till kommunen den

skatteutjämningsavgift, tredje vardagen räknat

skall skattemyndigheten från den 17 i månaden,

fördelat per månad varvid dag som enligt 2

utanordna till kommunen lagen (1930:173) om

den tredje vardagen beräkning av lagstadgad

räknat från den 17 i tid jämställs med allmän

månaden, varvid dag som helgdag inte skall

enligt 2 lagen medräknas. Är kommunens

(1930:173) om beräkning fordran inte uträknad vid

av lagstadgad tid utbetalningstillfällena i

jämställs med allmän månaderna januari och

helgdag inte skall med- februari, skall

räknas. Är kommunens utbetalningarna dessa må-

fordran inte uträknad nader grundas på samma

vid utbetal- belopp som utbetalningen

ningstillfällena i må- i december månad det

naderna januari och föregående året. När

februari, skall ut- särskilda skäl föranleder

betalningarna dessa det får skattemyndigheten

månader grundas på samma dock förordna att

belopp som utbetal- utbetalningen skall

ningen i december månad grundas

det föregående året. När

särskilda skäl

 på ett annat belopp. Om

1 Senaste lydelse något av de belopp som

1992:1584. utbetalningen i månaderna

föranleder det får januari och februari

skattemyndigheten dock grundats på inte

förordna att utbetal- motsvarar en tolftedel

ningen skall grundas på av kommunens fordran,

ett annat belopp. Om skall den jämkning som

något av de belopp som föranleds av detta ske i

utbetalningen i fråga om utbetalningen i

månaderna januari och mars månad.

februari grundats på

inte motsvarar en

tolftedel av kommunens

fordran, skall den

jämkning som föranleds av

detta ske i fråga om

utbetalningen i mars

månad.

 En delavräkning av de preliminära kommunalskattemedlen skall ske

när den

årliga taxeringen under beskattningsåret har avslutats.

Delavräkningen sker med

utgångspunkt i ett belopp motsvarande produkten av skatteunderlaget

enligt

nämnda taxering, den skattesats som har beslutats för

beskattningsåret och

uppräkningsfaktorn för beskattningsåret (omräknade preliminära kommu-

nalskattemedel). Om detta belopp överstiger det belopp som kommunen

har uppburit

enligt andra stycket, skall skattemyndigheten betala ut överskjutande

belopp

till kommunen. I motsatt fall skall kommunen återbetala

mellanskillnaden.

Utbetalning eller återbetalning skall göras i januari året efter

beskattningsåret.

 En slutavräkning av kommunalskattemedlen skall ske när den årliga

taxeringen

under året efter beskattningsåret har avslutats. Produkten av

skatteunderlaget

enligt den taxeringen och den skattesats som har beslutats för

beskattningsåret

utgör de slutliga kommunalskattemedlen. Om dessa överstiger de

omräknade

preliminära kommunalskattemedlen enligt femte stycket skall

skattemyndigheten

betala ut överskjutande belopp till kommunen. I motsatt fall skall

kommunen

återbetala mellanskillnaden. Utbetalning eller återbetalning skall

göras i

januari andra året efter beskattningsåret.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 11

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringens förslag till

 -lag om bostadstillägg till pensionärer,

 -lag om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension,

 -lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring,

 -lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av lagen

 om allmän försäkring,

 -lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott,

 -lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

 -lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

 -lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser

 om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m;

 2.till Bostadstillägg till pensionärer för budgetåret 1994/95

underfemte

huvudtiteln anvisar ett förslagsanslag på 8 700 000 000kronor.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till

Lag om bostadstillägg till pensionärer

 Härigenom föreskrivs följande.

Rätten till bostadstillägg

1 Bostadstillägg enligt denna lag lämnas till den som är bosatt i

Sverige samt

uppbär

 1. ålderspension, förtidspension, omställningspension, eller

särskild

efterlevandepension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring,

 2. hustrutillägg enligt lagen (1994:00) om hustrutillägg i vissa

fall då make

uppbär folkpension, eller

 3. änkepension med stöd av övergångsbestämmelserna till lagen

(1988:881) om

ändring i lagen om allmän försäkring.

 Bostadstillägg lämnas inte till pensionär som enbart uppbär

ålderspension för

tid före den månad han fyller 65 år.

 Särskilt bostadstillägg kan lämnas enligt 7 till pensionär som

uppbär

bostadstillägg enligt denna lag.

Bostadstilläggets omfattning

2 Bostadstillägg skall svara för del av pensionärens bostadskostnad

och lämnas

endast för den bostad i vilken pensionären har sitt huvudsakliga

boende

(permanentbostaden). För bostad i särskild boendeform lämnas

bostadstillägg

endast för boende i lägenhet eller för boende i en- och tvåbäddsrum.

 Pensionär som vistas eller bor i en särskild boendeform eller i en

liknande

inrättning är berättigad till bostadstillägg för sin ursprungliga

permanent-

bostad under högst sex månader från det att försäkringskassan bedömt

vistelsen

eller boendet i den särskilda boendeformen som stadigvarande.

 Bostadstillägg lämnas ej för sådan bostadskostnad som fastställts

med

beaktande av pensionärens inkomst.

3 Bidragsberättigad som är gift och som stadigvarande lever åtskild

från sin

make eller maka, skall likställas med ogift person, om inte särskilda

skäl talar

mot detta.

 Med gift bidragsberättigad likställs den som stadigvarande bor ihop

med någon

som han eller hon varit gift med eller har eller har haft barn

tillsammans med.

Bostadstilläggets storlek

4 Bostadstillägg lämnas med 85 procent av bostadskostnaden per

månad av den

del som överstiger 100 kronor men inte 4 000 kronor.

 För pensionär boende i tvåbäddsrum i särskild boendeform lämnas

inte

bostadstillägg för bostadskostnad som överstiger 2 000 kronor per

månad. I fråga

om makar tillämpas dock första stycket.

5 Storleken av det bostadstillägg som lämnas är beroende av

pensionärens

årsinkomst. Med årsinkomst avses i denna lag den inkomst, för år

räknat, som

någon kan antas komma att erhålla under den närmaste tiden.

 Som årsinkomst räknas inte

 1. allmänt barnbidrag,

 2. vårdnadsbidrag1,

 3. folkpension,

 4. tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring

eller pension

enligt utländsk lagstiftning till den del pensionen föranlett

minskning av

pensionstillskott enligt 3 lagen (1969:205) om pensionstillskott

eller av

barntillägg enligt 9 kap. 1 sista stycket lagen om allmän

försäkring i detta

lagrums lydelse vid utgången av år 1989,

 5. livränta som avses i 17 kap. 2 lagen om allmän försäkring i

vad

den enligt samma lagrum avdragits från pension eller understöd som

någon på grund av släktskap eller svågerlag kan vara föranledd att

utge,

 6. vuxenstudiebidrag enligt studiestödslagen (1973:349) eller lagen

(1983:1030) om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,

 7. studiehjälp och studiemedel enligt studiestödslagen,

 8. utbildningsbidrag vid arbetsmarknadsutbildning,

 9. socialbidrag,

 10. bostadsbidrag enligt lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

 11.familjebidrag enligt familjebidragsförordningen (1991:1492),

 12. inkomst av sådan privatbostadsfastighet eller privatbostad som

avses

i 5 kommunalskattelagen (1928:370),

 13. ersättning som avses i lagen (1971:118) om skattefrihet för

ersättning till neurosedynskadade.

 Som årsinkomst skall inte heller räknas inkomst som är avsedd att

vara en

kostnadsersättning.

1 Under förutsättning att riksdagen antar förslaget i prop.

1993/94:148.

 För den som uppbär ålderspension skall som inkomst inte räknas

sådan intäkt

av tjänst som avses i 32 1 mom. a) kommunalskattelagen (1928:370)

eller sådan

intäkt av aktiv näringsverksamhet som avses i 11 kap. 3 lagen

(1962:381) om

allmän försäkring.

 Avdrag från årsinkomsten får göras på sådant sätt som anges i 33

1 mom.

kommunalskattelagen för kostnader som hänför sig till intäkt av

tjänst i den mån

sådan inkomst ingår i årsinkomsten samt för underhållsbidrag till

före detta

make i den utsträckning som anges i 46 samma lag.

 För den som uppbär partiell förtidspension skall vid

inkomstberäkningen

bortses från ett belopp som motsvarar skillnaden mellan

 a) ett för den försäkrade beräknat belopp av hel förtidspension

jämte däremot

svarande pensionstillskott, beloppet i förekommande fall beräknat med

beaktande

av bestämmelserna i 17 kap. 2 lagen om allmän försäkring och

 b) den utgående förtidspensionen jämte pensionstillskott.

 Värdet av naturaförmåner skall uppskattas efter regler som

fastställs av

regeringen.

 Avkastning av förmögenhet skall anses utgöra fem procent av

förmögenhetsvärdet

för år räknat. Vid beräkning av förmögenhets avkastning skall dock

denna höjas

med tio procent av det belopp, varmed förmögenheten överstiger för

den som är

gift sextiotusen kronor, och för annan sjuttiofemtusen kronor. Vid

beräkning av

förmögenhet skall värdet av sådan privatbostadsfastighet eller

privatbostad som

avses i 5 kommunalskattelagen inte beaktas.

 I fråga om makar skall årsinkomsten för envar av dem beräknas

utgöra hälften

av deras sammanlagda årsinkomst. Vid tillämpning av åttonde stycket

skall i

sådant fall värdet av förmögenhet beräknas utgöra hälften av deras

sammanlagda

förmögenhet.

 Årsinkomst avrundas för envar pensionsberättigad till närmast hela

tiotal

kronor.

Minskning av bostadstillägg

6 Bostadstillägget minskas med trettiofem procent av den

pensionsberättigades

framräknade årsinkomst enligt 5 . Till den del årsinkomsten

överstiger ett och

ett halvt basbelopp enligt 1 kap. 6 lagen (1962:381) om allmän

försäkring

minskas bostadstillägget dock med fyrtio procent av inkomsten.

 Bostadstillägg betalas ut månadsvis, beloppet avrundas till

närmaste hela

krontal som är jämnt delbart med tolv. Bostadstillägg understigande

tjugofem

kronor betalas inte ut. Ingår särskilt bostadstillägg i utbetalningen

sker dock

utbetalning av bostadstillägg oavsett belopp.

Beräkning av särskilt bostadstillägg

7 Rätten till särskilt bostadstillägg prövas utan ansökan. Särskilt

bostadstillägg lämnas med skillnadsbeloppet, om den

pensionsberättigades

inkomster efter avdrag för skälig bostadskostnad understiger en

skälig

levnadsnivå , allt räknat per månad.

 Vid tillämpning av första stycket beaktas följande inkomster,

nämligen

 1. folkpension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring, dock

inte

handikappersättning,

 2. pensionstillskott enligt lagen (1969:205) om pensionstillskott

och

tilläggspension enligt lagen om allmän försäkring till den del

pensionen

föranleder minskning av pensionstillskott, det sammanlagda beloppet

dock minskat

med 25 procent av basbeloppet när fråga är om förtidspension,

 3. särskilt pensionstillägg enligt lagen (1990:773) om särskilt

pensions-

tillägg till folkpension för långvarig vård av sjukt eller

handikappat barn,

 4. bostadstillägg enligt denna lag,

 5. hälften av den inkomst som medräknas vid bestämmande av

årsinkomst enligt

5 .

 Inkomsterna enligt andra stycket 1. och 2. skall sammanlagda alltid

anses

utgöra lägst 1,515 gånger basbeloppet minskat med två procent för den

som är

ogift och lägst 1,34 gånger basbeloppet minskat med två procent för

den som är

gift.

Ändrade förhållanden

8 Den som uppbär bostadstillägg enligt denna lag är skyldig att

utan oskäligt

dröjsmål anmäla till den allmänna försäkringskassa inom vars

verksamhetsområde

han är folkbokförd

 1. om hans eller hans makas ekonomiska förhållanden väsentligt

förbättrats,

 2. om han byter bostad eller om hans boendeförhållande ändras,

eller

 3. om han ingår äktenskap eller upplöser sitt äktenskap.

 Uppgiftsskyldigheten åligger i stället

 1. förmyndaren, om den bidragsberättigade är omyndig,

 2. gode mannen eller förvaltaren enligt föräldrabalken, om den

bidrags-

berättigade har en sådan och om skyldigheten kan anses ingå i dennes

uppdrag,

eller

 3. den myndighet eller person som tar emot bostadstillägget i

stället för den

bidragsberättigade, dennes förmyndare, gode man eller förvaltare.

9 Bostadstillägg skall omprövas när något förhållande som bestämmer

tilläggets

storlek har ändrats.

 Bostadstillägg får räknas om utan föregående underrättelse i de

fall den del

av årsinkomsten ändras som utgörs av folkpension, pensionstillskott,

tilläggspension eller en därmed jämförlig utländsk ersättning,

avtalspension

eller motsvarande ersättning som följer av kollektivavtal, delpension

eller

arbetsskadeersättning eller motsvarande ersättning.

 Bostadstillägg får även räknas om utan föregående underrättelse när

hyra för

hyreslägenhet eller avgift för bostadsrättslägenhet ändras, om den

bidrags-

berättigade har medgett det.

 En ändring av bostadstillägget skall gälla från och med månaden

efter den

månad varunder anledning till ändring uppkommit. En ändring av

bostadstillägget

skall dock gälla från och med den månad under vilken de förhållanden

har

uppkommit som föranleder ändringen, om förhållandena avser hela den

månaden.

Ansökan m.m.

10 Frågor om bostadstillägg enligt denna lag handhas av

Riksförsäkringsverket

och de allmänna försäkringskassorna.

11 Ansökan om bostadstillägg görs skriftligen hos

försäkringskassan. Ansökan

skall innehålla nödvändiga upplysningar för bedömande av den sökandes

rätt samt

en av den sökande och, om han är gift, hans maka underskriven

förklaring på

heder och samvete att de lämnade upplysningarna stämmer överens med

sanningen.

För en sökande som är omyndig eller har god man eller förvaltare

enligt

föräldrabalken skall förklaringen avges av förmyndaren eller, om det

kan anses

följa av uppdraget, av gode mannen eller förvaltaren.

 Bostadstillägg lämnas från och med den månad då rätt till förmånen

inträtt,

dock tidigast tre månader före ansökningsmånaden.

12 Bankaktiebolag, sparbanker och andra penningförvaltande

inrättningar skall

på begäran lämna domstol, Riksförsäkringsverket eller den allmänna

försäkringskassan uppgift för namngiven person rörande förhållande

som är av

betydelse för tillämpning av denna lag.

Återbetalning

13 Har någon genom oriktiga uppgifter eller genom underlåtenhet att

fullgöra

en uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller på annat sätt

förorsakat att

bostadstillägg utgått obehörigen eller med för högt belopp, eller har

någon på

annat sätt obehörigen eller med för högt belopp uppburit

bostadstillägg och har

han skäligen bort inse detta, skall återbetalning ske av vad som för

mycket

utbetalats, om inte i särskilt fall anledning föreligger att helt

eller delvis

efterge återbetalningsskyldigheten.

 Har återbetalningsskyldighet ålagts någon enligt första stycket,

får vid

senare utbetalning av bostadstillägg eller annan ersättning som

betalas ut av

allmän försäkringskassa ett skäligt belopp innehållas i avräkning på

vad som

betalats ut för mycket.

Överklagande m.m.

14 Bestämmelserna i 20 kap. 10-13 lagen (1962:381) om allmän

försäkring om

omprövning och ändring av försäkringskassas beslut samt överklagande

av

försäkringskassas beslut och domstols beslut skall tillämpas i

ärenden om

bostadstillägg enligt denna lag.

 Omprövning av ett sådant beslut av en försäkringskassa som har

fattats av en

tjänsteman i ett ärende om skyldighet att återbetala bostadstillägg

skall göras

av socialförsäkringsnämnd, om det belopp som utbetalats för mycket

överstiger 10

procent av basbeloppet enligt 1 kap. 6 lagen om allmän försäkring.

Övriga bestämmelser

15 Följande bestämmelser i lagen (1962:381) om allmän försäkring

skall

tillämpas på bostadstillägg enligt denna lag:

 16 kap. 12 om utbetalning till annan,

 17 kap. 1 om sammanträffande av förmåner,

 18 kap. 2 om tillsyn,

 20 kap. 2 a om provisoriskt beslut,

 20 kap. 5 om preskription av bidrag,

 20 kap. 6 om förbud mot utmätning och om överlåtelse av

ersättning,

 20 kap. 9 om uppgiftsskyldighet för statliga och kommunala

myndigheter,

arbetsgivare m.fl.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995, då lagen (1962:392)

om

hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension och lagen

(1991:162)

om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension skall upphöra

att gälla.

 2. Bestämmelserna i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt

bostads-

tillägg till folkpension skall tillämpas i fråga om kommunalt

bostadstillägg som

avser tiden före ikraftträdandet. Lämnas sådant bostadstillägg efter

den 1

januari 1995 skall det bekostas av staten.

 3. Bestämmelserna i lagen (1991:162) om särskilt kommunalt

bostadstillägg till

folkpension skall tillämpas i fråga om särskilt kommunalt

bostadstillägg som

avser tiden före ikraftträdandet. Lämnas sådant bostadstillägg efter

den 1

januari 1995 skall det bekostas av staten.

 4. Under åren 1995 - 1998 får en kommun med egna medel lämna

kompletterande

bostadstillägg utöver vad som anges i 4 . För sådant bostadstillägg

gäller i

övrigt vad som anges i denna lag.

 5. Lämnas kompletterande bostadstillägg enligt punkt 4 skall

minskning enligt

6 första stycket först göras på det statliga bostadstillägget.

 4

2.2 Förslag till

Lag om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär folkpension

 Härigenom föreskrivs följande.

1 Hustrutillägg lämnas enligt bestämmelserna i denna lag till

kvinnor som är

bosatta i Sverige och som är födda år 1934 eller tidigare.

 Rätt till hustrutillägg har en sådan kvinna för tiden före den

månad då hon

fyller 65 år, om hennes make uppbär folkpension i form av

förtidspension eller

har fyllt 65 år och uppbär folkpension i form av ålderspension. För

denna rätt

förutsätts vidare att hon själv inte uppbär folkpension och att

makarna har

varit gifta minst 5 år.

 Om det finns särskilda skäl, får hustrutillägg lämnas även om

makarna varit

gifta kortare tid än 5 år.

2 Hustrutillägg skall, om inte annat följer av vad som föreskrivs i

andra

stycket eller 3 , för år räknat motsvara skillnaden mellan å ena

sidan det

sammanlagda beloppet av folkpension i form av hel ålderspension till

två makar

jämte två pensionstillskott till ålderspension enligt lagen

(1969:205) om

pensionstillskott samt å andra sidan folkpension i form av hel

ålderspension

till den som är ogift jämte ett sådant pensionstillskott.

Ålderspensionerna och

pensionstillskotten beräknas för år och under förutsättning att de

börjat

betalas ut från och med den månad varunder den pensionsberättigade

fyllt 65 år.

 I fall då mannens ålders- eller förtidspension enligt

bestämmelserna i 5 kap.

lagen (1962:381) om allmän försäkring utges med viss andel av

oavkortad sådan

pension, utgör hustrutillägget motsvarande andel av det hustrutillägg

som anges

i första stycket

3 Hustrutillägg minskas med 60 procent av årsinkomsten beräknad

enligt 5

lagen (1994:00) om bostadstillägg till pensionärer.

 Om rätt föreligger till såväl hustrutillägg som bostadstillägg till

pensio-

närer skall på grund av årsinkomsten först det utgående

bostadstillägget minskas

enligt 6 lagen om bostadstillägg till pensionärer och därefter

hustrutillägget.

 Om hustrutillägg med tillämpning av 2 andra stycket skall utges

med viss

andel av oavkortat sådant tillägg, skall minskning med hänsyn till

årsinkomst

beräknas på ett oavkortat hustrutillägg och andelsberäkningen enligt

2 andra

stycket göras först på det belopp som framkommer efter denna

minskning.

4 Bestämmelser som finns i 3 och 8-15 lagen (1994:00) om

bostadstillägg

till pensionärer skall tillämpas på motsvarande sätt i fråga om

hustrutillägg.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 2. Bestämmelserna i lagen (1962:392) om hustrutillägg och kommunalt

bostads-

tillägg till folkpension skall tillämpas i fråga om hustrutillägg som

avser

tiden före ikraftträdandet.

 3. Om någon som är berättigad till hustrutillägg enligt denna lag

vid utgången

av år 1994 uppbär hustrutillägg enligt lagen (1962:392) om

hustrutillägg och

kommunalt bostadstillägg till folkpension skall förmånen anses utgå

med stöd av

denna lag.

 4. För kvinnor som är födda 1935 eller senare och som hade rätt

till

hustrutillägg för december 1989 och som vid utgången av år 1994

alltjämt uppbär

sådant tillägg skall bestämmelserna i lagen (1962:392) om

hustrutillägg och

kommunalt bostadstillägg tillämpas. Om i fall som nu sagts

hustrutillägg upphör

att utges efter den 1 januari 1995 föreligger inte längre rätt till

en sådan

förmån.

 5. För kvinna som vid utgången av år 1992 och därefter har uppburit

hustrutillägg och som vid utgången av år 1994 alltjämt uppbär sådant

tillägg

skall minskning på grund av andelsberäkning som anges i 2 andra

stycket ej

ske.

 5

2.3 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs att 9 kap. 6 lagen (1962:381) om allmän

försäkring1

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

9 kap.

6 2

 Om pensionstillskott, Om pensionstillskott,

hustrutillägg och kom- hustrutillägg och bo-

munalt bostadstillägg stadstillägg samt särskilt

samt särskilt pensions- pensionstillägg gäller

tillägg gäller särskilda särskilda bestämmelser.

föreskrifter.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Senaste lydelse 1990:774.

 6

2.4 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande av

lagen om allmän försäkring

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1962:382) angående införande

av lagen

om allmän försäkring

 dels att 13 skall upphöra att gälla vid utgången av år 1994,

 dels att 16 och 32 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

16 1

 Bestämmelserna i Bestämmelserna i tredje

tredje stycket stycket punkterna 1-4

punkterna 1-4 övergångs- övergångsbestämmelserna

bestämmelserna till till lagen (1960:99)

lagen (1960:99) angående angående ändring i lagen

ändring i lagen den den 29 juni 1946 (nr

29 juni 1946 (nr 431) 431) om folkpensionering

om folkpensionering skall fortfarande tilläm-

skall fortfarande pas. Beträffande änkepen-

tillämpas. Beträffande sion efter man, som

änkepension efter man, avlidit före den 1 juli

som avlidit före den 1960, skall dock i

1 juli 1960, skall dock stället för 8 första

i stället för 8 första stycket lagen om

stycket lagen om folkpensionering i

folkpensionering i lagrummets lydelse före

lagrummets lydelse före nämnda tidpunkt gälla, att

nämnda tidpunkt gälla, sådan pension minskas med

att sådan pension mins- 35 procent av den

kas med 35 procent av pensionsberättigades

den del av den årsinkomst. Vid

pensionsberättigades tillämpning i fall som nu

årsinkomst, som över- sagts av 13 2 mom.

stiger 1 000 kronor. sistnämnda lag skall även

Vid tillämpning i fall procenttalet 20 utbytas

som nu sagts av 13 mot 10 samt beloppet

2 mom. sistnämnda lag 20 000 kronor utbytas

skall även procenttalet mot 75 000 kronor. Vid

20 utbytas mot 10 samt inkomstberäkningen bort-

beloppet 20 000 kronor ses från inkomst av sådan

utbytas mot 75 000 privatbostadsfastighet

kronor. Vid inkomst- eller privatbostad som

beräkningen bortses från avses i 5 kom-

inkomst av sådan privat- munalskattelagen

bostadsfastighet eller (1928:370). Vid beräkning

privatbostad som avses av förmögenhet skall värdet

i 5 kommunalskatte- av sådan privatbostads-

lagen (1928:370). Vid fastighet eller

beräkning av förmögenhet privatbostad inte be-

skall värdet av sådan

privatbostadsfastighet aktas.

eller privatbostad inte

beaktas.

32 2 Fråga rörande änkepension i anledning av dödsfall, som

inträffat före den

1 juli 1960, skall prövas av den allmänna försäkringskassa, hos

vilken den för-

säkrade är inskriven.

 Vid omräkning av Vid omräkning av förmåns-

förmånsbeloppen för beloppen för änkepensioner

änkepensioner till följd till följd av ändrade

av ändrade förhållanden förhållanden gäller i

gäller i tillämpliga tillämpliga delar bestäm-

delar bestämmelserna i melserna i

1 Senaste lydelse

1990:779. 9 lagen (1994:00) om

2 Senaste lydelse bostadstillägg till

1986:141. pensionärer.

6 lagen (1962:392) om

hustrutillägg och

kommunalt bostadstillägg

till folkpension.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995. Äldre bestämmelser

gäller

fortfarande vid beräkning av änkepension som avser tid före

ikraftträdander.

 7

2.5 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1969:205) om pensionstillskott

 Härigenom föreskrivs att 5 lagen (1969:205) om pensionstillskott

skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

5

 Pensionstillskott Pensionstillskott till

till änkepension enligt änkepension enligt 16

16 lagen den 25 maj lagen den 25 maj 1962

1962 (nr 382) angående (nr 382) angående

införande av lagen om införande av lagen om

allmän försäkring skall allmän försäkring skall utgå

utgå efter samma grunder efter samma grunder som

som änkepensionen. änkepensionen. Minskning

Minskning av av pensionstillskottet

pensionstillskottet med med hänsyn till den

hänsyn till den pensionsberättigades

pensionsberättigades inkomst skall göras först

inkomst skall göras förstsedan bostadstillägg helt

sedan kommunalt bortfallit men innan

bostadstillägg helt minskning sker av änke-

bortfallit men innan pensionen.

minskning sker av

änkepensionen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 8

2.6 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

 Härigenom föreskrivs att 12 lagen (1993:737) om bostadsbidrag

skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

12

 Rätt till Rätt till bostadsbidrag

bostadsbidrag har den har den som

som 1. har fyllt 18 år och

 1. har fyllt 18 år och 2. bor i en bostad som

 2. bor i en bostad han eller hon äger eller

som han eller hon äger innehar med hyres- eller

eller innehar med bostadsrätt.

hyres- eller Bostadsbidrag enligt

bostadsrätt. första stycket lämnas inte

 Bostadsbidrag enligt om sökanden eller dennes

första stycket lämnas make

inte om sökanden eller 1. har barn som

dennes make berättigar till bostads-

 1. har barn som bidrag till barnfamiljer

berättigar till bostads- eller

bidrag till 2. får bostadstillägg

barnfamiljer eller enligt lagen (1994:00)

 2. får kommunalt om bostadstillägg till

bostadstillägg enligt pensionärer eller på grund

lagen (1962:392) om av bestämmelserna om

hustrutillägg och inkomstprövning inte får

kommunalt bostadstillägg sådant tillägg.

till folkpension eller

på grund av

bestämmelserna om

inkomstprövning inte får

sådant tillägg.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 9

2.7 Förslag till

Lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

 Härigenom föreskrivs att 19 kommunalskattelagen (1928:370) skall

ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

19 1

 Till skattepliktig inkomst enligt denna lag räknas icke:

 vad som vid bodelning arbete som har utförts

tillfallit make eller eller skall utföras för

sambo eller vad som utgivarens räkning;

förvärvats genom arv, studiestöd enligt 3

testamente, fördel av eller 4 kap. studiestöds-

oskiftat bo eller gåva; lagen (1973:349), inter-

 vinst i svenskt natbidrag, studielån och

lotteri eller vinst vid resekostnadsersättning

vinstdragning på här i enligt 6 och 7 kap.

riket utfärdade samma lag samt sådant sär-

premieobligationer och skilt bidrag vilket

ej heller sådan vinst i enligt av regeringen

utländskt lotteri eller eller statlig myndighet

vid vinstdragning på meddelade bestämmelser

utländska premieobliga- utgår till deltagare i

tioner, som uppgår till arbetsmarknadsutbildning

högst 100 kronor; samt med dem i fråga om

 ersättning, som på sådant bidrag likställda,

grund av försäkring och äger i följd härav de

jämlikt lagen (1962:381) bidragsberättigade icke

om allmän försäkring, göra avdrag för kostnader

lagen (1954:243) om som avsetts skola be-

yrkesskadeförsäkring stridas med bidrag av

eller lagen (1976:380) förevarande slag;

om arbetsskadeförsäkring introduktionsersättning

tillfallit den försäk- enligt lagen (1992:1068)

rade, om icke ersätt- om introduktionser-

ningen grundas på för- sättning för flyktingar

värvsinkomst eller utgör och vissa andra

föräldrapenning, så ock utlänningar;

sådan ersättning enligt allmänt barnbidrag och

annan lag eller särskild förlängt barnbidrag, samt

författning, som utgått barnpension enligt lagen

annorledes än på grund avom allmän försäkring till

sjukförsäkring, som nyss den del pensionen för

sagts, till någon vid varje månad den avser

sjukdom eller inte överstiger en

olycksfall i arbete tolftedel av fyrtio pro-

eller under militär- cent eller, vid pension

tjänstgöring eller i fallefter båda föräldrarna,

som avses i lagen åttio procent, av

(1977:265) om statligt basbeloppet den månad

personskadeskydd eller pensionen avser samt

lagen (1977:267) om sådan i 17 kap. 2 lagen

krigsskadeersättning (1962:381) om allmän

till sjömän om icke försäkring angiven livränta

ersättningen grundas på i form av efter-

förvärvsinkomst, ävensom levandelivränta till barn

ersättning, vilken vid enligt lagen (1954:243)

sjukdom eller olycks- om yrkesskadeförsäkring

fall tillfallit någon på eller enligt annan i

grund av annan nämnda lagrum angiven

försäkring, som icke författning till den del

tagits i samband med livräntan föranlett minsk-

tjänst, dock att till ning av sådan del av

skattepliktig inkomst barnpension som inte är

räknas ersättning i form skattepliktig;

av pension eller i form lön eller annan

av livränta i den mån gottgörelse, för vilken

livräntan är skatteplik- skall erläggas skatt

tig enligt 32 1 enligt lagen (1958:295)

eller om sjömansskatt;

 kontantunderstöd, som

 utgives av arbetslös-

1 Senaste lydelse hetsnämnd med bidrag av

1993:1523. statsmedel;

2 mom., så ock ersättning handikappersättning

som utgår på grund av enligt 9 kap. 2 och 3

trafikförsäkring eller lagen om allmän försäkring,

annan an- sådan del av vårdbidrag

svarighetsförsäkring enligt 9 kap. 4 och 4 a

eller på grund av ska- samma lag som utgör

deståndsförsäkring och ersättning för mer-

avser förlorad inkomst kostnader, ersättning för

av skattepliktig natur; merutgifter för resor

 belopp, som till följd enligt 3 kap. 7 a samma

av försäkringsfall eller lag, särskilt pension-

återköp av försäkringen stillägg enligt lagen

utgått på grund av (1990:773) om särskilt

kapitalförsäkring, samt pensionstillägg till

belopp som arbetsgivare folkpension för långvarig

utan att försäkring har vård av ett sjukt eller

tecknats för anställdas handikappat barn samt

räkning betalar ut och hemsjukvårdsbidrag och

som motsvarar ersättning hemvårdsbidrag, som

på grund av gruppliv- utges av kommunala

försäkring, i den mån eller landstingskommu-

beloppet inte väsentligt nala medel till den

överstiger vad som utgår vårdbehövande;

för befattningshavare i assistansersättning

statens tjänst; enligt lagen (1993:389)

 försäkringsersättning om assistansersättning

eller annan ersättning och ekonomiskt stöd till

för skada på egendom, kostnader för personlig

dock att skatteplikt assistans enligt lagen

föreligger dels i den mån(1993:387) om stöd och

ersättningen avser annan service till vissa funk-

byggnad än privatbostad tionshindrade;

eller markanläggning, kommunalt

dels i den mån bostadstillägg enligt

köpeskilling, som skulle lagen (1962:392) om

ha influtit om den hustrutillägg och

försäkrade eller skadade kommunalt bostadstillägg

egendomen i stället hade till folkpension;

sålts, hade varit att

hänföra till intäkt av

näringsverksamhet och kommunalt

dels i den mån bostadstillägg till

ersättningen eljest handikappade;

motsvarar skattepliktig bostadsbidrag som

intäkt av eller avdrags- avses i lagen (1988:786)

gill omkostnad för om bostadsbidrag och

näringsverksamhet; lagen (1993:737) om

 vinstandel, återbäring bostadsbidrag;

eller premieåterbetal- bidrag enligt lagen

ning, som utgått på grund(1988:1463) om bidrag

av annan personförsäkringvid adoption av utländska

än pensionsförsäkring barn;

eller sådan sjuk- eller bidrag enligt lagen

olycksfallsförsäkring som(1992:148) om särskilt

tagits i samband med bidrag till ensamstående

tjänst, samt vinstandel, med barn;

som utgått på grund av ersättning som

skadeförsäkring, för fastställts av allmän

vilken rätt till avdrag domstol eller utgått av

för premie icke allmänna medel till den

förelegat; som - utan att det skett

 ersättning jämlikt yrkesmässigt - inställt

lagen (1956:293) om er- sig inför domstol eller

sättning åt smittbärare omannan myndighet, om

icke ersättningen grun- ersättningen avser

das på förvärvsinkomst; reseersättning,

 periodiskt understöd traktamente eller

eller därmed jämförlig ersättning för

periodisk intäkt, som tidsspillan;

icke utgör vederlag vid förmån av fri resa till

avyttring av egendom, i eller från anställnings-

den mån givaren enligt intervju eller

20 eller punkt 5 av kostnads-ersättning för

anvisningarna till 46 sådan resa till den del

icke är be- förmånen eller ersättningen

rättigad till avdrag för avser resa inom riket

utgivet belopp; och, såvitt gäller ersätt-

 stipendier för ningen, till den del den

mottagarens utbildning; inte överstiger faktiska

 stipendium som är resekostnader och vid

avsett för andra ändamål körning med egen bil inte

och som inte utgår överstiger det avdrag som

periodiskt och inte medges för kostnader för

utgör ersättning för resor med egen bil

enligt den schablon som vad som vid bodelning

anges i punkt 4 av tillfallit make eller

anvisningarna till 33 ; sambo eller vad som

 hittelön samt förvärvats genom arv,

ersättning till den som testamente, fördel av

i särskilt fall räddat oskiftat bo eller gåva;

person eller egendom i vinst i svenskt

fara eller bidragit lotteri eller vinst vid

till avslöjande eller vinstdragning på här i

gripande av person som riket utfärdade

begått brott; premieobligationer och

 sedvanlig ersättning ej heller sådan vinst i

till den som lämnat utländskt lotteri eller

organ, blod eller vid vinstdragning på

modersmjölk; utländska premieobli-

tävlingsvinst som inte gationer, som uppgår till

hänför sig till högst 100 kronor;

anställning eller upp- ersättning, som på grund

drag och som utgår i av försäkring jämlikt lagen

annan form än kontant (1962:381) om allmän

eller därmed likställd försäkring, lagen

ersättning, om vinsten (1954:243) om

avser minnesföremål elleryrkesskadeförsäkring eller

värdet inte överstiger lagen (1976:380) om

0,03 basbelopp avrundat arbetsskadeförsäkring

till närmaste hundratal tillfallit den försäkrade,

kronor; om icke ersättningen

 sådan gottgörelse för grundas på förvärvsinkomst

utgift eller kostnad eller utgör föräldra-

som arbetsgivare penning, så ock sådan

uppburit från ersättning enligt annan

personalstiftelse ur lag eller särskild

medel, för vilka avdrag författning, som utgått

icke medgivits vid annorledes än på grund av

taxering, vid första sjukförsäkring, som nyss

tillfälle dylika medel sagts, till någon vid

finnas i stiftelsen; sjukdom eller olycksfall

 gottgörelse som i arbete eller under

arbetsgivare uppburit militärtjänstgöring eller i

från pensionsstiftelse, fall som avses i lagen

till den del stiftelsen (1977:265) om statligt

ej ägt andra medel för personskadeskydd eller

att lämna gottgörelsen änlagen (1977:267) om

sådana för vilka avdrag krigsskadeersättning till

icke åtnjutits vid av- sjömän om icke ersättningen

sättning till stiftel- grundas på förvärvsinkomst,

sen; ävensom ersättning, vilken

 intäkter av försäljningvid sjukdom eller

av vilt växande bär och olycksfall tillfallit

svampar samt kottar som någon på grund av annan

den skattskyldige själv försäkring, som icke

plockat till den del tagits i samband med

intäkterna under ett tjänst, dock att till

beskattningsår inte över-skattepliktig inkomst

stiger 5 000 kronor och räknas ersättning i form

inte kan hänföras till av pension eller i form

näringsverksamhet som av livränta i den mån

utgör rörelse eller till livräntan är skattepliktig

lön eller liknande förmån;enligt 32 1 eller

 ränta enligt 61 lagen

(1941:416) om arvsskatt

och gåvoskatt, 69 1 och

2 mom., 69 a tredje 2 mom., så ock ersättning

stycket eller 75 a som utgår på grund av

fjärde stycket uppbörds- trafikförsäkring eller

lagen (1953:272), 36 3 annan an-

mom. lagen (1958:295) svarighetsförsäkring eller

om sjömansskatt, 50 på grund av skadeståndsför-

lagen (1968:430) om säkring och avser förlorad

mervärdeskatt, 22 inkomst av skattepliktig

tullagen (1973:670), 20 natur;

lagen (1982:1006) om belopp, som till följd

avdrags- och av försäkringsfall eller

uppgiftsskyldighet återköp av försäkringen

beträffande vissa upp- utgått på grund av

dragsersättningar, 5 kapitalförsäkring, samt

kap. 13 lagen belopp som arbetsgivare

(1984:151) om punkt- utan att försäkring har

skatter och pris- tecknats för anställdas

regleringsavgifter, 40 räkning betalar ut och

lagen (1984:404) om som motsvarar ersättning

stämpelskatt vid på grund av grupplivförsäk-

inskriv- ring, i den mån beloppet

ningsmyndigheter, 24 inte väsentligt överstiger

lagen (1984:668) om vad som utgår för

uppbörd av socialav- befattningshavare i

gifter från arbetsgivare statens tjänst;

eller 32 och 34 försäkringsersättning

tullagen (l987:1065); eller annan ersättning för

 ränta som enligt skada på egendom, dock

bestämmelserna i 3 kap. att skatteplikt före-

23 4 och 5 lagen ligger dels i den mån

(1990:325) om ersättningen avser annan

självdeklaration och byggnad än privatbostad

kontrolluppgifter inte eller markanläggning,

redovisas i kontroll- dels i den mån köpe-

uppgift om sådan ränta förskilling, som skulle ha

den skattskyldige under influtit om den försäkrade

ett beskattningsår eller skadade egendomen

sammanlagt inte uppgår i stället hade sålts, hade

till 500 kronor. varit att hänföra till

 Beträffande ersättning intäkt av näringsverk-

som utfaller på grund av samhet och dels i den mån

avtalsgruppsjukförsäkringersättningen eljest

gäller särskilda bestäm- motsvarar skattepliktig

melser i 32 3 a mom. intäkt av eller av-

och punkt 12 av dragsgill omkostnad för

anvisningarna till 22 näringsverksamhet;

 vinstandel, återbäring

 eller pre-

 mieåterbetalning, som

 utgått på grund av annan

 personförsäkring än

 pensionsförsäkring eller

 sådan sjuk- eller

 olycksfallsförsäkring som

 tagits i samband med

 tjänst, samt vinstandel,

 som utgått på grund av

 skadeförsäkring, för vilken

 rätt till avdrag för

 premie icke förelegat;

 ersättning jämlikt lagen

 (1956:293) om ersättning

 åt smittbärare om icke

 ersättningen grundas på

 förvärvsinkomst;

 periodiskt understöd

 eller därmed jämförlig

 periodisk intäkt, som

 icke utgör vederlag vid

 avyttring av egendom, i

 den mån givaren enligt 20

 eller punkt 5 av an-

 visningarna till 46

 icke är be-

 rättigad till avdrag för

 utgivet belopp;

 stipendier för

 mottagarens utbildning;

 stipendium som är

 avsett för andra ändamål

 och som inte utgår perio-

 diskt och inte utgör

 ersättning för arbete som

 har utförts eller skall

 utföras för utgivarens räk-

 ning;

 studiestöd enligt 3

eller 4 kap. överstiger faktiska

studiestödslagen resekostnader och vid

(1973:349), inter- körning med egen bil inte

natbidrag, studielån och överstiger det avdrag som

resekostnadsersättning medges för kostnader för

enligt 6 och 7 kap. resor med egen bil

samma lag samt sådant enligt den schablon som

särskilt bidrag vilket anges i punkt 4 av

enligt av regeringen anvisningarna till 33 ;

eller statlig myndighet hittelön samt ersättning

meddelade bestämmelser till den som i särskilt

utgår till deltagare i fall räddat person eller

arbetsmarknadsutbild- egendom i fara eller

ning samt med dem i bidragit till avslöjande

fråga om sådant bidrag eller gripande av person

likställda, och äger i som begått brott;

följd härav de sedvanlig ersättning

bidragsberättigade icke till den som lämnat

göra avdrag för kostnaderorgan, blod eller

som avsetts skola modersmjölk; tävlingsvinst

bestridas med bidrag av som inte hän- för sig till

förevarande slag; anställning eller uppdrag

 och som utgår i annan

introduktionsersättning form än kontant eller där-

enligt lagen med likställd ersättning,

(1992:1068) om om vinsten avser min-

introduktionsersättning nesföremål eller värdet

för flyktingar och vissa inte överstiger 0,03 bas-

andra utlänningar; belopp avrundat till

 allmänt barnbidrag och närmaste hundratal

förlängt barnbidrag, samtkronor;

barnpension enligt sådan gottgörelse för

lagen om allmän försäkringutgift eller kostnad som

till den del pensionen arbetsgivare uppburit

för varje månad den avserfrån personalstiftelse ur

inte överstiger en medel, för vilka avdrag

tolftedel av fyrtio icke medgivits vid

procent eller, vid taxering, vid första

pension efter båda tillfälle dylika medel

föräldrarna, åttio finnas i stiftelsen;

procent, av basbeloppet gottgörelse som

den månad pensionen arbetsgivare uppburit

avser samt sådan i 17 från pensionsstiftelse,

kap. 2 lagen till den del stiftelsen

(1962:381) om allmän ej ägt andra medel för att

försäkring angiven lämna gottgörelsen än sådana

livränta i form av för vilka avdrag icke

efterlevandelivränta åtnjutits vid avsättning

till barn enligt lagen till stiftelsen;

(1954:243) om intäkter av försäljning

yrkesskadeförsäkring av vilt växande bär och

eller enligt annan i svampar samt kottar som

nämnda lagrum angiven den skattskyldige själv

författning till den del plockat till den del

livräntan föranlett intäkterna under ett

minskning av sådan del beskattningsår inte över-

av barnpension som inte stiger 5 000 kronor och

är skattepliktig; inte kan hänföras till

 lön eller annan näringsverksamhet som

gottgörelse, för vilken utgör rörelse eller till

skall erläggas skatt lön eller liknande förmån;

enligt lagen (1958:295) ränta enligt 61 lagen

om sjömansskatt; (1941:416) om arvsskatt

 kontantunderstöd, som och gåvoskatt, 69 1 och

utgives av 2 mom., 69 a tredje

arbetslöshetsnämnd med stycket eller 75 a

bidrag av statsmedel; fjärde stycket

 handikappersättning uppbördslagen (1953:272),

enligt 9 kap. 2 och 3 36 3 mom. lagen

lagen om allmän för- (1958:295) om

säkring, sådan del av sjömansskatt, 50 lagen

vårdbidrag enligt 9 kap. (1968:430) om

4 och 4 a samma lag mervärdeskatt, 22

som utgör ersättning för tullagen (1973:670), 20

mer-kostnader, lagen (1982:1006) om

ersättning för mer- avdrags- och

utgifter för resor uppgiftsskyldighet

enligt 3 kap. 7 a beträffande vissa upp-

samma lag, särskilt pen- dragsersättningar, 5 kap.

sionstillägg enligt 13 lagen (1984:151) om

lagen (1990:773) om punktskatter och pris-

särskilt pensionstillägg regleringsavgifter, 40

till folkpension för lagen (1984:404) om

långvarig vård av sjukt stämpelskatt vid

eller handikappat barn inskrivningsmyndigheter,

samt hemsjukvårdsbidrag 24 lagen (1984:668) om

och hemvårdsbidrag, som uppbörd av socialavgifter

 utges av kommunala från arbetsgivare eller

eller lands- 32 och 34 tullagen

tingskommunala medel (l987:1065);

till den vårdbehövande; ränta som enligt

 assistansersättning bestämmelserna i 3 kap.

enligt lagen (1993:389) 23 4 och 5 lagen

om assistansersättning (1990:325) om

och ekonomiskt stöd till självdeklaration och

kostnader för personlig kontrolluppgifter inte

assistans enligt lagen redovisas i

(1993:387) om stöd och kontrolluppgift om sådan

service till vissa ränta för den

funktionshindrade; skattskyldige under ett

 bostadstillägg enligt beskattningsår sammanlagt

lagen (1994:00) om inte uppgår till 500

bostadstillägg till kronor.

pensionärer; Beträffande ersättning

hustrutillägg enligt som utfaller på grund av

lagen (1994:00) om avtalsgruppsjukförsäkring

hustrutillägg i vissa gäller särskilda bestäm-

fall då make uppbär folk-melser i 32 3 a mom.

pension; och punkt 12 av

 kommunalt anvisningarna till 22 .

bostadstillägg till

handikappade;

 bostadsbidrag som

avses i lagen

(1988:786) om

bostadsbidrag och lagen

(1993:737) om bostads-

bidrag;

 bidrag enligt lagen

(1988:1463) om bidrag

vid adoption av ut-

ländska barn;

 bidrag enligt lagen

(1992:148) om särskilt

bidrag till ensamstående

med barn;

 ersättning som

fastställts av allmän

domstol eller utgått av

allmänna medel till den

som - utan att det

skett yrkesmässigt -

inställt sig inför

domstol eller annan

myndighet, om

ersättningen avser

reseersättning,

traktamente eller

ersättning för

tidsspillan;

 förmån av fri resa till

eller från

anställningsintervju

eller kostnads-ersätt-

ning för sådan resa till

den del förmånen eller

ersättningen avser resa

inom riket och, såvitt

gäller ersättningen, till

den del den inte

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995 och tillämpas första

gången vid

1996 års taxering.

 10

2.8 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om

kommuns och

annan menighets utdebitering av skatt, m.m.

 Härigenom föreskrivs att 4 lagen (1965:269) med särskilda

bestämmelser om

kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. skall ha

följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 1Vad som i denna paragraf sägs om kommun och kommunalskattemedel

tillämpas

också i fråga om landsting och landstingsskattemedel.

 En kommun har rätt att under visst år (beskattningsåret) av staten

uppbära

preliminära kommunalskattemedel med ett belopp som motsvarar

produkten av

antalet skattekronor i kommunen enligt skattemyndighetens beslut

enligt 4 kap. 2

 taxeringslagen (1990:324) om taxering till kommunal inkomstskatt

(skatteunder-

laget) året före beskattningsåret, den skattesats som har beslutats

för beskatt-

ningsåret och de uppräkningsfaktorer enligt tredje stycket som har

fastställts i

december året före beskattningsåret.

 I december varje år skall regeringen, eller den myndighet

regeringen

bestämmer, fastställa två uppräkningsfaktorer som skall svara mot den

uppskattade procentuella förändringen av skatteunderlaget i riket.

Den ena skall

avse förändringen mellan andra och första året före beskattningsåret.

Den andra

skall avse förändringen mellan året före beskattningsåret och

beskattningsåret.

 Vad som återstår, sedan Vad som återstår, sedan

avräkning har skett avräkning har skett

enligt 52 uppbördslagenenligt 52 uppbördslagen

(1953:272), 16 lagen (1953:272), 12 lagen

(1962:392) om hustru- (1984: 668) om uppbörd av

tillägg och kommunalt socialavgifter från

bostadstillägg till arbetsgivare och 8

folkpension, 12 lagen lagen (1987: 560) om

(1984:668) om uppbörd av skatteutjäm-ningsavgift,

socialavgifter från skall skattemyndigheten

arbetsgivare och 8 fördelat per månad utan-

lagen (1987:560) om ordna till kommunen den

skatteutjämningsavgift, tredje vardagen räknat

skall skattemyndigheten från den 17 i månaden,

fördelat per månad varvid dag som enligt 2

utanordna till kommunen lagen (1930:173) om

den tredje vardagen beräkning av lagstadgad

räknat från den 17 i tid jämställs med allmän

månaden, varvid dag som helgdag inte skall

enligt 2 lagen medräknas. Är kommunens

(1930:173) om beräkning fordran inte uträknad vid

av lagstadgad tid utbetalningstillfällena i

jämställs med allmän månaderna januari och

helgdag inte skall med- februari, skall

räknas. Är kommunens utbetalningarna dessa må-

fordran inte uträknad nader grundas på samma

vid utbetal- belopp som utbetalningen

ningstillfällena i må- i december månad det

naderna januari och föregående året. När

februari, skall ut- särskilda skäl föranleder

betalningarna dessa det får skattemyndigheten

månader grundas på samma dock förordna att

belopp som utbetal- utbetalningen skall

ningen i december månad grundas

det föregående året. När

särskilda skäl

 på ett annat belopp. Om

1 Senaste lydelse något av de belopp som

1992:1584. utbetalningen i månaderna

föranleder det får januari och februari

skattemyndigheten dock grundats på inte

förordna att utbetal- motsvarar en tolftedel

ningen skall grundas på av kommunens fordran,

ett annat belopp. Om skall den jämkning som

något av de belopp som föranleds av detta ske i

utbetalningen i fråga om utbetalningen i

månaderna januari och mars månad.

februari grundats på

inte motsvarar en

tolftedel av kommunens

fordran, skall den

jämkning som föranleds av

detta ske i fråga om

utbetalningen i mars

månad.

 En delavräkning av de preliminära kommunalskattemedlen skall ske

när den

årliga taxeringen under beskattningsåret har avslutats.

Delavräkningen sker med

utgångspunkt i ett belopp motsvarande produkten av skatteunderlaget

enligt

nämnda taxering, den skattesats som har beslutats för

beskattningsåret och

uppräkningsfaktorn för beskattningsåret (omräknade preliminära kommu-

nalskattemedel). Om detta belopp överstiger det belopp som kommunen

har uppburit

enligt andra stycket, skall skattemyndigheten betala ut överskjutande

belopp

till kommunen. I motsatt fall skall kommunen återbetala

mellanskillnaden.

Utbetalning eller återbetalning skall göras i januari året efter

beskattningsåret.

 En slutavräkning av kommunalskattemedlen skall ske när den årliga

taxeringen

under året efter beskattningsåret har avslutats. Produkten av

skatteunderlaget

enligt den taxeringen och den skattesats som har beslutats för

beskattningsåret

utgör de slutliga kommunalskattemedlen. Om dessa överstiger de

omräknade

preliminära kommunalskattemedlen enligt femte stycket skall

skattemyndigheten

betala ut överskjutande belopp till kommunen. I motsatt fall skall

kommunen

återbetala mellanskillnaden. Utbetalning eller återbetalning skall

göras i

januari andra året efter beskattningsåret.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1995.

 11

3 Ärendet och dess beredning

3.1 Nuvarande regler

Kommunalt bostadstillägg enligt lagen (1962:392) om hustrutillägg och

kommunalt

bostadstillägg till folkpension (KBT) är en inkomstprövad förmån som

kan utges

till den som uppbär folkpension i form av ålderspension,

förtidspension,

omställningspension, särskild efterlevandepension eller

hustrutillägg. KBT kan

endast lämnas till pensionär som är folkbokförd i kommunen.

 Storleken av det kommunala bostadstillägg som kan betalas ut

bestäms av

kommunen. Tilläggen varierar därför storleksmässigt kommunerna

emellan.

Inkomstprövningen sker dock enligt regler som är fastställda i lag

och är lika

över hela landet. Vidare krävs att KBT utges med lägst det belopp som

uppfyller

kriterierna för statsbidrag.

 I förordningen (1979:830) om statsbidrag till kommunalt

bostadstillägg till

folkpension föreskrivs att statsbidrag utges under förutsättning att

KBT, före

inkomstprövning och oberoende av bostadens storlek, täcker minst 85 %

av den del

av den månatliga bostadskostnaden som ligger mellan 150 och 3 500

kronor per

månad. Kommunen erhåller statsbidrag med 70 % av sina kostnader för

KBT inom de

nämnda kostnadsgränserna. Samtidigt gäller att statsbidrag endast

lämnas för KBT

som täcker högst 90 % av bostadskostnaden. Kommunerna har möjlighet

att låta KBT

utges även för bostadskostnader som ligger utanför

statsbidragsförordningens

gränser och för kostnader som inte är knutna till bostadskostnaden.

Merkostnaderna för detta måste dock i sin helhet bekostas av

kommunen. Stats-

bidrag kan vidare utges för KBT till personer som bor på ålderdomshem

eller

sjukhem under förutsättning att bostadstillägget inte täcker

bostadskostnader

som utgör en del av en avgift för vars bestämmande endast

pensionärens inkomst

får läggas till grund.

 Reglerna för inkomstprövning innebär att förmånen minskas med viss

andel av

den försäkrades inkomster vid sidan av folkpension och

pensionstillskott. Om den

årliga sidoinkomsten överstiger 1 000 kronor för en ensamstående

pensionär resp.

1 500 kronor för ett pensionärspar minskas bostadstillägget med 35 %

av den del

av sidoinkomsten upp till 1,5 basbelopp som överstiger nämnda

fribelopp. För

sidoinkomst som överstiger 1,5 basbelopp minskas bostadstillägget med

40 % av

sidoinkomsten.

 Med årsinkomst avses den inkomst för år räknat som en pensionär kan

antas

komma att erhålla under den närmaste tiden. Som inkomst räknas dock

bl.a inte

allmänt barnbidrag, folkpension eller ATP till den del pensionen

föranlett

minskning av pensionstillskottet. För en pensionär som uppbär

folkpension i form

av ålderspension beaktas vid inkomstprövningen inte heller inkomster

av

anställning eller intäkt av aktiv näringsverksamhet.

 Värdet av förmögenhet och avkastning därav beräknas enligt Riks-

försäkringsverkets föreskrifter (RFFS 1979:5) om inkomstberäkning

m.m. Enligt

dessa föreskrifter beaktas vid beräkning av avkastning av förmögenhet

tillgångar

som aktier, obligationer, banktillgodohavanden, kontanter utöver

kontanter

avsedda för hushåll och löpande utgifter, fordringar, andelar i

ekonomiska

föreningar och näringsfastigheter. Avkastningen på förmögenheten

beräknas till

5 % av det beräknade värdet. Till förmögenhetens avkastning skall

läggas 10 % av

det belopp varmed förmögenheten överstiger för den som är gift 60 000

kronor och

för den som är ogift 75 000 kronor. Vid inkomstprövningen tas inte

hänsyn till

förmögenhet eller avkastning av förmögenhet i form av

privatbostadsfastighet

eller privatbostad.

 För sammanlevande makar beräknas vardera makens inkomst utgöra

hälften av

makarnas sammanlagda årsinkomst och värdet av förmögenhet hälften av

deras

sammanlagda förmögenhet.

 I februari 1994 utbetalades KBT till 587 813 pensionärer med i

genomsnitt

1 494 kronor per månad. Ca 70 kronor av detta belopp avser

bostadstillägg som

inte är statsbidragsgrundande.

 Den 1 januari 1991 trädde lagen (1991:162) om särskilt kommunalt

bostadstillägg till folkpension (SKBT) som komplement till KBT i

kraft. SKBT

kompenserar de pensionärer som har låg inkomst och hög boendekostnad.

SKBT

fyller ut skillnaden mellan å ena sidan den pensionsberättigades

allmänna

pension och övriga inkomster enligt reglerna för beräkning av

årsinkomst vid

prövning av KBT och å andra sidan socialbidragsnormen i den

pensionsberättigades

kommun. SKBT utges av kommunen med statsbidrag för 100 % av

kostnaderna.

 I februari 1994 utbetalades SKBT till 12 151 pensionärer med i

genomsnitt 329

kronor per månad och pensionär.

3.2 Översyn av reglerna för bostadsstöd till pensionärer

Nuvarande lag för KBT tillkom för över 30 år sedan. Reglerna har ofta

varit

föremål för kritik och ändringar i regelsystemet har också varit

vanliga. I sina

huvuddrag har systemet dock förblivit detsamma. Alltsedan

KBT-reglernas

tillkomst har den vanligaste kritiken gällt de varierande

KBT-nivåerna mellan

kommunerna. Trots att reglerna för statsbidrag har påverkat

kommunernas

KBT-regler har stora skillnader uppstått. Skillnaderna har varit så

stora att

det kunnat skilja ett par tusen kronor i månaden i utgående KBT

mellan två

kommuner. Till följd av de ändrade regler som infördes den 1 mars

1993 är

skillnaderna numera mindre.

 De kraftigt ökade boendekostnaderna i början av år 1991 förstärkte

problemen

med de varierande KBT-nivåerna och ledde till att många pensionärer

fick

krympande ekonomiska marginaler och att vissa t.o.m. riskerade att

hamna under

socialbidragsnormen. För att skydda pensionärer med höga

bostadskostnader och

lågt KBT infördes det särskilda kommunala bostadstillägget våren

1991. Samtidigt

tillsatte den dåvarande regeringen en kommitté med uppgift att se

över hela

systemet med kommunala bostadstillägg (dir. 1991:25). Kommittén antog

namnet

KBT-utredningen.

 I direktiven angavs särskilt att kommittén borde komma med förslag

till ett

enhetligare system för bostadstillägg och därvid pröva frågan om ett

ändrat

huvudmannaskap. Därutöver påpekades i direktiven bl.a. behovet av

förenklingar i

regelsystemet, behovet av en översyn av inkomstberäkningen samt att

kommittén

borde pröva lämpligheten av att i ett nytt system för bostadstillägg

inbegripa

de kommunala bostadstilläggen för handikappade (KBH).

 KBT-utredningen avlämnade i april 1992 sitt slutbetänkande

Bostadsstöd till

pensionärer (SOU 1992:21), där ett nytt system för bostadsstöd

föreslogs. Det

nya bostadstillägget till pensionärer (BTP) borde enligt utredningen

träda i

kraft den 1 juli 1993 och vara helt statligt. Utredningen föreslog

också att ett

högre bostadsstöd skulle kunna utges till handikappade, att en ny och

enklare

inkomstberäkning skulle användas och att fler maskinella omräkningar

borde kunna

göras. Eftersom det föreslagna systemet skulle medföra omfördelningar

mellan

pensionärerna föreslogs också övergångsbestämmelser under fyra år.

 Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning över

remissinstanserna samt

en sammanställning över remissyttrandena finns tillgängliga i ärendet

hos

Socialdepartementet (S92/3225/F).

 Regeringen gjorde hösten 1992 bedömningen att ett förstatligande av

bostads-

stödet inte kunde genomföras förrän den 1 januari 1995. För att

underlätta ett

förstatligande med helt enhetliga regler fr.o.m. år 1995 har

regeringen i två

steg - den 1 mars 1993 och den 1 januari 1994 - gjort förändringar i

förord-

ningen (1979:830) om statsbidrag till kommunala bostadstillägg.

Förändringarna

har inneburit att skillnaderna mellan kommunernas KBT-regler nu är

mindre än

tidigare. Åtskilliga kommuner har dock inte fullt ut anpassat sina

KBT-regler

efter de ersättningsnivåer som anges i statsbidragsförordningen.

Detta försvårar

en övergång till helt statliga och enhetliga regler. Vi föreslår

trots detta att

staten tar över bostadstilläggen men föreslår att kommunerna under en

övergångstid skall kunna utge kompletterande bostadstillägg för att

inte vissa

pensionärer skall få alltför kännbara minskningar av

bostadstillägget.

 Den parlamentariska Pensionsarbetsgruppen (S 1991:14) kommer inom

kort att

lämna sitt betänkande med förslag till en genomgripande reformering

av hela pen-

sionssystemet. Förslaget innebär stora förändringar av de allmänna

pensionernas

konstruktion och kräver därmed väsentliga förändringar av reglerna

för

inkomstprövning av bostadstillägg till pensionärer. Nya regler för

inkomstprövningen bör därför utformas utifrån det nya

pensionssystemet och först

efter det att riksdagen har fattat beslut om detta. Vi föreslår

därför nu att

samma inkomstprövning som gäller för KBT tills vidare även skall

gälla för det

nya bostadstillägget. I förslaget till ny lag har 5 , som reglerar

beräkning av

årsinkomsten, kompletterats med vissa undantagsregler som tidigare

angivits i

Riksförsäkringsverkets föreskrifter (RFFS 1979:5). I sak är

inkomstberäkningen

dock oförändrad.

 Oaktat det nya pensionssystemet finns det emellertid skäl att

överväga inkoms-

tberäkningen för förtidspensionärer. Denna skiljer sig från den

inkomstberäkning

som görs för övriga pensionärer. Enligt nuvarande inkomstregler för

KBT

betraktas inte folkpension och ett pensionstillskott som inkomst.

Eftersom

förtidspensionärer har rätt till högre pensionstillskott än övriga

pensionärer

kan dessa således ha högre inkomst innan bostadstillägget reduceras.

Med dagens

regler kan en förtidspensionär få 6 000 kronor mer per år i KBT än en

ålderspensionär med samma inkomst.

 Med anledning av bl.a. de ökande försäkringsutgifterna för

förtidspension

pågår inom regeringskansliet en översyn av de ekonomiska villkoren

m.m. för

förtidspensionärer. I samband med detta arbete kommer även frågan om

inkomstberäkning för förtidspensionärer i KBT-sammanhang att beredas.

 Särskilda skatteregler gäller i dag för pensionärer, vilket

påverkar reglerna

för inkomstprövning. En given inkomst kan därför vara mer värd för en

pensionär

än vad motsvarande inkomst är för en löntagare. Av detta skäl skiljer

sig

inkomstprövningen i KBT-systemet från den som gäller i

bostadsbidragssystemet

för barnfamiljer. Med ett reformerat pensionssystem där pensionärer

beskattas på

samma sätt som löntagare, vilket Pensionsarbetsgruppen väntas föreslå

fr.o.m. år

2000, blir inkomster för löntagare och pensionärer jämförbara. Därmed

skapas

förutsättningar för att samtidigt med nya inkomstprövningsregler för

pensio-

närernas bostadstillägg åstadkomma ett enhetligt regelsystem för alla

bostadsstöd.

 I nuvarande lag om KBT regleras också rätten till hustrutillägg och

hur detta

skall beräknas. Från och med den 1 januari 1990 har en successiv

avveckling av

hustrutillägget påbörjats. Hustrutillägget kan numera endast lämnas

till kvinnor

som är födda 1934 eller tidigare. Rätten till hustrutillägg prövas

samtidigt med

KBT och inkomstprövas på motsvarande sätt som gäller för KBT. Vårt

förslag till

ny lag om bostadstillägg till pensionärer innebär att den nuvarande

lagen om

hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg kan upphävas och att

hustrutillägget

regleras i en särskild lag.

3.3 Lagrådet

Förslagen om ändring i kommunalskattelagen och om ändring i lagen med

särskilda

bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt,

m.m. gäller

ämnen som faller inom Lagrådets granskningsområde. Dessa förslag är

emellertid

endast namn- och hänvisningsändringar varför Lagrådets hörande skulle

sakna

betydelse.

4 Statligt bostadstillägg till pensionärer

Regeringens förslag: Det nuvarande kommunala

bostadstillägget ersätts med ett statligt

bostadstillägg. Bostadstillägg lämnas med 85 procent

av bostadskostnad mellan 100 kronor och 4 000

kronor per månad.

 KBT-utredningens förslag: Huvudmannaskapet för bostadsstödet till

pensionärer

övertas av staten. Bostadsbidrag lämnas med 95 % av bostadskostnad

mellan 300

kronor och 4 500 kronor per månad. För pensionärer med handikapp

lämnas

bostadsbidrag med 95 % av bostadskostnad över 300 kronor per månad.

 Remissinstanserna: Många remissinstanser har yttrat sig över

förslaget till

ändrat huvudmannaskap. Samtliga tillstyrker att staten övertar

huvudmannaskapet.

Svenska Kommunförbundet och Stockholms stad anser dock att en

förutsättning för

detta är att kommunerna inte skall behöva utge kompletterande

bostadsbidrag.

 Av det stora antal remissinstanser som yttrat sig om utformningen

av

bostadsbidraget poängterar många vikten av ett enhetligt stödsystem.

Kungsbacka

kommun anser att den övre bostadskostnadsgränsen bör vara

differentierad mellan

kommunerna. Ingen remissinstans anser de föreslagna reglerna

generellt vara för

generösa. Boverket påpekar dock att konstruktionen kan vara

kostnadsdrivande och

förordar i stället att den nedre gränsen tas bort och att

ersättningsprocenten

sänks. Örebro och Bräcke kommuner förordar på liknande sätt såväl en

lägre nedre

gräns som en lägre ersättningsprocent. Några kommuner anser att den

nedre grän-

sen bör vara lägre än 300 kronor. Kommunförbundet och några kommuner

förordar en

modell med varierad ersättningsprocent inom

bostadskostnadsintervallet. Femton

remissinstanser - därav åtta kommuner - anser att det föreslagna

systemet ger

för lågt bostadsbidrag. Flera av dessa hänvisar till att hyror i

nyproduktion

kan vara högre än 4 500 kronor per månad.

 De nio remissinstanser som yttrat sig över förslaget att

handikappade

pensionärer skall kunna få högre bostadsbidrag har tillstyrkt detta.

 Skälen för regeringens förslag: Skillnaderna mellan kommunernas

ersättningsregler för KBT har tidigare varit betydande och ofta

blivit föremål

för diskussion. I och med de senaste årens ändringar i reglerna för

statsbidrag

till KBT har skillnaderna minskat. Hälften av kommunerna har i dag

enhetliga

regler och ersätter 90 procent av bostadskostnad mellan 150 kronor

och 3 500

kronor per månad. Övriga kommuner har som regel samma

bostadskostnadsgränser men

ersätter bostadskostnad med mellan 85 och 100 procent.

 För många pensionärer utgör KBT ett väsentligt tillskott till

pensionen.

Eftersom folkpension och pensionstillskott inte är tillräckliga för

att täcka

levnadsomkostnader och en normal hyra bör bostadsstödet ses som en

del av det

allmänna pensionssystemet för vilket staten har ett helhetsansvar.

Det är inte

acceptabelt att det allmänna pensionssystemet ger olika utfall

beroende på var i

Sverige man bor. Staten bör därför ta över ansvaret för

bostadsstödet.

 Före den 1 mars 1993 lämnades statsbidrag för KBT som täckte 85 % -

100 % av

bostadskostnad mellan 80 kronor och 1 900 kronor per månad för ogift

pensionär.

Detta innebar att skillnaderna mellan kommunernas regler var stora.

För att

underlätta ett förstatligande med helt enhetliga regler har

statsbidragsreglerna

förändrats i två steg i riktning mot ett bidragssystem som i större

utsträckning

fungerar som ett högkostnadsskydd. Den övre bostadskostnadsgränsen

har höjts

kraftigt, vilket till en del har finansierats med sänkt

ersättningsprocent. Den

sänkta ersättningsprocenten har också till syfte att systemet skall

vara mer

kostnadsdämpande. Det skall för en pensionär alltid vara ekonomiskt

lönsamt att

välja en billigare bostad framför en dyrare bostad. I de flesta

kommuner får en

KBT-tagare i dag, förutom de första 150 kronorna, själv betala 10 %

av sin

bostadskostnad.

 Vid övergången till ett statligt system föreslår vi att ett

ytterligare steg i

samma riktning tas. Den övre gränsen föreslås höjas till 4 000 kronor

per månad

samtidigt som ersättningsgraden sänks till 85 %. En sådan förändring

innebär

emellertid omfördelningar mellan pensionärerna och att många

pensionärer får

sänkt bostadstillägg. För att mildra de minskningar som blir följden

av

förändringen föreslår vi därför att den nedre gränsen för ersättning

av

bostadskostnad sänks från 150 kronor till 100 kronor per månad.

 Förändringen innebär att pensionärer med höga hyror får upp till

300 kronor

mer i bostadstillägg medan pensionärer med medelhöga hyror får sänkt

bostadstillägg med som mest 125 kronor per månad. År 1995 beräknas

boendekost-

naderna öka med i genomsnitt 4,7 %. Om hänsyn tas till denna höjning

av

boendekostnaderna och de nya ersättningsreglerna blir nettoeffekten,

i kronor

räknat, att ingen får sänkt bostadstillägg.

 De föreslagna reglerna för statligt bostadstillägg till pensionärer

föreslås

att gälla lika för alla pensionärer. Detta innebär bl.a. att

handikappade

pensionärer inte ges rätt till högre statligt bostadstillägg än

övriga

pensionärer. Kommunerna har enligt socialtjänstlagen (1980:620) det

samlade

ansvaret för handikappomsorgen. För boendet kan detta ta sig olika

uttryck

beroende på lokala förhållanden och prioriteringar. Generellt gäller

enligt

lagen (1992:1574) om bostadsanpassningsbidrag m.m. att en kommun är

skyldig att

lämna bidrag för ombyggnad av bostäder för funktionshindrade. Vid

nybyggnad samt

köp eller byte av bostad krävs dock särskilda skäl för att bostadsan-

passningsbidrag skall kunna lämnas. Ett annat sätt att tillförsäkra

handikappade

ett eget och ändamålsenligt boende är att satsa på anpassade bostäder

i

nyproduktion. I sådant fall kommer merkostnaden vanligen till uttryck

i en

förhöjd hyra som ofta kompenseras med ett högre KBT eller kommunalt

bostads-

tillägg till handikappade (KBH). Ett förhöjt bostadstillägg för

handikappade

inom ramen för ett statligt bostadsstöd skulle emellertid ge

incitament för

kommunerna att lägga merkostnaderna på hyran. En sådan konstruktion

där kommunen

bestämmer hyresavgiften medan staten står för kostnaden i form av

bostadstillägg

riskerar att bli kostnadsdrivande på sikt. Vi anser därför att såväl

ansvar som

kostnader för handikappade pensionärers boende även i fortsättningen

bör vara en

kommunal angelägenhet.

 Regeringen kommer senare under våren att föreslå riksdagen en

ändring i lagen

(1992:1776) om samordning av systemen för social trygghet för

personer som

flyttar inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Detta

föranleds av

det beslut av Gemensamma EES-kommittén om ändring av Bilaga VI till

EES-avtalet

som kan förväntas tas den 8 mars 1994. Ändringen innebär att det

klargörs dels

att inte heller vid tillämpningen av samordningslagen skall nuvarande

kommunala

bostadstillägg betalas till andra pensionärer än de som är bosatta i

Sverige

dels att pension från annat EES-land skall jämställas med svensk

pension för att

fastställa rätten till kommunalt bostadstillägg. Detsamma får anses

gälla vid

tillämpningen av samordningslagen på det föreslagna bostadstillägget

till dess

EES-avtalet har anpassats till den nya lagen.

5 Kommunala tilläggsregler

Regeringens förslag: För att mildra effekten av de

minskningar som vissa pensionärer drabbas av vid

övergången till ett enhetligt system föreslås

kommunerna kunna lämna kompletterande bostads-

tillägg under en övergångstid av fyra år. Sådant

kompletterande bostadstillägg skall bekostas av

kommunen.

 Skälen för regeringens förslag: Som tidigare nämnts varierar

storleken av de

kommunala bostadstilläggen mellan kommunerna även om skillnaderna

numera inte är

lika stora som tidigare. Vissa kommuner har emellertid fortfarande

regler som

innebär att vissa pensionärer får betydligt högre kommunalt

bostadstillägg (KBT)

än det bostadstillägg som de skulle få enligt regeringens förslag

till nytt

bostadsstöd. Ett 15-tal kommuner ersätter 100 % av bostadskostnaden

trots de

förändringar som gjorts i statsbidragsförordningen i syfte att

underlätta

övergången till ett enhetligt statligt bostadstillägg. Dessutom finns

i ca 50

kommuner specialregler för vissa boendeformer eller för vissa

pensionärs-

kategorier. Oftast innebär dessa specialregler att högre

bostadskostnadsgränser

eller högre procentsats tillämpas för boende i servicehus resp. för

pensionärer

med handikapp. Uppskattningsvis 12 000 pensionärer uppbär nu KBT för

bo-

stadskostnad överstigande den föreslagna övre bostadskostnadsgränsen

på 4 000

kronor i månaden.

 Vissa kommuners högre bostadskostnadsgränser beror på lokala

förhållanden vad

gäller hyresnivåer, bostadsbyggande m.m. Andra kommuner har via

systemet med

kommunala bostadstillägg valt att ge stöd åt handikappade med behov

av en större

eller dyrare bostad.

 Regeringens uppfattning är att statliga regler för bostadstillägg

bör vara

generella och att de därför inte bör differentieras utifrån lokala

förhållanden.

Detta är också det huvudsakliga motivet till ett förstatligande av

bostadstilläggen.

 Många kommuner har inte i tillräcklig grad anpassat sina kommunala

regler för

att helt statliga regler skall kunna genomföras den 1 januari 1995.

En övergång

till helt enhetliga regler skulle innebära att många pensionärer

skulle få

minskningar på flera hundra kronor per månad och ibland betydligt

mer. Så stora

och snabba omställningar får anses otillfredsställande.

 Vi har övervägt om övergångsbestämmelser som skyddar mot sådana

minskningar

bör tillämpas i det statliga regelverket. Sådana

övergångsbestämmelser skulle

emellertid medföra att vissa pensionärer får ett högre statligt

bostadstillägg

enbart av det skälet att de bor i en viss kommun. Vi anser att en

sådan

särbehandling bör undvikas i ett statligt system för bostadstillägg.

 För att mildra effekterna av övergången till ett enhetligt system

föreslås i

stället en tidsbegränsad möjlighet till kommunala tilläggsregler. I

det system

för statligt bostadstillägg som regeringen nu föreslår finns en

självrisk på

15 %. En högre ersättningsnivå innebär att marginalkostnaden för att

skaffa sig

ett dyrare boende blir låg. Detta skulle kunna leda till en

förskjutning till

ett dyrare boende totalt sett. För att mildra övergången till ett

nytt system

kommer kommunerna att tillåtas fylla på med högre ersättning.

Kommunerna skall

därför ges möjlighet att under åren 1995 - 1998 med egna medel lämna

kompletterande bostadstillägg. Regeringen vill dock slå fast att en

sådan

lösning bara är temporär och att det därför är väsentligt att de

kommunala

tilläggsreglerna under övergångstiden anpassas till de statliga

reglerna. Av-

sikten är att anpassningen till det enhetliga systemet skall ske

stegvis så att

alltför stora och plötsliga omställningar undviks.

 Regeringen förutsätter att en sådan anpassning sker och föreslår

därför ingen

statlig reglering av hur detta skall genomföras. Vi kommer dock att

följa

utvecklingen och om detta bedöms nödvändigt senare föreslå en

reglering av an-

passningen.

 De kommunala tilläggsreglerna administreras av försäkringskassorna

vad gäller

uträkning, utbetalning, redovisning m.m. I den mån tilläggsreglerna

kräver

utredning eller bedömning av om rätt till kompletterande

bostadstillägg

föreligger så är detta en uppgift för kommunen. Regeringen kommer

senare i

förordningen att reglera de administrativa villkoren för de kommunala

tilläggsreglerna.

6 Särskilt bostadstillägg

Regeringens förslag: Utöver bostadstillägg betalas

ett särskilt bostadstillägg ut om pensionärens

inkomst - efter det att en skälig bostadskostnad är

betald - understiger en skälig levnadsnivå. Vad som

skall anses utgöra en skälig bostadskostnad resp.

en skälig levnadsnivå preciseras av regeringen i

förordning. Socialstyrelsens normer för beräkning av

socialbidrag kan här tjäna som vägledning. I sådant

fall betalas särskilt bostadstillägg ut så att in-

komsten når upp till den skäliga levnadsnivån.

Reglerna för det särskilda bostadstillägget är enligt

förslaget likvärdiga med de regler som för närvarande

gäller för särskilt kommunalt bostadstillägg (SKBT)

med den skillnaden att enhetliga normer skall an-

vändas i stället för resp. kommuns norm för social-

bidrag och högsta bostadskostnad.

 Skälen för regeringens förslag: Det särskilda kommunala

bostadstillägget

infördes den 1 maj 1991 för att kompensera de pensionärer som till

följd av höga

hyreshöjningar och ett lågt kommunalt bostadstillägg hamnade under

socialbidragsnormen. Samtidigt med lagen gavs KBT-utredningen (dir.

1991:25) i

uppdrag bl.a. att föreslå en avlösning eller en förlängning av

giltigheten av

lagen för SKBT. Av detta skäl begränsades lagen till att gälla till

utgången av

år 1991. Lagen har senare förlängts med ett år i taget och gäller nu

till

utgången av år 1994.

 Rätten till SKBT beräknas automatiskt varje månad för samtliga

pensionärer som

får KBT. Antalet SKBT-tagare är därför en form av mätare för hur väl

KBT-systemet tillgodoser pensionärernas behov av stöd till

bostadskostnaden.

Antalet SKBT-tagare var vid lagens införande drygt 16 000 personer

men ökade

till ca 30 000 vid slutet av år 1991. Antalet ökade under år 1992. I

februari år

1993 nåddes kulmen då nästan 42 000 pensionärer fick SKBT. Efter

förändringarna

i KBT-reglerna den 1 mars 1993 och den 1 januari 1994, som syftade

till att höja

KBT-nivåerna och utjämna skillnaderna mellan kommunerna, minskade

behovet.

Antalet är i februari år 1994 nere i 12 151 personer.

 För att en pensionär med låg eller ingen ATP skall få SKBT fordras

år 1994

normalt en bostadskostnad på ca 4 000 kronor per månad. Ett statligt

system för

bostadstillägg kan av ekonomiska och principiella skäl inte lämna

bostadstillägg

så att det täcker även mycket höga nivåer på bostadskostnader.

Samtidigt kommer

det alltid att finnas pensionärer som är beroende av bostäder med

höga

boendekostnader. Regeringen anser därför att det föreslagna statliga

bostadstillägget bör kompletteras med ett statligt särskilt

bostadstillägg som

på motsvarande sätt som SKBT förhindrar att pensionärer med låg

inkomst och hög

bostadskostnad hamnar under socialbidragsnormen.

 Det nuvarande systemet med SKBT fungerar i avgörande delar mycket

bra. De

månatliga beräkningarna sker automatiskt, exakt och till en mycket

låg kostnad.

Vi anser därför att ett system med särskilt bostadstillägg bör ingå i

ett

statligt system för bostadsstöd till pensionärer.

 Det särskilda kommunala bostadstillägget fungerar som en utfyllnad

när det

kommunala bostadstillägget inte räcker till för att pensionärens

inkomst efter

hyra skall nå upp till socialbidragsnormen. Eftersom det nuvarande

bostadstillägget är kommunalt gäller att den socialbidragsnorm som i

första hand

tillämpas är kommunens egen. Lägre norm än Socialstyrelsens

rekommenderade

socialbidragsnorm tillämpas dock inte. Vid övergång till ett statligt

bostadstillägg och ett statligt särskilt bostadstillägg bör bidragets

storlek

inte längre vara beroende av kommunala normer. I ett statligt system

bör därför

en enhetlig norm för skälig levnadsnivå användas. En skälig

levnadsnivå bör

lämpligen anknyta till den norm för socialbidrag som fastställs av

Socialstyrel-

sen.

 Motsvarande gäller för den högsta bostadskostnad som kan användas

vid beräkning

av SKBT. För SKBT gäller att kommunens bostadskostnadsnorm i första

hand används

- dock lägst Socialstyrelsens bostads-

kostnadsnorm. Även här bör i ett statligt system en enhetlig norm

användas som

anknyter till Socialstyrelsens norm för bostadskostnad.

 Vi anser det lämpligt att regeringen utfärdar närmare föreskrifter

för

tillämpningen av reglerna om särskilt bostadstillägg i vad avser

innebörden av

begreppen skälig levnadsnivå respektive skälig bostadskostnad.

7 Bostadstillägg för boende i särskilda boendeformer

Regeringens förslag: För boende i särskild

boendeform lämnas bostadstillägg för en- och

tvåbäddsrum men inte för flerbäddsrum med fler än två

platser.

 Skälen för regeringens förslag: Riksdagen beslutade hösten 1992 om

avgifter

inom äldre- och handikappomsorgen (prop. 1992/93:129, bet.

1992/93:SoU 12, rskr.

1992/93:132). Riksdagens beslut innebar bl.a. att särreglering av

sådana

avgifter som avser helinackordering i särskilda boendeformer upphörde

och att

kommunerna fick ta ut avgifter för boende i de övertagna sjukhemmen.

Ett syfte

med förändringen var att avgifterna skulle vara neutrala mellan

boende i eget

hem och i särskilda boendeformer. En konsekvens av förändringarna var

att KBT

även kan utgå för dessa boendeformer under förutsättning att en

separat bostads-

kostnad är fastställd och att denna är fastställd utan hänsyn till

pensionärens

inkomst.

 Enligt propositionen om avgifter inom äldre- och handikappomsorgen

bör

kommunerna ges möjlighet att själva utforma avgiftssystemen med

utgångspunkt i

lokala förutsättningar och med syfte att åstadkomma en neutral

hyressättning

mellan skilda boendeformer. Några detaljerade regler för

avgiftssättningen

angavs inte men vissa riktlinjer fastlades i propositionen.

Avgifterna för

boendet skall vara skäliga. De får inte ges en schablonmässig

tillämpning och

får inte heller överstiga kommunens självkostnad. Den enskilde skall

enligt

propositionen förbehållas tillräckliga medel för sina personliga

behov.

Regeringen uttalade också att hänsyn måste tas till

standardskillnader vid

fastställande av bostadskostnad.

 Regeringen anmälde i propositionen att Socialstyrelsen och

Riksrevisionsverket

skulle ges i uppdrag att noga följa utvecklingen och utformningen av

kommunernas

avgiftssystem. Ett sådant uppdrag lämnades den 18 mars 1993.

Socialstyrelsen har

redovisat sitt resultat i en delrapport den 1 juni 1993 och i en

slutrapport den

6 december 1993.

 Av Socialstyrelsens rapport, som grundar sig på en undersökning av

84

kommuner, framgår bl.a. att flertalet kommuner har infört

KBT-grundande

bostadskostnader och att i princip samtliga kommuner kommer att ha

infört sådana

senast mot slutet av år 1994. Rapporten visar också att

hyressättningen i några

avseenden och i inte obetydlig omfattning strider mot vissa av de

principer som

angavs i propositionen om avgifter inom äldre- och handikappolitiken.

Bland

annat framgår att

- 20 % av de kommuner som fastställt en separat boendeavgift för

sjukhem inte

 har differentierat den med hänsyn till hur många som bor i rummet

- hälften av kommunerna som infört en boendeavgift på sjukhem inte

har diffe-

 rentierat avgiften med hänsyn till standardskillnader

- de kraftiga variationer i hyresnivå som förekommer för flerbäddsrum

är större

 än vad som kan motiveras av standardskillnader. Kommunerna får mer

än dubbelt

 så stora intäkter för flerbäddsrum än för enkelrum.

 Regeringen finner att kommunernas avgiftssättning för boendet i

främst

flerbäddsrummen inte fungerar tillfredsställande för att avgifterna

på ett

godtagbart sätt skall kunna fungera som underlag för ett

bostadstillägg som i

sin helhet bekostas av staten.

 Ett i detta sammanhang viktigt socialpolitiskt mål är att de

pensionärer som

önskar det skall ha möjlighet till ett eget rum. Det bör inte finnas

incitament

som motverkar detta mål. Samtidigt kan konstateras att den totala

bostadskostnaden för ett flerbäddsrum enligt Socialstyrelsens

kartläggning är

betydligt högre än bostadskostnaden i enbäddsrum. Vi anser det

angeläget att

incitamenten för att bibehålla flerbäddsrummen motverkas. Av detta

skäl bör

bostadstillägg i princip endast betalas ut för enkelrum. Det kan dock

finnas

skäl som talar för att bostadstillägg också skall kunna utgå till

tvåbäddsrum.

Alltför starka incitament att snabbt avveckla flerbäddsrummen kan på

kort sikt

innebära problem att tillgodose de äldres behov av sådant särskilt

boende som

sjukhemmen representerar. Det kan också finnas äldre som i vissa

situationer i

livet kan önska dela rum med någon annan. Vi föreslår därför att

bostadstillägg

tills vidare skall kunna betalas ut för både en- och tvåbäddsrum.

 Ur bostadstilläggssynpunkt bör ett tvåbäddsrum ses som en bostad.

Den övre

gräns för bostadskostnad som anges i vårt förslag till statligt

bostadstillägg

bör därför gälla för hela rummet. För boende i tvåbäddsrum bör

således

bostadstillägg kunna lämnas med 85 procent av bostadskostnad mellan

100 kronor

och 2 000 kronor per månad. Eftersom bostadstillägg för makar

beräknas gemensamt

bör emellertid de ordinarie ersättningsreglerna gälla för makar

gemensamt.

 Nuvarande ordning innebär att kommunen fastställer en

bostadskostnad för

boende i de särskilda boendeformerna för vilket KBT betalas ut, som

till största

delen bekostas av staten. Med ett statligt bostadstillägg skulle

staten bekosta

hela bostadstillägget. Konstruktionen innehåller i sig inget

kostnadsdämpande

moment. Även om bostadskostnaderna fastställs på ett rimligt sätt

riskerar ett

sådant system på sikt därför att bli kostnadsdrivande. Av detta skäl

och med

beaktande av hittills vunna erfarenheter av avgiftssättningen har vi

övervägt om

normer bör införas för vilken bostadskostnad i särskilda boendeformer

som högst

kan ligga till grund för beräkning av bostadstillägg. En sådan

statlig reglering

av kommunernas avgiftssättning är emellertid inte önskvärd och bör

därför om

möjligt undvikas. Regeringen avser emellertid även fortsättningsvis

att följa

utvecklingen av avgiftssättningen och utifrån detta överväga behovet

av

reglering av högsta bidragsgrundande bostadskostnad.

8 Minskning av bostadstillägg

Regeringens förslag: Bostadstillägget minskas utan

hänsyn till de fribelopp på 1 000 kronor för ogift

resp. 750 kronor för gift pensionär som gäller vid

minskning av KBT.

 Skälen för regeringens förslag: Den årsinkomst som påverkar det

kommunala

bostadstillägget består som regel av pensionärens inkomster utöver

ett

folkpensionsbelopp och ett pensionstillskott. Vid beräkning av KBT

dras från den

fastställda årsinkomsten ett fribelopp på 1 000 kronor för ogift och

750 kronor

för gift pensionär. Den återstående delen av årsinkomsten reducerar

bostadstillägget med 35 % av den fastställda årsinkomsten upp till

1,5

basbelopp. För årsinkomst som överstiger 1,5 basbelopp minskas

bostadstillägget

med 40 % av årsinkomsten. Fribeloppen har tidigare varit 2 000 kronor

för ogift

och 1 500 kronor för gift pensionär men sänktes till nuvarande nivå

den 1 juli

1981. Sänkningen gjordes eftersom höjningarna av pensionstillskottet

medfört att

KBT-tagarna successivt fått en allt högre inkomst som inte reducerar

bostads-

tillägget.

 Sedan den 1 juli 1981 har pensionstillskottet ytterligare höjts

samtidigt som

fribeloppen urholkats i värde. Fribeloppen får därför anses ha mist

sitt

ursprungliga syfte att möjliggöra för en pensionär att ha en

sidoinkomst utöver

folkpensionen som inte reducerar bostadstillägget.

 Ett avskaffande av fribeloppen innebär att alla pensionärer som har

en inkomst

överstigande folkpension, pensionstillskott och de nämnda fribeloppen

på 1 000

resp. 750 kronor får minskat bostadstillägg med 22 - 33 kronor per

månad. Totalt

innebär förändringen minskade utgifter med ca 160 miljoner kronor per

år.

9 Lägsta gräns för utbetalning av bostadstillägg

Regeringens förslag: Bostadstillägg på mindre belopp

än 25 kronor per månad betalas inte ut. Om

pensionären är berättigad till särskilt bostadstillägg

betalas dock bostadstillägg ut oavsett beloppets

storlek.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt nuvarande regler för KBT

betalas

bostadstillägget ut oavsett beloppets storlek. Det finns därför

pensionärer som

får mycket små utbetalningar av bostadstillägg. Något hundratal får

KBT med en

krona per månad. Så små belopp förorsakar många gånger irritation hos

mottagaren

och uppfattas ofta som ett hån mot den som sökt ett bidrag. Många

förundras

också över varför så små belopp betalas ut eftersom

administrationskostnaden för

en sådan utbetalning antas vara betydligt större.

 Eftersom bostadstillägg betalas ut tillsammans med pensionen kostar

den

månatliga utbetalningen mycket litet. En ansökan om bostadstillägg

måste dock

hanteras oavsett om resultatet endast blir en krona i bostadstillägg.

Även om

ett beviljat bostadstillägg innebär en begränsad kostnad finns inga

starka

ekonomiska skäl till att inte betala ut små belopp. Skälet till

regeringens

förslag är i stället att utbetalningen förorsakar irritation och

därmed riskerar

att leda till minskat förtroende för bidragssystemets effektivitet.

 I systemet för bostadsbidrag till barnfamiljer finns en lägsta

utbetalnings-

gräns på 100 kronor per månad. Eftersom det för bostadstilläggen för

pensionärer

endast finns begränsade administrativa skäl för en lägsta gräns anser

regeringen

att lägstabeloppet bör sättas lägre och därför vid en nivå på 25

kronor per

månad och pensionär. Denna gräns bör även gälla utbetalning av det

kompletterande kommunala bostadstillägget.

 Oftast har en pensionär med så lågt bostadstillägg som 25 kronor

per månad för

stor inkomst för att vara berättigad till särskilt bostadstillägg.

För att en

pensionär inte skall riskera att hamna på en nivå under

socialbidragsnormen är

det emellertid väsentligt att bostadstillägg alltid, oavsett belopp,

betalas ut

om särskilt bostadstillägg betalas ut.

 Eftersom gränsen är knuten till en månadsutbetalning gäller att

retroaktiva

utbetalningar som totalt överstiger 25 kronor inte skall betalas ut

om beloppet

per månad understiger 25 kronor.

 Förslaget innebär en minskad kostnad på ca 2 miljoner kronor per

år.

10 Omräkning vid ändrad avtalspension

Regeringens förslag: Bostadstillägg får räknas om

utan föregående underrättelse när avtalspension eller

motsvarande pension som följer av kollektivavtal

ändras. Omräkning av bostadstillägg utan ansökan kan

därmed ske vid i stort sett samtliga

pensionsförändringar. Härigenom skapas förutsättningar

för framtida omräkningar via ADB.

 KBT-utredningens förslag: Överensstämmer i princip med regeringens

förslag.

 Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser tar upp frågan.

Ingen av

dessa instanser är i sak negativa till maskinella omräkningar.

Försäkringsöverdomstolen ställer sig emellertid frågande till

pensionärens

juridiska ansvar om en omräkning inte blir riktig. Datainspektionen

påpekar att

en reglering av personregistren inom området bör göras och att frågan

om vilket

ADB-stöd som skall få användas bör regleras innan ett genomförande

kan ske.

 Skälen för regeringens förslag: Idag omräknas KBT automatiskt bl.a.

när

tilläggspension och statlig eller kommunal personalpension ändras.

Detta sker

med stöd av 6 och 10 lagen (1962:392) om hustrutillägg och

kommunalt

bostadstillägg till folkpension och 32 lagen (1962:382) angående

införande av

lagen om allmän försäkring. När KBT beviljas första gången,

underrättas

pensionären om att tillägget kommer att räknas om automatiskt när

vissa

pensionsförmåner ändras och att någon underrättelse inte kommer att

ske inför

varje omräkning. Den praktiska hanteringen av omräkningen sker med

hjälp av ADB

inom ramen för de tillstånd Datainspektionen meddelat för

verksamheten.

 Förfarandet innebär att fler än 400 000 KBT-tagare årligen får sitt

KBT

omräknat när pensionsförmåner ändras. Förutom att KBT alltid är

beräknat utifrån

aktuell inkomst är denna hantering mycket rationell.

 Något lagstöd för att på motsvarande sätt utan föregående

kommunicering räkna

om KBT när privata avtalspensioner ändras finns inte. För närvarande

underrättas

pensionären av försäkringskassan utifrån datalistor som

tillhandahålls av

pensionsutbetalaren, om att den höjda pensionen kan leda till att KBT

kommar att

räknas om. Pensionären bereds därvid tillfälle att yttra sig över den

planerade

omräkningen enligt reglerna om kommunicering i förvaltningslagen

(1986:223).

Därefter förs uppgifterna om de nya pensionerna in i ADB-systemen

varpå KBT

räknas om. De vanligaste avtalspensionerna av detta slag är

SPP-pension,

STP-pension samt AGS-ersättning. Ca 150 000 av KBT-tagarna har någon

av dessa

pensioner. Den nuvarande hanteringen av KBT-omräkningar när

avtalspensionerna

ändras är omständlig och resurskrävande. Det tar också tid innan alla

omräkningar är klara, vilket i sin tur medför att för högt KBT

betalas ut under

en tid.

 Vi föreslår att lagstödet för omräkning av bostadstillägg utan

särskild

underrättelse utökas så att det även omfattar omräkning med anledning

av ändrad

avtalspension eller motsvarande ersättning som följer av

kollektivavtal så att

omräkningarna därmed blir oberoende av vilken arbetsmarknadssektor

som

pensionären arbetat inom. Förutom en mer tidsenlig och effektiv

hantering uppnås

även förutsättningar för en likformig behanding av det stora

flertalet

pensionsinkomster oavsett om de är statliga, kommunala eller privata.

 Med denna utvidgning av möjligheterna att räkna om bostadstillägg

utan

föregående kommunicering skapas förutsättningar för en rationell

hantering även

när avtalspensioner ändras. För att effektivt utnyttja dessa

möjligheter kan

nuvarande ADB-rutiner behöva ändras. Detta och förslaget till ny

lagstiftning i

övrigt kan innebära behov av nya eller ändrade tillstånd enligt

datalagen

(1973:289).

 På sikt bör en författningsreglering av personregistren på området

övervägas.

Frågan om en socialförsäkringslag bereds nu inom Socialdepartementet

och en

proposition om detta planeras till våren 1994. Ett sådant lagförslag

kan även

komma att omfatta en reglering av personregistren på detta område.

 Om utökade automatiska omräkningar görs är det väsentligt att de

inte

uppfattas så att pensionären därigenom fråntas ansvaret för att

bostadstillägget

beräknas utifrån rätt uppgifter. Vid ett genomförande måste därför

vikt läggas

vid information om omräkningarna och att automatiska omräkningar

främst syftar

till effektivare hantering och lägre kostnader. När bostadstillägg

nybeviljas

måste pensionären informeras om att bostadstillägget kommer att

räknas om

automatiskt när avtalspension ändras. En sådan automatisk omräkning

fordrar att

ett beslutsmeddelande med besvärshänvisning sänds till pensionären

och att det i

beslutsmeddelandet tydligt informeras om skälet till omräkningen och

vilken

pension som ligger till grund för omräkningen.

 Eftersom bostadstillägget med detta system kan räknas om snabbare

uppkommer en

besparing som har beräknats till ca 5 miljoner kronor per år.

Dessutom kan vissa

administrativa besparingar göras. En omräkningsrutin av detta slag

kräver

emellertid ett visst utvecklingsarbete innan den kan tas i drift.

Besparingen

faller därför inte ut omedelbart.

11 Omräkning vid hyreshöjning

Regeringens förslag: Bostadstillägg får, när det

bedöms lämpligt, räknas om utan föregående

underrättelse till den bidragsberättigade om hyra

eller avgift ändras för hyres- eller bostads-

rättslägenhet. En förutsättning för att bostads-

tillägget skall få räknas om är att deltagandet är

frivilligt. Varje pensionär får själv avgöra om

bostadstillägget skall räknas om på detta sätt eller

inte. Härigenom skapas förutsättningar för framtida

omräkningar med hjälp av ADB.

 KBT-utredningens förslag: Ett system för maskinella omräkningar bör

genomföras. Ett sådant system bygger emellertid på lokala

registerbearbetningar

vars villkor utreddes av utredningen (S 1990:05) om social-

försäkringsregisterlag. I avvaktan på denna utrednings resultat lade

KBT-utredningen inget förslag om maskinella omräkningar vid

hyreshöjningar.

 Remissinstanserna: Endast ett fåtal remissinstanser tar upp frågan.

Ingen av

dessa instanser är i sak negativa till maskinella omräkningar.

Försäkringsöverdomstolen ställer sig emellertid frågande till

pensionärens

juridiska ansvar om en omräkning inte blir riktig. Datainspektionen

påpekar att

en reglering av personregistren inom området bör göras och att frågan

om vilket

ADB-stöd som skall få användas bör regleras innan ett genomförandet

kan ske.

 Skälen för regeringens förslag: Omkring 3/4 av nuvarande KBT-tagare

bor i

hyres- eller bostadsrättslägenhet. De flesta av dessa ca 440 000

pensionärer får

sin hyra eller avgift höjd varje år. För att få sitt bostadstillägg

omräknat

måste de meddela den nya hyran till försäkringskassan, vilket en stor

del av

pensionärerna också gör. En stor del av KBT-hanteringen åtgår därför

till att

räkna om bostadstillägg p.g.a. höjda hyror. Eftersom hyreshöjningar

oftast sker

vid årsskiften riskerar den koncentrerade arbetsbelastningen leda

till

väntetider.

 KBT-utredningen ansåg att möjlighet till maskinella omräkningar vid

hyreshöjningar bör öppnas men man avstod från att lägga ett konkret

förslag. De

skäl som angavs var att sådana omräkningar förutsätter lokala

register varför

frågan borde avgöras först när utredningen om

socialförsäkringsregisterlag är

klar. Denna utredning lämnade i mars 1993 ett slutbetänkande

(Socialförsäkringsregister SOU:1993:11). I betänkandet behandlas

bl.a. vad ett

socialförsäkringsregister får innehålla och dess användning.

Utredningens

förslag omfattar inrättande av såväl centrala som lokala register.

Enligt

förslaget bör också uppgifter kunna tillföras från andra

personregister om detta

är motiverat och om detta föreskrivs i lag eller förordning eller

följer av

beslut från Datainspektionen.

 Vi föreslår att omräkning av bostadstillägg får göras utan ansökan

eller

anmälan när hyra ändras för en hyreslägenhet eller när avgift ändras

för en

bostadsrättslägenhet. Som förutsättning gäller dock att pensionären

medgivit att

så får ske.

 För att sådan omräkning skall kunna vara effektiv fordras bl.a. att

uppgifter

hämtas in via ADB-media och att lokala samkörningar av register görs.

Sådan

omräkning och registerhålling fordrar ADB-stöd, vilket är

tillståndspliktigt

enligt datalagen (1973:289). För närvarande gäller att tillstånd för

sådan

ADB-hantering får sökas från Datatinspektionen. Frågan om en

socialförsäkringsregisterlag bereds som ovan nämnts inom

Socialdepartementet och

en proposition om detta planeras till våren 1994.

 En omräkning av detta slag fordrar en hel del lokalt

utvecklingsarbete och ett

praktiskt samarbete med bostadsbolag eller liknande. Eftersom många

pensionärer

hyr lägenhet hos relativt små bolag torde sådana omräkningar långt

ifrån alltid

vara lönsamma. Det blir därför bl.a. kommunens storlek och de lokala

förutsättningarna som avgör om denna omräkningsmöjlighet bör

utnyttjas.

 Sedan några år pågår i Göteborg ett försök med maskinella

omräkningar vid

hyreshöjningar. Erfarenheterna från försöket visar att omräkningarna

sker

betydligt snabbare och med mindre resursinsats samtidigt som

pensionärerna

överlag är positiva. Endast någon procent av pensionärerna har valt

att inte

delta i de automatiska omräkningarna.

 En omräkning av detta slag kommer normalt att leda till högre

bostadstillägg.

Det är därför av stor betydelse att pensionären inte fråntas ansvaret

för

förändringen av bostadstillägget och systemet inte uppfattas som

tvingande.

Således är det väsentligt att systemet bygger på frivillighet så att

varje

pensionär själv och på ett enkelt sätt får välja om denne skall delta

eller

avstå från att vara med i omräkningsförfarandet. Informationen i

beslutsmeddelandet efter en omräkning måste också vara så tydlig att

var och en

tydligt kan se att denne valt att delta och vilka uppgifter som

ligger till

grund för det omräknade bostadstillägget.

12 Anslagsfrågor för budgetåret 1994/95 m.m.

I prop. 1993/94:100 har regeringen aviserat förslag om nya regler för

bostads-

tillägg för pensionärer. Regeringen återkommer nu till dessa frågor.

Femte huvudtiteln

B. Ekonomisk trygghet vid sjukdom, handikapp och

ålderdom

B 7. Bostadstillägg till pensionärer

1992/93 Utgift 4 151 000 0001)

1993/94 Anslag 6 700 000 000 1)

1994/95 Förslag 8 700 000 000

1) Anslaget Bidrag till kommunala bostadstillägg till folkpension

Regeringens överväganden

Den 1 januari 1993 sänktes ersättningsnivåerna för vissa

pensionsförmåner med

två procentenheter. För att mildra effekten för de pensionärer som

har det sämst

ställt beslutade riksdagen under hösten 1992 att bl.a. förbättra de

kommunala

bostadstilläggen. De totala kostnaderna för KBT beräknades därvid

uppgå till 9

700 miljoner kronor, varav statsbidraget utgjorde 6 700 miljoner

kronor.

 Med anledning av de nya reglerna för KBT, som infördes den 1 mars

1993, har

antalet KBT-tagare under ett år ökat med ca 40 000 personer. Till en

del

förklaras ökningen av att boende i särskilda boendeformer nu kan

grunda rätt

till KBT. Nästan hälften av ökningen beror dock på att pensionärer

tillkommit

som tidigare inte sökt KBT. Antalet KBT-tagare ökar fortfarande och

förväntas

fortsätta att öka under år 1994.

 Kostnaderna för det statliga bostadstillägg som föreslås i denna

proposition

beräknas år 1995 uppgå till 10 300 miljoner kronor. För andra

halvåret 1994

beräknas kostnaderna för statsbidrag till KBT till 3 550 mkr. För

första

halvåret 1995 beräknas kostnaderna till hälften av 10 300 mkr, d.v.s.

5 150 mkr.

Reglering mellan staten och kommunerna

 Enligt dagens regler för KBT svarar staten för 70 % och kommunerna

för 30 % av

de statsbidragsberättigade kostnaderna. I och med att staten tar över

bostadstillägget fr.o.m. den 1 januari 1995 kommer 3 090 mkr, som

motsvarar 30 %

av 10 300 mkr, senare att regleras ekonomiskt mellan kommunerna och

staten.

Bostadstillägg betalas för närvarande även ut för bostadskostnad

utanför

statsbidragsreglernas ramar till ett värde av ca 500 mkr per år. När

de

kommunala tilläggen successivt minskar minskar också kommunernas

kostnader. Det

ekonomiska utrymme som uppkommer för kommunerna sammantaget får

beaktas i

kommande överläggningar.

13 Författningskommentar

Förslaget till lag om bostadstillägg till pensionärer överensstämmer

i stora

delar med bestämmelserna i lagen (1962:392) om hustrutillägg och

kommunalt

bostadstillägg till folkpension. I förekommande fall görs därför

hänvisningar

till den lagen.

1

En förutsättning för att bostadstillägg skall lämnas är att

pensionären bor i

Sverige. Härav följer att bostadstillägg endast kan utgå till i

Sverige bosatta

personer och att bostadstillägg endast kan avse bostad i Sverige. Ett

bostadstillägg skall därför dras in om pensionären bosätter sig

utanför Sverige.

 I paragrafen anges de kategorier som kan få bostadstillägg.

 Något krav på att pensionen skall utbetalas i viss form finns inte.

Såväl

folkpension som allmän tilläggspension (ATP) enligt lagen (1962:381)

om allmän

försäkring grundar därför rätt till bostadstillägg.

 Av andra stycket framgår att pensionär som uppbär endast

ålderspension för tid

före den månad han fyller 65 år (förtida uttag) inte kan få

bostadstillägg. Pen-

sionär som samtidigt har någon annan av de förmåner som nämns i

första stycket

är således berättigad till bostadstillägg även om han inte har fyllt

65 år.

Detta gäller oavsett om pensionären endast uppbär del av sådan

förmån.

 I tredje stycket anges att ett särskilt bostadstillägg kan lämnas

till pen-

sionär som uppbär bostadstillägg enligt lagen. Bestämmelserna om hur

sådant

tillägg beräknas och vem som är berättigad till tillägg har tagits in

i 7 .

2

I paragrafen anges dels att bostadstilläggets uppgift inte är att

täcka hela

bostadskostnaden och dels att bostadstillägget avser att omfatta alla

boendeformer.

 Sådant boende är boende med hyresrätt, bostadsrätt och boende i

egen

fastighet. Även boende i annan boendeform exempelvis inneboende,

boende på

ålderdomshem, på sjukhem, på servicehus och boende i gruppbostad kan

berättiga

till bostadstillägg. För de särskilda boendeformerna lämnas dock inte

bostadstillägg för boende i rum med mer än två bäddar.

 I bostadskostnaden får bara ingå sådana kostnader som direkt kan

knytas till

bostaden. Kostnader som är knutna till privat konsumtion såsom

hushållsström är

exempelvis inte bidragsgrundande. Vilka kostnader som är att hänföra

till

bostadskostnader och hur dessa skall beräknas kan variera mellan

olika

boendeformer. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer

beslutar vilka

kostnader som skall hänföras till bostadskostnader och hur dessa

skall beräknas.

 Andra stycket reglerar det förhållandet när en pensionär på grund

av omvårdnad

eller vård inte alls eller i begränsad omfattning bor i

permanentbostaden. I

första hand är även i detta fall folkbokföringen avgörande för vilken

bostad

bidraget skall lämnas. En person kan emellertid stadigvarande bo

eller vårdas i

en särskild boendeform utan att vara folkbokförd där. När en person

stadigvarande bor eller vistas i en särskild boendeform eller i annat

likartat

boende, skall därför folkbokföringen inte längre styra över vilken

bostad som

bidraget skall lämnas för. I sådant fall skall bostadstillägg lämnas

för den

bostad pensionären faktiskt bor i. Det innebär ofta en betydande

minskning eller

indragning av bostadstillägget och att den gamla bostaden inte kan

behållas. Ett

sådant beslut om minskning eller indragning av bostadstillägget

innebär därför

en stor omställning för pensionären, varför denne skall ges ett

rådrum om sex

månader från det att försäkringskassan fattat beslut innan beslutet

verkställs.

Om den nya bostaden har en högre bostadskostnad eller om

hemmabostaden avvecklas

innan sex månader förflutit bör dock bostadstillägget omgående

beräknas för den

nya bostaden.

 I flertalet kommuner har det funnits bestämmelser om att kommunalt

bostadstillägg (KBT) inte skall utges för hemmabostaden när

pensionären

stadigvarande vistats på vårdinrättning. Därvid har följande allmänna

riktlinjer

varit styrande för frågan om när vård kan anses vara stadigvarande.

Stadigvarande vård på vårdinrättning har varit sådan vård där

pensionären inte

har eller har bedömts ha möjlighet att återvända till sitt egna

boende inom en

rimlig framtid. Pensionärens möjligheter att återvända till sitt egna

boende har

därvid alltid bedömts individuellt. Vid bedömningen har hänsyn tagits

till

pensionärens ålder, sjukdomsdiagnos, permissioner i bostaden, sociala

förhållanden, m.m. Om pensionären har vistats i sin bostad under

regelbundna och

aktiverande permissioner har vården i regel inte ansetts utgöra

stadigvarande

vård.

 Denna praxis bör tillämpas på motsvarande sätt när det gäller

bedömningen om

bostadstillägg skall utges i samband med stadigvarande boende eller

vård i en

särskild boendeform eller i annat likartat boende.

 I tredje stycket uttalas att bostadstillägg inte lämnas för sådan

bostads-

kostnad som är bestämd utifrån pensionärens inkomst.

3

Paragrafen motsvarar 9 lagen (1962:392) om hustrutillägg och

kommunalt

bostadstillägg till folkpension.

 25

4

I första stycket anges att bostadstillägget utges med en viss

procentsats av

bostadskostnaden. Vidare anges de bostadskostnadsgränser inom vilka

bostadstillägg kan utges.

 I andra stycket finns en begränsning när det gäller beräkningen av

bostadstillägget. För pensionär som bor i tvåbäddsrum beräknas

bostadstillägget

på en övre bostadskostnadsgräns som motsvarar hälften av den gräns

som anges i

första stycket. Denna begränsning gäller inte makar.

5

Paragrafen motsvarar i allt väsentligt 5 i lagen (1962:392) om

hustrutillägg

och kommunalt bostadstillägg till folkpension.

 I första stycket anges att storleken på det bostadstillägg som

lämnas är

beroende av pensionärens årsinkomst. I årsinkomsten inräknas även

beräknad

avkastning av förmögenhet. Förmögenhet som sådan beaktas inte annat

än genom

dennas beräknade avkastning.

 I andra stycket anges de inkomster som skall undantas vid

beräkningen av

årsinkomst. Förutom de direkt angivna inkomsterna finns ett tillägg

om att

ersättning som utges som kostnadsersättning inte heller skall

inräknas i

årsinkomsten. Sådan ersättning kan exempelvis vara

assistansersättning. Hur

årsinkomsten och förmögenhetsavkastningen närmare skall beräknas

regleras i

föreskrifter som utfärdas av Riksförsäkringsverket.

6

Minskningen av bostadstillägget är i huvudsak densamma som i 4

lagen

(1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till

folkpension.

 I andra stycket anges att bostadstillägg under tjugofem kronor inte

betalas

ut. Undantag härifrån görs om det i utbetalningen också ingår

särskilt bostads-

tillägg. Eftersom det särskilda bostadstillägget är konstruerat på

sådant sätt

att bidragstagaren aldrig skall hamna på en inkomstnivå understigande

en skälig

levnadsnivå, skall bostadstillägget alltid utbetalas oavsett belopp

när rätt

till särskilt bostadstillägg föreligger.

7

Paragrafen motsvarar i huvudsak de stadganden som angavs i lagen

(1991:162) om

särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension.

 För att särskilt bostadstillägg överhuvudtaget skall kunna utges

krävs att

pensionären uppbär bostadstillägg. Någon speciell ansökan om det

särskilda

bostadstillägget behöver inte inges utan försäkringskassan prövar

automatiskt om

rätt till sådant tillägg föreligger. Syftet med det särskilda

bostadstillägget

är att en pensionär alltid skall tillförsäkras en sådan inkomst som

medför att

pensionären aldrig kan komma att bli beroende av socialbidrag.

Riktlinjen vid

bedömning om pensionärens inkomst understiger en skälig levnadsnivå

bör vara den

av Socialstyrelsen i allmänna råd angivna vägledande

socialbidragsnormen. När

det gäller skälig bostadskostnad får denna i allmänhet anses vara

skälig om den

inte överstiger högsta godtagbara kostnad som följer av den norm

Socialstyrelsen

rekommenderar för bostadskostnader vid beräkning av underhållsbidrag.

I

paragrafen anges de inkomster som skall beaktas. Som inkomst räknas

bl.a.

bostadstillägg. Detta inbegriper i förekommande fall även det

kompletterande

bostadstillägget som kan lämnas av en kommun.

8

Paragrafen motsvarar 8 lagen (1962:392) om hustrutillägg och

kommunalt

bostadstillägg till folkpension.

9

I paragrafen stadgas att bostadstillägget skall omprövas när

förhållande som

påverkar bostadstilläggets storlek ändras. Vidare stadgas att

bostadstillägget

får räknas om vid vissa ändringar av årsinkomsten.

 Paragrafen motsvarar i stort 6 lagen (1962:392) om hustrutillägg

och

kommunalt bostadstillägg till folkpension, förutom att omräkning får

göras vid

ytterligare situationer och att omräkning får ske utan att någon

föregående

underrättelse om detta utsänds till pensionären.

 Enligt paragrafen får, till skillnad mot tidigare lagstiftning,

omräkning ske

vid ändring av alla avtalspensioner eller motsvarande ersättningar

som grundar

sig på kollektivavtal. Bostadstillägget får även räknas om när

folkpension och

pensionstillskott ändras. En omräkning kan komma ifråga även om den

aktuella

inkomsten enligt 5 inte skall ingå i årsinkomsten, eftersom

folkpensionen är

samordnad med inkomster som i vissa fall skall inräknas i

årsinkomsten.

 Omräkningen görs utan ansökan och får ske både när inkomsten ökar

och när

inkomsten minskar. Något medgivande för omräkning behöver inte

inhämtas.

 Bostadstillägget får även räknas om utan föregående underrättelse

när hyres-

höjning sker eller när avgiftshöjning för bostadsrättslägenhet

vidtas. En sådan

omräkning får dock inte göras utan att den berörde har lämnat sitt

medgivande

härtill. Anledningen till detta är att en sådan höjning ofta medför

att ett

högre bostadstillägg skall komma att utges och det får därför krävas

att den

bidragsberättigade tar aktiv del i att en sådan bidragshöjning kommer

till

stånd.

 Grundprincipen är att en ändring av bostadstillägget skall ske

månaden efter

den månad då förhållandena som påverkar bidraget ändrats. Ett

undantag finns

dock, nämligen om de ändrade förhållandena avser hela månaden. Då

skall

ändringen av bostadstillägget gälla från och med den månaden.

10

I paragrafen anges att frågor enligt lagen handhas av

Riksförsäkringsverket och

de allmänna försäkringskassorna. Hur bostadstilläggsfrågor skall

prövas i den

allmänna försäkringskassan regleras närmare av regeringen eller av

den myndighet

som regeringen föreskriver.

11

I paragrafen anges att ansökan om bostadstillägg skall ske

skriftligt.

Paragrafen motsvarar 11 i lagen (1962:392) om hustrutillägg och

kommunalt

bostadstillägg till folkpension.

12

Paragrafen motsvarar 12 lagen (1962:392) om hustrutillägg och

kommunalt

bostadstillägg till folkpension.

13

Enligt paragrafen kan under vissa omständigheter återbetalningskrav

ställas på

den som uppburit bostadstillägg. Bestämmelsen har införts efter

mönster av 20

kap. 4 AFL. Av 14 framgår att omprövning av ett beslut om

återbetalning i

vissa fall skall göras av socialförsäkringsnämnd.

14

Omprövning samt överklagande sker i enlighet med vad som stadgas i 20

kap. 10-13

 lagen (1962:381) om allmän försäkring.

15

Eftersom bostadstillägget är så nära anknutet till pensionssystemet

är ett

flertal bestämmelser i AFL även tillämpliga på bostadstillägget. De

bestämmelser

som avses är följande: 16 kap. 12 om utbetalning till annan, 17

kap. 1 om

sammanträffande av förmåner,18 kap. 2 om tillsyn, 20 kap. 2a om

provisoriskt

beslut, 20 kap. 5 om preskription av bidrag, 20 kap. 6 om förbud

mot

utmätning och om överlåtelse av bidrag, 20 kap. 9 om

uppgiftsskyldighet för

statliga och kommunala myndigheter, arbetsgivare m.fl.,

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Den nya lagen träder i kraft den 1 januari 1995 då lagen (1962:392)

om

hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension och lagen

(1991:162)

om särskilt kommunalt bostadstillägg till folkpension upphör att

gälla. Enligt

punkt 2 i övergångsbestämmelserna skall bestämmelserna i lagen

(1962:392) om

hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension

fortfarande tilläm-

pas på bostadstillägg som avser tid före den 1 januari 1995.

 26

 Punkten 3 anger att bestämmelserna i lagen (1991:162) om särskilt

kommunalt

bostadstillägg till folkpension fortfarande skall tillämpas på

särskilt

kommunalt bostadstillägg som avser tid före den 1 januari 1995. I

både punkt 2

och 3 anges att bostadstillägg enligt äldre bestämmelser som lämnas

efter den 1

januari 1995 skall bekostas av staten.

 För att undvika en i tiden utdragen och komplicerad redovisning

samt avräkning

av retroaktivt kommunalt bostadstillägg och särskilt kommunalt

bostadstillägg

skall kontantprincipen användas när det gäller att bedöma hur

bostadstillägg

enligt de upphävda lagarna skall bekostas. Det innebär att

utbetalningar som

sker efter den 1 januari 1995 bekostas av staten på samma sätt som

bostadstillägg enligt den nya lagen skall bekostas av staten.

 I punkten 4 ges kommunerna möjlighet att med egna medel under åren

1995-1998

lämna bostadstillägg utöver vad som anges i 4 . Administrationen

bekostas och

sköts även i denna del av försäkringskassorna. Försäkringskassan

skall däremot

inte befatta sig med bedömningen av eller grunderna för vem som skall

anses vara

berättigad till sådant kompletterande bostadstillägg. Ett exempel på

detta är

när kommun beslutat att en högre bostadskostnadsgräns skall gälla för

handikappade. Det ankommer då på kommunen att meddela

försäkringskassan vilka

bidragstagare som omfattas av kommunens beslut. Regeringen utfärdar

de

bestämmelser som skall reglera denna administration. I punkten 5

anges att om

kommunalt kompletterande bostadstillägg utges skall minskning enligt

6 första

stycket först göras på det statligt utgående bostadstillägget.

Förslaget till lag om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär

folkpension

 Förslaget till lag om hustrutillägg i vissa fall då make uppbär

folkpension

motsvarar bestämmelserna härom i lagen (1962:392) om hustrutillägg

och kommunalt

bostadstillägg till folkpension.

 Den nya lagen träder i kraft den 1 januari 1995.

 Enligt punkten 2 i övergångsbestämmelserna skall bestämmelserna i

lagen

(1962:392) om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till

folkpension fort-

farande tillämpas på hustrutillägg som avser tiden före den 1 januari

1995.

 Enligt punkten 3 skall hustrutillägg enligt den äldre

lagstiftningen övergå

till hustrutillägg enligt den nya lagstiftningen utan särskild

ansökan.

 Punkten 4 motsvarar övergångsbestämmelsen i lagen (1988:883) om

ändring i

lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension.

Upphävandet av den gamla lagstiftningen innebär att

övergångsbestämmelsen i

lagen (1983:962) om ändring i lagen om hustrutillägg och kommunalt

bostadstillägg också upphör att gälla. Därigenom kan bestämmelsen om

garantinivå

som motsvarar det hustrutillägg som utgick för december 1983 inte

längre

tillämpas.

 27

 Punkten 5 motsvarar i övergångsbestämmelsen i lagen (1992:1280) om

ändring i

lagen om hustrutillägg och kommunalt bostadstillägg till folkpension.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:381) om allmän

försäkring

Förslaget innebär endast en namnändring samt en ändring av

redaktionell

karaktär.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1962:382) angående införande

av lagen om

allmän försäkring

Förslaget innebär att 13 upphävs. Upphävandet görs för att det inte

längre

finns några berättigade enligt paragrafen. Ändringen i 16 görs för

att

beräkningen av minskning av pension skall överensstämma med

beräkningen i 6

lagen (1994:00) om bostadstillägg till pensionärer. Ändringen i 32

är endast

en följdändring.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:737) om bostadsbidrag

Förslaget innebär endast en namnändring och hänvisning till nya

lagen.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1969:205) om

pensionstillskott

Förslaget avser endast en namnändring.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1965:269) med särskilda

bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt,

m.m.

Förslaget är en följdändring av att lagen (1962:392) om hustrutillägg

och

kommunalt bostadstillägg till folkpension upphävs.

Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Förslaget gäller endast namnändringar samt hänvisningar till de

föreslagna nya

författningarna.

 28

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 17 februari 1994

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.
[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1993/94:173 Bostadstillägg till

pensionärer

 29