Energi

21

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Energi

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Inledning 7

2.1 Omfattning/ändamål 7

2.2 Utgiftsutvecklingen 8

2.3 Resultatbedömning och slutsatser 9

3 Energisystemfrågor 11

3.1 Omfattning/ändamål 11

3.2 Energimyndigheten 11

3.3 Affärsverket svenska kraftnät 12

3.4 Anslag 15

A 1. Energimyndighet: Förvaltningskostnader 15

A 2. Kostnader för bildande av en ny energimyndighet 16

4 Omställning och utveckling av energisystemet 19

4.1 Omfattning/ändamål 19

4.2 Anslag 20

B 1. Bidrag för att minska elanvändningen 20

B 2. Bidrag till investeringar i elproduktion från

 förnybara energikällor 21

B 3. Åtgärder för effektivare energianvändning 21

B 4. Energiforskning 22

B 5. Bidrag till Energiteknikfonden 23

B 6. Introduktion av ny energiteknik 23

B 7. Energipolitiskt motiverade internationella

 klimatinsatser 24

B 8. Täckande av förluster i anledning av statliga

 garantier inom energiområdet 25

B 9. Åtgärder för el- och värmeförsörjningen i

 Sydsverige 26

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

X

1. godkänner förslaget till ekonomisk planeringsram

för verksamheten under perioden 1998-1999 (avsnitt

B9), perioden 1998-2002 (avsnitt B1-B3) och

perioden 1998-2004 (avsnitt B4-B7),

2. bemyndigar regeringen att under år 1998 åta sig

ekonomiska förpliktelser i samband med bidrag för

att minska elanvändningen innebärande åtaganden

om högst 400 miljoner kronor för år 1999, högst

350 miljoner kronor för år 2000, högst 350 miljoner

kronor för år 2001 och högst 245 miljoner kronor

för år 2002,

3. bemyndigar regeringen att under år 1998 åta sig

ekonomiska förpliktelser i samband med bidrag till

investeringar i elproduktion från förnybara

energikällor innebärande åtaganden om högst 215

miljoner kronor för år 1999, högst 215 miljoner

kronor för år 2000, högst 180 miljoner kronor för år

2001 och högst 95 miljoner kronor för år 2002,

4. godkänner regeringens förslag till huvudsaklig

inriktning för bidrag till den kommunala

energirådgivningen,

5. bemyndigar regeringen att under år 1998 åta sig

ekonomiska förpliktelser i samband med stöd till

forskning och utveckling inom energiområdet

innebärande åtaganden om högst 90 miljoner kronor

för år 1999, högst 60 miljonor kronor för år 2000,

högst 40 miljoner kronor för år 2001, högst 30

miljoner kronor för år 2002, högst 20 miljoner

kronor för år 2003 och högst 10 miljoner kronor för

år 2004,

6. bemyndigar regeringen att under år 1998 åta sig

ekonomiska förpliktelser i samband med stöd för

introduktion av ny energiteknik innebärande

åtaganden om högst 90 miljoner kronor för år 1999,

högst 90 miljoner kronor för år 2000, högst 50

miljoner kronor för år 2001, högst 50 miljoner

kronor för år 2002, högst 50 miljoner kronor för år

2003 och högst 50 miljoner kronor för år 2004,

7. medger att fullföljande av de åtaganden som gjorts

med stöd av förordningen (1992:854) om stöd för

att främja användningen av biobränsle skall

finansieras med medel från det nya

energiteknikbidraget,

8. medger att anslagssparande från anslaget A 3.

Åtgärder för energieffektivisering m.m. i bl.a.

Baltikum och Östeuropa överförs till anslaget B 7.

Energipolitiskt motiverade internationella

klimatinsatser,

9. som inriktning godkänner investerings- och

finansieringsplanen för Affärsverkskoncernen

svenska kraftnät för perioden 1998-2000,

10. godkänner omfattning och inriktning av Affärsverket

svenska kraftnäts beredskapsåtgärder,

11. bemyndigar regeringen att ge Affärsverket svenska

kraftnät finansiella befogenheter i enlighet med vad

som anförts,

12. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområde 21 Energi enligt följande uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOPP

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1. Energimyndighet: Förvaltningskostnader

ramanslag

138 041

A 2. Kostnader för bildande av en ny energimyndighet

ramanslag

25 000

B 1. Bidrag för att minska elanvändning

ramanslag

290 000

B 2. Bidrag till investeringar i elproduktion från förnybara

energikällor

ramanslag

215 000

B 3. Åtgärder för effektivare energianvändning

ramanslag

90 000

B 4. Energiforskning

ramanslag

320 000

B 5. Bidrag till energiteknikfonden

anslag

90 000

B 6. Introduktion av ny energiteknik

ramanslag

160 000

B 7. Energipolitiskt motiverade internationella

klimatinsatser

ramanslag

50 000

B 8. Täckande av förluster i anledning av statliga

garantier inom

 energiområdet

ramanslag

5 000

B 9. Åtgärder för el- och värmeförsörjning i Sydsverige

ramanslag

200 000

Summa

1 583 041

2 Inledning

2.1 Omfattning/ändamål

Riksdagen beslutade våren 1997 om riktlinjer för

energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU

12, rskr. 1996/97:272). Den svenska energipolitikens

mål är att på kort och lång sikt trygga tillgången på el

och annan energi på med omvärlden konkurrenskraftiga

villkor. Den skall skapa villkoren för en effektiv

energianvändning och en kostnadseffektiv svensk

energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa,

miljö och klimat samt underlätta omställningen till ett

ekologiskt uthålligt samhälle. Härigenom främjas en

god ekonomisk och social utveckling i Sverige.

Energipolitiken skall bidra till att stabila

förutsättningar skapas för ett konkurrenskraftigt närings-

liv och till en förnyelse och utveckling av den svenska

industrin. Staten har ansvaret för att ange och

upprätthålla de ramar inom vilka övriga aktörer fattar

sina beslut. Regelverket måste vara rationellt och stabilt

så att klara spelregler råder för dem som verkar inom

energisektorn.

Sveriges medlemskap i EU har skapat delvis nya

förutsättningar för energipolitiken. Fullbordandet av den

inre marknaden för el och gas, liksom strävandena att

utvidga EU, ställer ökade krav på att de energipolitiska

åtgärder som vidtas i Sverige står i samklang med

utvecklingen i vår omvärld.

Utgiftsområdet omfattar frågor avseende tillförsel,

distribution och användning av energi. Det omfattar

vidare det program för omställning och utveckling av

energisystemet vars utformning godkänts av riksdagen

(prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr.

1996/97:272). Programmets huvudinriktning är en

kraftfull långsiktig satsning på forskning, utveckling och

demonstration av ny teknik. Programmet löper över en

sjuårsperiod t.o.m. år 2004. Till utgiftsområdet hör

också energipolitiskt motiverade internationella

klimatinsatser innefattande bl.a. ett program för

utveckling av energisystemet i bl.a. Baltikum och

Östeuropa.

Riksdagen har ställt sig bakom regeringens förslag

till det energipolitiska programmets finansiering, som

inledningsvis (åren 1997-1998) i huvudsak skall ske

genom att befintliga reserverade medel från tidigare

energiprogram dras in (prop. 1996/97:150, bet.

1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284). Vidare tillvaratas

befintligt resursutrymme inom utgiftsområde 21

motsvarande knappt 300 miljoner kronor per år. Det

återstående finansieringsbehovet tillgodoses genom att

en del av medlen inom det fempunktsprogram som

regeringen presenterade i den ekonomiska

vårpropositionen (prop. 1996/97:150 s. 19) tas i

anspråk. Den nya centrala energimyndigheten, som

skall inrättas den 1 januari 1998, skall ha huvudansvaret

för att verkställa huvuddelen av det energipolitiska

programmet.

Det energipolitiska programmet bidrar till att öka den

ekonomiska aktiviteten och sysselsättningen under

programperioden. Detta gäller i synnerhet de åtgärder

som avser investeringar för att minska användningen av

el för uppvärmning och för att öka tillförseln av el och

värme från förnybara energikällor samt åtgärderna för

att utveckla energiförsörjningen i Sydsverige. Den

ökade investeringsverksamheten kan förväntas leda till

ökad sysselsättning, främst inom byggsektorn, såväl

lokalt där investeringen görs som i den

utrustningstillverkande industrin. Viss

sysselsättningseffekt har redan åstadkommits genom att

några av bidragssystemen trädde i kraft den 1 juli 1997

medan andra system avser utrustning som beställts

under år 1997 även om de inte träder i kraft förrän den

1 januari 1998.

Den 1 januari 1996 trädde ett nytt regelverk för

elmarknaden i kraft (prop. 1994/95:222, bet.

1995/96:NU1, rskr. 1995/96:2). Den nya

ellagstiftningen innebär att konkurrens har införts i

handeln med el. Nätverksamheten regleras och

övervakas på särskilt sätt även i fortsättningen.

Regeringen överlämnade våren 1997 ett förslag till

ny ellag som skall ersätta dels 1902 års ellag, dels lagen

(1994:618) om handel med el, m.m. (prop.

1996/97:136). Lagförslaget innebär i huvudsak en

språklig och redaktionell modernisering av den

befintliga ellagstiftningen. Bestämmelserna som

infördes som en följd av elreformen ligger fast och förs

över till den nya lagen i huvudsak oförändrade. Den nya

ellagen föreslås träda i kraft den 1 januari 1998.

Riksdagen har godkänt regeringens förslag om att

den 1 januari 1998 lägga samman myndigheten Statens

oljelager med Sveriges geologiska undersökning (prop.

1996/97:150, bet. 1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284).

Från och med år 1998 anvisas därför medel för den

fortsatta avvecklingen av oljelager och

lagringsanläggningar m.m. under utgiftsområde 24.

Enligt riktlinjerna för energipolitiken skall en reaktor

i Barsebäcksverket ställas av före den 1 juli 1998. Den

andra reaktorn i Barsebäck skall ställas av före den 1

juli 2001. Ett villkor för stängningen av den andra

reaktorn i Barsebäck är att bortfallet av elproduktion

kan kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion

och minskad användning av el.

Regeringen överlämnade nyligen till Riksdagen

propositionen 1996/97:176 Lag om kärnkraftens

avveckling. Enligt lagförslaget får regeringen inom i

lagen angivna ramar besluta att rätten att driva en

kärnkraftreaktor för att utvinna kärnenergi skall upphöra

vid en viss tidpunkt. Lagen föreslås träda i kraft den 1

januari 1998. Under förutsättning att Riksdagen antar

lagförslaget avser regeringen att besluta om att en

reaktor i Barsebäcksverket skall ställas av den 1 juli

1998.

Enligt lagförslaget skall reaktorägaren ha rätt till

ersättning av staten för förlusten när rätten att driva

reaktorerna upphör. I lagförslaget anges vissa

förutsättningar som skall tillämpas vid ersättningens

bestämmande. Regeringen förordnade den 12 juni 1997

f.d. generaldirektören Kaj Janérus att vara statens

förhandlare för avvecklingen av Barsebäcks

kärnkraftsanläggning. Förhandlaren skall fortlöpande

redovisa resultaten av sitt uppdrag samt därmed

sammanhängande ersättningsfrågor till chefen för

Närings- och handelsdepartementet.

Förhandlingsmannen har haft inledande kontakter med

företrädare för Sydkraft AB.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen i

ersättningsfrågan när ytterligare information finns att

redovisa.

2.2 Utgiftsutvecklingen

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/961

19961

19971

1998

1999

2000

1

392,9

863,1

732,7

1

583,0

1

842,2

1

603,5

1. Inklusive äldreanslag

Totalbeloppen avviker från de belopp som angavs i den

ekonomiska vårpropositionen (1996/97:150). Orsaken

till avvikelsen är främst att medel motsvarande ca 108

miljoner kronor förts över från utgiftsområde 24 till

förvaltningsanslaget för den nya energimyndigheten.

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

1991 års energipolitiska program har i huvudsak

avslutats under år 1997. 1997 års energipolitiska

överenskommelse, som utgör grunden för regeringens

förslag till nytt energipolitiskt program (prop.

1996/97:84), träffades bl.a. på grundval av

Energikommissionens granskning av 1991 års

energipolitiska program och remissvaren på

Energikommissionens betänkande. Resultaten av 1991

års energipolitiska program har redovisats i prop.

1996/97:84 En uthållig energiförsörjning. Några resultat

av det nya energipolitiska programmet, som endast

delvis trädde i kraft den 1 juli 1997, föreligger ännu

inte.

Investeringsstöden för biobränsleeldad kraftvärme

och till vindkraft har fram t.o.m. februari 1997

resulterat i uppförande av kraftvärmeanläggningar med

en sammanlagd effekt på 326 MW el och 726 MW

värme. Ca 300 vindkraftverk har uppförts med en

sammanlagd effekt på 97 MW.

Programmet för effektivare energianvändning har

tydliggjort möjligheterna att öka effektiviteten i

energianvändningen.

Den treåriga programperioden för energiforskningen

löper ut vid årsskiftet 1997/98.

Energiforskningsprogrammet som finansierar

verksamhet vid universitet, högskolor och

industriforskningsinstitut har bidragit till att höja den

grundläggande vetenskapliga och tekniska kompetensen

inom viktiga områden för energisystemets utveckling.

Företagets deltagande i projekt inom energiområdet har

ökat och ca en fjärdedel av forsknings- och

utvecklingsprogrammen finansieras f.n. genom s.k.

branschgemensamma forskningsprogram.

Nätmyndighetens verksamhet har under året bidragit

till en allmän medvetenhet om skillnader i nättariffer

mellan nätföretagen, vilket ökar självregleringen bland

nätföretagen. Under år 1996 har de samlade

nätavgifterna minskat med ca 66 miljoner kronor.

Affärsverket svenska kraftnät har medverkat i

tillkomsten av den gemensamma svensk-norska

elmarknaden bl.a. genom att avskaffa handelshindren på

förbindelserna med Norge och genom att vid sidan om

det norska stamnnätsbolaget Statnett SF gå in som

svensk delägare i den svensk-norska elbörsen Nord Pool

ASA.

Större förändringar

Riksdagen godkände våren 1997 nya riktlinjer för

energipolitiken (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97:NU12,

rskr. 1996/97:272). Riktlinjerna omfattar bl.a. nya

program för att minska användningen av el för

uppvärmning, för att effektivare utnyttja det befintliga

elsystemet och för att öka tillförseln av el och värme

från förnybara energikällor samt inriktning och

omfattning av energiforskningsprogrammet för den

kommande sjuårsperioden.

Mål för utgiftsområdet

Energipolitikens mål är att på kort och lång sikt trygga

tillgången på el och annan energi på med omvärlden

konkurrenskraftiga villkor för att främja en god

ekonomisk och social utveckling i Sverige.

En säker tillgång på el till ett rimligt pris är en viktig

förutsättning för den svenska industrins internationella

konkurrenskraft. Energipolitiken skall utformas så att

denna förutsättning bevaras.

Energipolitiken skall skapa villkor för en effektiv

energianvändning och en kostnadseffektiv svensk

energiförsörjning med låg negativ påverkan på hälsa,

miljö och klimat.

Energipolitiken skall underlätta omställningen till ett

ekologiskt uthålligt samhälle.

Energipolitiken skall bidra till ett breddat energi-,

miljö- och klimatsamarbete i Östersjöregionen.

Prioriteringar för 1998

I riksdagens energipolitiska beslut våren 1997 har

prioriteringar angetts för verksamheten inom

utgiftsområdet.

2.3 Resultatbedömning och

slutsatser

1991 års energipolitiska program har i huvudsak

avslutats under år 1997. 1997 års energipolitiska

överenskommelse, som utgör grunden för regeringens

förslag till nytt energipolitiskt program (prop.

1996/97:84), träffades bl.a. på grundval av

Energikommissionens granskning av 1991 års

energipolitiska program och remissvaren på

Energikommissionens betänkande (SOU 1995:139, Ds

1996:55). Resultaten av 1991 års energipolitiska

program har redovisats i prop. 1996/97:84 En uthållig

energiförsörjning. Några resultat av det nya

energipolitiska programmet, som endast delvis trädde i

kraft den 1 juli 1997, föreligger ännu inte.

Enligt riksdagens energipolitiska beslut våren 1997 är

det av central betydelse att resultaten av de åtgärder

som vidtas för att minska elanvändningen och öka

tillförseln av el fortlöpande kan mätas, sammanställas

och avrapporteras. Riksdagen och regeringen skall ha

möjlighet att regelbundet bedöma resultaten av de

energipolitiska åtgärderna. Regeringen skall årligen

informera riksdagen om de resultat som har uppnåtts

genom det energipolitiska program som har inrättats i

och med det energipolitiska beslutet. Den första

redovisningen kommer att lämnas i budgetpropositionen

för år 1999

3 Energisystemfrågo

3.1 Omfattning/ändamål

Till verksamhetsområdet hör Energimyndigheten och

Affärsverket svenska kraftnät.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

19971

19982

1999

2000

0

0

30

163,0

124,6

128,3

1. Anvisat på tilläggsbudget

2. Nytt verksamhetsområde

3.2 Energimyndigheten

Myndighetsfunktionen inom energiområdet skall

tydliggöras och förstärkas. En central energimyndighet

inrättas den 1 januari 1998. Till energimyndigheten förs

merparten av myndighetsfunktionerna på

energiområdet.

Till Energimyndigheten skall föras

myndighetsuppgifterna inom tillförsel- och

distributionsområdet, energiberedskapen och den

kommunala energiplaneringen samt

myndighetsuppgifter med anknytning till naturresurs-

planeringen. Energimyndigheten skall vara

nätmyndighet enligt ellagen.

Myndigheten skall bevaka energimarknadernas och

energisystemets utveckling och analysera sambanden

mellan energiteknik, miljö och ekonomisk tillväxt. Den

skall ansvara för planeringsunderlaget inom området

och för att kunskaperna om energisystemet utvecklas

genom prognoser, systemstudier, utvärderingar och

analyser. Den ökade internationaliseringen och medlem-

skapet i EU ställer särskilda krav på myndighetens

planerings- och utredningsverksamhet.

Myndigheten skall bevaka regelsystemet för

energiområdet, analysera utvecklingen och initiera

nödvändiga förändringar av reglerna. Den skall följa

upp effekterna av de samlade energipolitiska åtgärderna

och utarbeta underlag för utvärderingar av de

energipolitiska programmen och för beslut om

nödvändiga ändringar och kompletteringar av

åtgärderna.

Inom sitt verksamhetsområde skall myndigheten följa

den internationella utvecklingen och stödja det svenska

deltagandet i det internationella samarbetet.

Myndigheten skall svara för att ta fram det underlag

som behövs för Sveriges medverkan i det internationella

samarbetet på energiområdet.

Ett långsiktigt program för forskning, utveckling och

demonstration av ekologiskt och ekonomiskt uthållig

energiteknik är en central del av energipolitiken.

Energimyndigheten skall ha ansvaret för att utforma och

genomföra programmet. Den skall främja den

långsiktiga utvecklingen av energisystemet genom att

stödja marknadsintroduktion av ny och miljövänlig

energiteknik. Upphandlingen av energieffektiv teknik

skall samordnas med annan verksamhet för energi-

effektivisering.

Energimyndigheten skall ha ett samordnande ansvar

för informationen på energiområdet. En viktig uppgift

är att sammanställa och sprida information om

energimarknaderna, energisystemet och om sambanden

mellan energi, miljö och ekonomisk tillväxt.

Myndigheten skall integrera miljöfrågorna på ett aktivt

sätt i verksamheten. Myndigheten skall ha

sektorsansvaret när det gäller energi i arbetet med att

åstadkomma en ekologiskt bärkraftig samhällsutveckling

Myndigheten skall ha huvudansvaret för att verkställa

merparten av de energipolitiska programmen och ett

samordningsansvar för omställningsåtgärderna.

Nätmyndigheten

Den 1 juli 1994 inrättades en särskilt

myndighetsfunktion vid NUTEK (Nätmyndigheten) med

uppgift att dels pröva ärenden om koncessionshavarnas

skyldigheter, dels utöva tillsyn över ellagens efterlevnad

utom i frågor som rör elsäkerhet.

De övergripande målen för verksamheten vid

Nätmyndigheten är att säkerställa att elkunderna inte

betalar ett högre pris än nödvändigt för nättjänster och

att nättariffer, mät- och avräkningssystem m.m.

utformas på ett sätt som underlättar handeln med el och

gagnar konkurrensen. NUTEK, fr.o.m. den 1 januari

1998 den nya energimyndigheten, skall se till att

nätutbyggnad sker med hänsyn tagen till

samhällsekonomi, markintrång och miljö samt skall

också verka för att det finns sådana incitament i

nätverksamheten att elkundernas intressen av leverans-

säkerhet och kostnadseffektivitet kan tillgodoses.

Medel för verksamheten har för budgetåret 1997

anvisats över statsbudgeten via NUTEK:s förvaltnings-

anslag (utgiftsområde 24). Verksamheten finansieras

genom en årlig nätövervakningsavgift som betalas av

innehavare av nätkoncession. Avgiften betalas enligt

förordningen (1995:1296) om vissa avgifter på

elområdet och motsvarar den årliga beräknade

kostnaden för verksamheten som uppgår till ca 20

miljoner kronor.

NUTEK:s årsredovisning för budgetåret 1995/96

Av NUTEK:s årsredovisning för år 1995/96 framgår

det att verksamheten vid Nätmyndigheten starkt präglats

av ikraftträdandet av det nya regelverket för

elmarknaden. Myndigheten har utarbetat föreskrifter

och allmänna råd rörande elhandels- och nätverksamhet.

Det nya regelverket ger elkunderna möjlighet att få sina

priser för el och nättjänster prövade. Ett stort antal

prövningsärenden har inkommit, främst från

hushållskunder. Ärendena har, förutom

prissättningsfrågor, rört leveranskvalitet, mätning och

anslutning. Tillsynsverksamheten har fokuserats på de

delar i nätverksamheten som är strategiska för

elmarknadens funktion.

Nätmyndigheten har bedrivit en omfattande

informationsverksamhet om det nya regelverket riktad

mot främst elhandels- och nätföretag och deras kunder

samt media. NUTEK har vidare under budgetåret på

regeringens uppdrag genomfört uppföljningar av

elmarknadsreformen och utredningsinsatser av bl.a.

möjligheterna att sänka kostnaderna för mätning och

rapportering av elkonsumtionen. När det gäller

tillståndsgivning har arbetet främst rört

leveranskoncessioner och en koncessionsansökan

avseende den s.k. Polen-länken, dvs. den planerade

likströmsförbindelsen mellan Sverige och Polen.

Enligt NUTEK:s bedömning har Nätmyndigheten

under budgetåret tydliggjort sitt ansvarsområde och

etablerat sin ställning som tillsynsmyndighet på

elmarknaden. Nätmyndigheten har vidare skapat en

medvetenhet om skillnaderna i nättariffer mellan

nätföretagen, vilket har banat väg för en självreglering

bland nätföretagen. Nätmyndighetens tillsynsarbete har

bidragit till att under år 1996 ett antal nätföretag sänkt

sina tariffer eller upphört med oskäliga tariffer.

Nätmyndigheten har våren 1997 redovisat en strategi

för hur tillsynsarbetet skall bedrivas för att bl.a.

säkerställa att nätföretagen tillämpar skäliga nättariffer.

Huvudmetoderna för att åstadkomma detta är praxis

från skälighetsprövningar och riktvärden om vad som

utgör skälig prisnivå och prisutveckling för

nätverksamhet.

Regeringens överväganden

Regeringen bedömer att nätmyndighetens verksamhet

har bedrivits i enlighet med de mål och den inriktning

som myndigheten har ålagts. Regeringen bedömer att

verksamheten under nästa år bör bedrivas med i

huvudsak nuvarande inriktning och omfattning. En

effektiv tillsyn av nätverksamheten är nödvändig för en

kostnadseffektiv elförsörjning med stabila och rimliga

priser. Den strategi för tillsyn av nätverksamhet som

nätmyndigheten har presenterat skapar förutsättningar

för en effektivare tillsyn. Vidare möjliggör den nya

ellag som regeringen våren 1997 föreslog riksdagen

(prop. 1996/97:136) en effektivare tillsyn, bl.a. genom

att ge nätmyndigheten större befogenheter att ta egna

initiativ till prövning och att hantera enskilda klagomål

inom ramen för tillsynsarbetet.

Organisationsutredningen om en ny energimyndighet

(N 1997:03) har föreslagit att nätverksamheten inom

den nya energimyndigheten skall ges ställning som en

avdelning inom energimyndigheten samtidigt som

beslutsfattandet i ärenden som innebär lagtillämpning

regleras i myndighetens instruktion. För riksdagens

kännedom kan nämnas att i samband med inrättandet av

en ny energimyndighet avser regeringen genomföra en

sådan ordning.

3.3 Affärsverket svenska kraftnät

Affärsverket svenska kraftnät (Svenska kraftnät) driver

och förvaltar det svenska stamnätet och de statligt ägda

utlandsförbindelserna (prop. 1990/91:87, bet.

1990/91:NU38, rskr. 1990/91:318). Svenska kraftnät är

enligt förordningen (1994:1806) om systemansvaret för

elektrisk ström sedan den 1 januari 1995 systemansvarig

myndighet enligt ellagen. Svenska kraftnät skall enligt

riksdagens riktlinjer ansvara för driften av stamnätet,

den löpande momentana elbalansen och det svenska

kraftsystemets övergripande driftsäkerhet.

Svenska kraftnät ansvarar vidare för delfunktionen

Elförsörjning inom funktionen Energiförsörjning inom

den civila delen av totalförsvaret (prop. 1996/97:4, bet.

1996/97:FöU1, rskr. 1996/97:112). Svenska kraftnät är

från den 1 juli 1997 elberedskapsmyndighet enligt

elberedskapslagen (1997:288) (prop. 1996/97:86, bet.

1996/97:FöU6, rskr. 1996/97:204).

Verksamheten vid Svenska kraftnät finansieras helt

genom intäkterna från verkets affärsverksamhet, med

undantag för elberedskapsverksamheten som finansieras

med anslag på statsbudgeten.

Verksamheten år 1996

Svenska kraftnäts årsredovisning för år 1996

Enligt Svenska kraftnäts årsredovisning för år 1996 har

verksamheten under året präglats främst av

ikraftträdandet av det nya regelverket för elmarknaden

och tillkomsten av den gemensamma svensk-norska

elmarknaden.

Den 1 januari 1996 startade Svenska kraftnät, som

en konsekvens av det nya regelverket på elmarknaden,

verksamheten med den nationella balansavräkningen. I

denna regleras det ekonomiska förhållandet mellan de

ca 30 företag som för närvarande är s.k.

balansansvariga på den svenska elmarknaden. Problem i

inledningsskedet med det rapporteringsunderlag som

ligger till grund för avräkningen medförde vissa

problem i balansavräkningen under år 1996. Systemet

stabiliserades dock under året och fungerar nu

tillfredsställande.

Svenska kraftnät har medverkat till uppkomsten av

den gemensamma svensk-norska elmarknaden bl.a.

genom att avskaffa handelshindren på förbindelserna

med Norge och genom att gå in som svensk delägare

tillsammans med det norska stamnätsbolaget Statnett SF

i den svensk-norska elbörsen Nord Pool ASA.

I juni 1996 ansökte verket om koncession för den

s.k. Polen-länken, en likströmsförbindelse mellan

Sverige och Polen. Regeringen har genom beslut den 17

juli 1997 med stöd av ellagen (1902:71) beviljat

Svenska kraftnät koncession för Polen-länken.

Investeringarna under år 1996 uppgick till totalt 607

miljoner kronor. Av detta belopp utgjorde 54 miljoner

kronor köpeskilling för aktierna i Statnett Marked AS

(numera Nord Pool ASA). Investeringarna i stamnätet

och utlandsförbindelserna uppgick till sammanlagt 449

miljoner kronor. Anläggningar i stamnätet förvärvades

för 114 miljoner kronor. Investeringarna i

optofiberverksamheten uppgick till 104 miljoner kronor.

Svenska kraftnät har vidare förvärvat en femtio

procentig aktiepost i bolaget Kraftdragarna AB, vars

verksamhet är transporter av tung elmateriel.

Svenska kraftnäts omsättning under år 1996 uppgick

till ca 2 279 miljoner kronor, varav ca 2 192 miljoner

kronor utgjordes av nät- och systemintäkter. Intäkterna

var något lägre än år 1995, då intäkterna uppgick till ca

2 300 miljoner kronor. Detta beror på minskade

överföringar på stamnätet till följd av den låga

vattenkraftproduktionen under år 1996. Årets resultat

uppgick till ca 592 miljoner kronor. Räntabiliteten på

justerat kapital efter skatt var 10,3% och soliditeten

46,8%.

Verksamhetens inriktning m.m. åren 1998-2000

Svenska kraftnäts treårsplan

Till följd av förvärvet av aktieposten i Kraftdragarna

AB och det planerade bildandet av bolaget för Polen-

länken (SwePol Link AB) redovisar Svenska kraftnät

sin treårsplan för 1998-2000 på koncernnivå.

För räntabiliteten gäller som mål att verket skall

uppnå en avkastning på justerat eget kapital, efter

schablonmässigt avdrag för skatt, på 9 %. Svenska

kraftnät avser att år 1998 göra en översyn av

räntabilitetsmålet för att anpassa nivån till rådande

inflationsnivå och räntenivåförändringar.

Svenska kraftnät föreslår inga förändringar av de

övergripande målen och verksamhetsmålen för verket.

För driftsäkerheten i det svenska stamnätet gäller

som mål att den bör ligga på en samhällsekonomiskt

rimlig nivå. För att uppfylla detta mål genomför

Svenska kraftnät utbyggnad, underhåll och drift av

stamnätet och utlandsförbindelserna enligt vedertagna

driftsäkerhetsprinciper. Svenska kraftnät avser vidare att

tillsammans med kraftindustrin i övrigt arbeta för en

lösning av frågan om effektreserv för det svenska

elsystemet.

För kostnadseffektiviteten gäller som mål att Svenska

kraftnäts verksamhet bör vara minst lika

kostnadseffektiv som för jämförbara företag. Svenska

kraftnät anför att arbetet med att förbättra

kostnadseffektiviteten pågår ständigt, bl.a. genom

utvecklingen av verkets ekonomistyrning. Andra

aktiviteter som kan underlätta arbetet med ökad

kostnadseffektivitet är s.k. referenskontroll

(benchmarking) med jämförbara företag samt en

effektiv upphandling av tjänster i konkurrens.

För forsknings- och utvecklingsinsatserna gäller att

de skall inriktas mot metoder och teknik som kan öka

driftsäkerheten, effektiviteten och miljöanpassningen av

det svenska stamnätet. Samarbetsmöjligheterna med

andra företag och organisationer bör tas tillvara. Detta

sker genom utvecklingsbolagen STRI AB och

ELFORSK AB, i vilka Svenska kraftnät äger 25 %

vardera. Visst samarbete sker även direkt med bl.a. det

norska nätföretaget Statnett SF. Svenska kraftnät

planerar inga förändringar av inriktning eller omfattning

av FoU-insatserna.

Svenska kraftnät skall medverka i utvecklingen av

det nordiska samarbetet inom elförsörjningsområdet.

Svenska kraftnät avser att medverka i ytterligare

integration av den nordiska elhandeln och verka för

harmonisering mellan de nordiska länderna av bl.a.

reglerna för systemansvar och balanstjänst.

Svenska kraftnäts förslag till investerings- och

finansieringsplan för åren 1998-2000 för affärsverks

koncernen bygger på verkets långsiktiga

investeringsplanering för stamnätet inklusive utlandsför-

bindelserna. De planerade investeringarna inom

affärsverkskoncernen under perioden beräknas

beloppsmässigt till ca 4 400 miljoner kronor. Planen

omfattar dels investeringar i stamnätet och utrustning

för telekommunikation (inklusive optofibrer) om ca 1

680 miljoner kronor, dels investeringen i Polen-länken

om ca 2 720 miljoner kronor.

Investeringarna i stamnätet avser enligt förslaget dels

åtgärder i befintliga anläggningar (s.k. reinvesteringar)

om sammanlagt ca 510 miljoner kronor, dels

nyinvesteringar om sammanlagt ca 590 miljoner kronor.

Reinvesteringarna syftar i första hand till att bibehålla

driftsäkerheten och överföringskapaciteten i elsystemet

och till att uppfylla gällande säkerhetskrav i befintliga

anläggningar. Enligt Svenska kraftnät ökar

förnyelsebehovet under de kommande åren till följd av

en stigande åldersstruktur i anläggningarna i det svenska

stamnätet. Investerings- och finansieringsplanen

omfattar åtgärder till följd av avvecklingen av

kärnkraftsreaktorerna i Barsebäck. Dessa beräknas

uppgå till sammanlagt 360 miljoner kronor, varav 240

miljoner kronor utfaller under perioden 1998 till 2000.

Investeringarna i telekommunikation avser det

telekommunikationsnät som behövs för drift,

övervakning och styrning av stamnätet. Den

sammanlagda kostnaden för dessa investeringar

beräknas uppgå till 300 miljoner kronor.

Investeringarna i optofibernät beräknas uppgå till 280

miljoner kronor.

Kostnaderna för åtgärder i Svenska kraftnäts

anläggningar, system och verksamhet för att

upprätthålla elförsörjningen vid höjd beredskap

beräknas till ca 20 miljoner kronor per år. Åtgärderna

inriktas mot bl.a. tryggare telekommunikationer,

förbättrad reparationsförmåga och tillträdesskydd.

Svenska kraftnät bedömer att det inom affärsverket

inte uppkommer något ytterligare lånebehov under

perioden 1998-2000. Affärsverkets

investeringsverksamhet föreslås finansieras med egna

medel. Investeringarna i Polen-länken, som är avsedda

att genomföras i dotterbolaget SwePol Link AB,

planeras att finansieras dels genom extern upplåning om

ca 2 040 miljoner kronor, dels delägarlån om

sammanlagt ca 680 miljoner kronor. Svenska kraftnäts

andel av delägarlånen beräknas till ca 347 miljoner

kronor.

Svenska kraftnäts förslag till investerings- och

finansieringsplan för åren 1998-2000 sammanfattas i

nedanstående tabell. Svenska kraftnäts verksamhetsplan

för åren 1998-2000 innebär ett budgeterat resultat på

563, 453 respektive 468 miljoner kronor. Därvid

beräknas en avkastning på justerat eget kapital på 9 %

år 1998 och 7 % åren 1999-2000, och en utdelning

inklusive skattemotsvarighet på 282, 227 och 234

miljoner kronor.

Svenska kraftnät föreslår en oförändrad ram på

2 500 miljoner kronor för affärsverkets upplåning.

Därutöver föreslår verket att man får disponera en

rörlig kredit i Riksgäldskontoret om 100 miljoner

kronor. Svenska kraftnät föreslår inga förändringar

av det nuvarande soliditetsmålet på lägst 38 %.

Svenska kraftnät hemställer i verksamhetsplanen att

verket även fortsättningsvis skall bemyndigas att dels

bilda aktiebolag med ett aktiekapital om högst 10

miljoner kronor, dels inom en sammanlagd ram om 10

miljoner kronor besluta om förvärv av aktier och

andelar i bolag samt om avyttring av aktier och andelar

i bolag i vilka Svenska kraftnät förvaltar statens aktier

och andelar.

AFFÄRSVERKSKONCERNEN SVENSKA KRAFTNÄTS INVESTERINGAR M.M., ÅREN 1998-2000

(MILJONER KRONOR)

TOTALT

1998-2000

UTBETALT

 1996

PROGNOS

1997

BUDGET

1998

BERÄKNAT

 1999

BERÄKNAT

 2000

Investeringar

- Stamnätet

- Telekommunikationer

- Optofibrer

- Polen-länken

- Övrigt 1

1 099

 300

 280

2 720

 0

449

 15

 89

 0

 54

203

 47

 85

 0

 0

259

119

110

1 122

 0

433

 64

 70

1 598

 0

407

117

100

 0

 0

Summa investeringar

4 399

607

335

1 610

2 165

624

Finansiering

- egna medel

- extern upplåning2

2 026

2 373

607

 0

335

 0

631

979

771

1 394

624

 0

Summa finansiering

4 399

607

335

1 610

2 165

624

1. Avser förvärv av aktier i Nord Pool ASA

2. I beloppet ingår delägarlån från Vattenfall AB till SwePol Link AB

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning med anledning av

revisionens iakttagelser

Regeringen konstaterar att Riksrevisionsverket inte har

haft några invändningar i revisionsberättelsen över

Svenska kraftnäts årsredovisning för år 1996.

Regeringen bedömer att verksamheten vid Svenska

kraftnät har bedrivits i enlighet med de mål och den

inriktning som verket ålagts. Regeringen har fastställt

årsredovisningen och Svenska kraftnäts förslag till

utdelning.

Investerings- och finansieringsplan samt

beredskapsåtgärder

Regeringen har inget att erinra mot de överväganden

och förslag om verksamhetens mål och inriktning som

presenteras i Svenska kraftnäts treårsplan.

Regeringen anser att den nu redovisade investerings-

och finansieringsplanen för Svenska kraftnäts

verksamhetsområde för treårsperioden 1998-2000, samt

omfattning och inriktning av verkets

beredskapsåtgärder, bör godkännas.

Investeringsverksamheten inom Svenska kraftnät kan

planeras med relativt god framförhållning. Tidsmässiga

förskjutningar som påverkar investeringsnivåerna de

enskilda åren kan dock förekomma. Beträffande

investeringsramen förordar regeringen därför att

riksdagen nu godkänner inriktningen för treårsperioden.

Finansiella befogenheter

Riksdagens bemyndigande att ta upp lån till staten

regleras i lagen (1988:1387) om statens upplåning.

Regeringen har denna dag föreslagit att det i lagen skall

tas in bestämmelser som ger regeringen möjlighet att

efter bemyndigande av riksdagen låta affärsverken ta

upp lån och lämna garantier. Dessa bemyndiganden

skall inhämtas för varje affärsverk och för ett år i taget.

Regeringen föreslår mot bakgrund härav att Svenska

kraftnät under år 1998 får rätt att ta upp lån i och

utanför Riksgäldskontoret inom en sammanlagd ram om

2 500 miljoner kronor, vilket motsvarar nivån på den

nuvarande upplåningen i Riksgäldskontoret. Regeringen

föreslår vidare att verket därutöver i enlighet med vad

som gäller för närvarande får disponera en rörlig kredit

i Riksgäldskontoret inom en ram av 100 miljoner

kronor.

Regeringen har riksdagens bemyndigande att teckna

borgen för och lämna kreditgarantier till bolag, i vilka

Svenska kraftnät förvaltar statens aktier och andelar,

intill ett sammanlagt belopp om 1 500 miljoner kronor

(prop. 1995/96:150, bet. 1995/96:FiU10, rskr.

1995/96:304). Nivån är beräknad på förutsättningen att

Svenska kraftnät skall lämna borgen eller

kreditgarantier till bolaget för Polen-länken. Regeringen

föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat

under år 1998.

Regeringen har av riksdagen bemyndigats att inom

en total ram om 135 miljoner kronor besluta i frågor

som rör förvärv av aktier eller bildande av bolag inom

Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Regeringen

föreslår att detta bemyndigande kvarstår oförändrat

under år 1998.

Regeringen har av riksdagen bemyndigats att ge

Svenska kraftnät rätt att besluta om förvärv och

avyttring av aktier och bildande av bolag inom en ram

av högst 10 miljoner kronor. Regeringen föreslår att

detta bemyndigande kvarstår oförändrat under år 1998.

Vad gäller placering av likvida medel föreslår

regeringen att riksdagen bemyndigar regeringen att

under år 1998 låta Svenska kraftnät placera likvida

medel i och utanför Riksgäldskontoret.

3.4 Anslag

A 1. Energimyndighet:

Förvaltningskostnader

1998

Förslag

138 041

1

(Nytt

anslag)

1999

Beräkna

t

124 616

2000

Beräkna

t

128 302

1. Beloppen anges i tusental kr

Riksdagen har beslutat (prop. 1996/97:84, bet.

1996/97:NU12, rskr. 1996/97: 272) att en ny central

energimyndighet skall inrättas. Härigenom tydliggörs

och förstärks myndighetsfunktionen inom

energiområdet. En särskild utredning med uppgift att ta

fram förslag till organisation, uppgifter, bemanning,

kompetens och arbetsformer för en central myndighet

för energifrågor tillsattes under våren 1997 (dir.

1997:35). Utredningen överlämnade den 15 augusti

1997 delrapporten Energimyndigheten - Budget-

underlag, lokalisering samt nätverksamhetens ställning

till regeringen. Senast den 15 september 1997 skall

utredningen lämna förslag till organisation, uppgifter,

bemanning, kompetens och arbetsformer för den nya

myndigheten.

I direktivet till den utredning om en ny

energimyndighet som regeringen tillsatte under våren

1997 beskrivs uppgifterna för den nya

energimyndigheten. Dessa uppgifter har också

redovisats i prop. 1996/97:84. NUTEK har tidigare haft

det huvudsakliga ansvaret för de myndighetsuppgifter

som energimyndigheten kommer att ha i framtiden.

Till energimyndigheten förs myndighetsuppgifterna

inom tillförsel- och distributionsområdet,

energiberedskapen och den kommunala

energiplaneringen samt myndighetsuppgifter med

anknytning till naturresursplaneringen.

Energimyndigheten skall härutöver svara för

 planering och utredningsverksamhet inom områdena

energimarknaderna och energisystemets utveckling,

 internationellt arbete; häri ingår att följa den

internationella utvecklingen inom

verksamhetsområdet, stödja svenskt deltagande i det

internationella samarbetet samt biträda regeringen

med faktaunderlag och expertkunnande i det

energipolitiska samarbetet,

 utformning och genomförande av programmet för

forskning, utveckling och demonstration av

ekologiskt och ekonomiskt uthållig energiteknik,

 marknadsintroduktion av ny teknik inom

energiområdet,

 information och utbildning på energiområdet vilket

även innebär ett ansvar att samordna

myndigheternas information till allmänheten.

Energimyndigheten skall inom miljöområdet ha

sektorsansvaret för frågor som rör energi. Ett viktigt

område är klimatfrågorna vilket motiverar insatser från

myndigheten såväl internationellt som nationellt.

Energimyndigheten har vidare huvudansvaret för att

verkställa merparten av de energipolitiska programmen

och ett samordningsansvar för omställningsåtgärderna.

Den kommer att följa programmens genomförande och

ta fram metoder och underlag för utvärdering av

åtgärderna och redovisning av effekterna.

Energimyndigheten kommer också att helt eller

delvis ansvara för förvaltningen av följande anslag på

1998 års statsbudget som ingår i programmet för en

omställning till en hållbar energiförsörjning.

B 1 Bidrag för att minska elanvändningen

B 2 Bidrag till investeringar i elproduktion från

förnybara energikällor

B 3 Åtgärder för effektivare energianvändning

B 4 Energiforskning

B 5 Energiteknikfonden

B 6 Introduktion av ny energiteknik

B 7 Energipolitiskt motiverade internationella klimat-

insatser

B 8 Täckande av förluster i anledning av statliga

garantier inom energiområdet

Regeringens överväganden

Utredningen om en ny energimyndighet har beräknat

medelsbehoven för förvaltningen av den nya

energimyndigheten till 181 400 000 kronor för år 1998.

Jämfört med de av NUTEK beräknade

förvaltningskostnaderna för energiverksamheten inom

NUTEK är detta en ökning med 60 %. Behovet av

ökade medel beror på betydligt utökad verksamhet som

en följd av 1997 års energipolitiska beslut. Vid

beräkningen av förvaltningskostnaderna för den nya

energimyndigheten har regeringen utgått från

utredningens bedömning. Regeringen förutsätter dock

att delar av de energipolitiska programmen kommer att

ombesörjas av andra myndigheter. Vidare bör

myndighetsansvaret vad gäller frågor om dammsäkerhet

överföras till Svenska kraftnät. Den nuvarande

ordningen, att medel från utgiftsområde 1 till en del

används för viss verksamhet på energiområdet, bör

behållas tills vidare.

Mot bakgrund av vad som har nämnts beräknar

regeringen energimyndighetens kostnader för

myndighetsuppgifter och programanknuten verksamhet

till ca 169 000 000 kr för år 1998. Regeringen föreslår

att 138 041 000 kr anvisas för år 1998 till anslaget A1.

Energimyndighet: Förvaltningskostnader. Detta nya

anslag på statsbudgeten finansieras genom att 108 041

000 kr överförs till energimyndigheten från NUTEK:s

förvaltningsanslag och att 30 000 000 kr av den

ekonomiska ramen för de energipolitiska programmen

utnyttjas. Regeringen avser att noga följa

förvaltningskostnaderna för att tillse att anslaget i största

möjliga utsträckning långsiktigt kan användas för

programverksamheten. De sakanslag som

energimyndigheten disponerar avser i huvudsak stöd till

investeringar i ny elproduktion och energieffektivisering

samt stöd till forsknings- och utvecklingsverksamhet

inom de energipolitiska programmen. Det är naturligt

att en mindre del av kvarvarande medel inom ramen

kan användas för programanknuten verksamhet som

t.ex. uppföljning och utvärdering.

A 2. Kostnader för bildande av en ny

energimyndighet

1997

Anslag

30 000

1,

2

Utgifts

-

progno

s

30 000

1998

Förslag

25 000

1. Beloppen anges i tusental kr

2. Anvisade på tilläggsbudget för år 1997

Anslaget disponeras för täckande av kostnader i

samband med inrättandet av en ny energimyndighet.

Regeringens överväganden

Inrättandet av en ny myndighet är förenat med vissa

kostnader av tillfällig karaktär främst beroende på

utökade ansvarsområden föranledda av 1997 års

energipolitiska överenskommelse. Vidare kan i över

gångsskedet extraordinära kostnader för bl.a. lokaler

och personal komma att uppstå. Riksdagen har i beslutet

om 1997 års ekonomiska vårproposition anvisat 30

miljoner kronor för budgetåret 1997 för bildande av en

ny energimyndighet (prop. 1996/97:150, bet.

1996/97:FiU20, rskr. 1996/97:284).

4 Omställning och utveckling

av energisysteme

4.1 Omfattning/ändamål

Omfattning och ändamål sammanfaller med vad som

redan angetts för hela utgiftsområdet.

Landets elförsörjning skall tryggas genom ett

energisystem som grundas på varaktiga, helst inhemska

och förnybara, energikällor samt en effektiv

energianvändning. Energin skall användas så effektivt

som möjligt med hänsyn tagen till alla resurstillgångar.

Stränga krav skall ställas på säkerhet och omsorg om

hälsa och miljö vid användning och utveckling av all

energiteknik. En säker tillgång på el till ett rimligt pris

är en viktig förutsättning för den svenska industrins

internationella konkurrenskraft. Energipolitiken skall

utformas så att denna förutsättning bevaras.

Riksdagens energipolitiska beslut innebär att de två

kärnkraftsreaktorerna i Barsebäck skall ställas av. Enligt

riktlinjerna för energipolitiken skall en reaktor stängas

före den 1 juli 1998 och en andra reaktor före den 1 juli

2001. Bortfallet av el skall kompenseras genom

effektivare energianvändning, elhushållning,

konvertering från el samt tillförsel av el från andra

energikällor. Ett villkor för stängningen av den andra

reaktorn är att bortfallet av elproduktion kan

kompenseras genom tillförsel av ny elproduktion och

minskad användning av el. Under en femårsperiod

lämnas investeringsbidrag till utbyggnad av el- och

värmeproduktion samt till effektivisering och minskad

användning av el i bostadssektorn.

En minskad elanvändning och ett minskat

eleffektuttag är viktiga förutsättningar för att

kompensera bortfallet av elproduktion i

Barsebäcksverket. Vidare måste produktionen av el från

förnybara energikällor öka. De energipolitiska

riktlinjerna innebär att investeringsbidrag kommer att

ges under ytterligare en femårsperiod för att stimulera

en fortsatt utbyggnad av ekologiskt uthållig

elproduktion.

Det är viktigt att möjligheterna att hushålla med

energi och minska elanvändningen tillvaratas.

Riksdagen har beslutat att insatser skall genomföras för

att öka kunskapen om och stimulera intresset för

ekonomiskt och miljömässigt motiverade

energieffektiviseringar. Dessa åtgärder skall, i

kombination med ett utvidgat europeiskt samarbete för

energieffektivisering, bidra till att ytterligare minska

användningen av el och öka hushållningen med energi.

Det energipolitiska programmets huvudinriktning är

en kraftfull, långsiktig satsning på forskning, utveckling

och demonstration av ny energiteknik. Målet är att

under de närmaste tio till femton åren kraftigt öka el-

och värmeproduktionen från förnybara energikällor och

utveckla kommersiellt lönsam teknik för

energieffektivisering.

De övergripande målen för energiforskningen är att

bygga upp vetenskaplig och teknisk kunskap och

kompetens inom universiteten, högskolorna och i

näringslivet för utvecklingen och omställningen av

energisystemet i enlighet med riksdagens beslut år 1997

om riktlinjer för energipolitiken. Energiforskningen

skall bidra till att stabila förutsättningar skapas för ett

konkurrenskraftigt näringsliv och till en förnyelse och

utveckling av den svenska industrin. Energiforskningen

skall också bidra till ett breddat energi-, miljö- och

klimatsamarbete i Östersjöregionen.

En målmedveten satsning på forskning, utveckling

och demonstration är basen i den långsiktiga strategin

för ett ekologiskt och ekonomiskt uthålligt

energisystem. Målet är att introducera ny energiteknik

baserad på förnybara energislag samt att sänka

kostnaderna för dessa. Bl.a. är en låg

framställningskostnad en viktig förutsättning för

introduktion av etanol som drivmedel i större skala.

Riksdagen har vidare beslutat att insatserna för

utveckling av tekniken för framtidens energisystem

förstärks.

Det ökade internationella samarbetet och Sveriges

medlemskap i EU har inneburit delvis nya

förutsättningar för arbetet med att utveckla ny teknik på

energiområdet. Genom det internationella

forskningssamarbetet höjs kompetens och kvalitet i den

nationella forskningen. Samarbetet inom området icke-

nukleär energi har sedan år 1994 utgjort en del av det

s.k. fjärde ramprogrammet för EU:s forskningsinsatser.

Programmet pågår t.o.m. den 31 december 1998.

Omställningen av energisystemet måste vara förenlig

med de krav som ställs i en strategi mot

klimatförändringar.

Energipolitiskt motiverade internationella klimat-

insatser ingår som en viktig del i strategin för minskad

klimatpåverkan från energisektorn. Av särskild

betydelse är bilateralt och multilateralt samarbete

avseende utveckling av energisystemet i Baltikum inom

ramen för klimatkonventionen.

En strategi för minskad klimatpåverkan från

energisektorn ingår som en del i det energipolitiska

beslut som riksdagen fattade under våren 1997 (prop.

1996/97:84, bet. 1996/97:NU12, rskr 1996/97:272).

Även om de föreslagna insatserna beräknas

kompensera för avveckling av två kärnkraftsreaktorer,

med avseende på energibalansen i landet som helhet,

krävs särskilda åtgärder för att utveckla el- och

värmeförsörjningen i Sydsverige. Regeringen har därför

beslutat att tillkalla en delegation med detta syfte.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/961

19961

19971

1998

1999

2000

1

392,9

863,1

702,7

1

420,0

1

717,6

1

475,2

1 Inklusive äldreanslag

4.2 Anslag

B 1. Bidrag för att minska

elanvändningen

1998

Förslag

290 000

1

Nytt-

anslag

1999

Beräkna

t

400 000

2000

Beräkna

t

350 000

1. Beloppen anges i tusental kr

Anslaget disponeras för stöd enligt förordningen

(1997:635) om statligt bidrag till vissa investeringar för

att minska elanvändningen i bostäder och vissa lokaler

samt förordningen (1997:634) om statligt bidrag till

investering för ombyggnad och anslutning av

eluppvärmda byggnader till fjärrvärme. Stöd lämnas i

form av bidrag.

Boverket är ansvarigt för stöd enligt förordningen

om statligt bidrag till vissa investeringar för att minska

elanvändningen i bostäder och vissa lokaler.

Länsstyrelsen prövar ärenden om bidrag.

NUTEK är ansvarigt för stöd enligt förordningen om

statligt bidrag till investering för ombyggnad och

anslutning av eluppvärmda byggnader till fjärrvärme.

Detta ansvar bör fr.o.m. år 1998 övertas av den nya

energimyndigheten. Länsstyrelsen prövar ärenden om

bidrag. Förutom bidrag för anslutning av fastigheter till

fjärrvärmen bör även stöd kunna ges som kan bidra till

ett ökat kraftvärmeutnyttjande, t.ex. stöd till

sammankoppling av fjärrvärmenät. Ett förslag till

förordning med detta innehåll avses anmälas till

Europeiska kommissionen för granskning av dess

förenlighet med statsstödsreglerna.

Regeringens överväganden

Fjärrvärmen är i dag väl utbyggd i de flesta

befolkningstäta kommunerna i Sverige och

anslutningsgraden är hög. Fjärrvärmeförsörjningen är

koncentrerad till de befolkningstäta områdena, dvs. till

flerbostadshus, industrier och lokaler. Eluppvärmningen

i bebyggelsen är koncentrerad till småhusen. Med ny

teknik med lägre kostnader beräknas det under vissa

förhållanden vara möjligt att ansluta områden med lägre

värmetäthet till fjärrvärme, bl.a. småhusområden.

Konvertering av eluppvärmda hus till fjärrvärme

medför att elbehovet minskar och att underlaget för

elproduktion i kraftvärmeverk ökar.

Målet är att under en femårsperiod minska den årliga

elanvändningen med 1,5 TWh genom konvertering till

fjärrvärme.

Det är även angeläget att reducera effektbelastningen

i elsystemet under höglastperioder. Insatser bör därför

inriktas på eluppvärmda hus som inte ligger i områden

som är aktuella för utbyggnad av fjärrvärme. Genom ett

bidrag till installation av effektvakt och kompletterande

bränslebaserad värmeproduktionsanläggning kan

effektuttaget minskas under höglasttid.

Förutsättningar bör även skapas för att minska

elanvändningen i den eluppvärmda bebyggelse där

fjärrvärmeanslutning inte är möjlig. Genom att bidrag

utgår till konvertering från elvärme i småhus till annan

uppvärmning som inte kan fjärrvärmeanslutas kan

elanvändningen minskas ytterligare.

Riksdagen godkände tidigare i år (prop. 1996/97:84,

bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen

av ett flerårigt program för ett ekologiskt och

ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår

bidrag till vissa investeringar för att minska

elanvändningen i bostäder och vissa lokaler samt

ombyggnad och anslutning av eluppvärmda byggnader

till fjärrvärme.

Ekonomiska planeringsramar för verksamheten

Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram för

perioden 1998 - 2002 om sammantaget 1 650 miljoner

kronor.

Beställningsbemyndiganden

Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även

efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden över

femårsperioden enligt nedanstående tabell. Riksdagen

bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana

åtaganden.

HÖGSTBELOPP I

MILJONER KRONOR

1998

1999

2000

2001

OCH

SENAR

E

SUMM

A

Begärt

bemyndigande

för år 1998

-

400

350

595

1

345

B 2. Bidrag till investeringar i el-

produktion från förnybara

energikällor

1997

Anslag

80 000

1,

2

Utgifts

-

progno

s

80 000

1998

Förslag

215 000

(Nytt

anslag)

1999

Beräkna

t

215 000

2000

Beräkna

t

215 000

1. Beloppen anges i tusental kr

2. Anvisade på tilläggsbudget för år 1997

Anslaget disponeras för bidrag till vissa investeringar

inom energiområdet. Stödet lämnas i form av bidrag till

investeringar i biobränslebaserad kraftvärme,

vindkraftverk och småskalig vattenkraft samt för

utveckling och provning av ett upphandlingsförfarande

för ny teknik för elproduktion med förnybara

energislag. Investeringarna i småskalig vattenkraft torde

i huvudsak komma att gälla utnyttjande av redan

befintliga regleringar samt förbättrad turbinteknik.

Ett förslag till förordning med regler för bidragen

har anmälts till Europeiska kommissionen för

granskning av dess förenlighet med statsstödsreglerna.

Regeringens överväganden

I samband med 1991 års energipolitiska beslut (prop.

1990/91:88, bet. 1990/91:NU40, rskr. 1990/91:373)

infördes stöd under en femårsperiod till investeringar i

biobränsleeldad kraftvärme och till vindkraft. För att

stimulera en fortsatt utbyggnad av ekologiskt uthållig

elproduktion bör stöd för investeringar i elproduktion

baserade på förnybara energislag kunna lämnas också

under den kommande femårsperioden.

Riksdagen godkände tidigare i år (prop. 1996/97:84,

bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen

av ett flerårigt program för ett ekologiskt och

ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår

bidrag till investeringar i biobränslebaserad kraftvärme,

vindkraftverk och småskalig vattenkraft samt för

utveckling och provning av ett upphandlingsförfarande

för ny teknik för elproduktion med förnybara

energislag.

Ekonomiska planeringsramar för verksamheten

Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram om

sammantaget 920 miljoner kronor för perioden 1998-

2002. Ramen fördelas enligt följande: 405 miljoner

kronor avser biobränslebaserad kraftvärme,

270 miljoner kronor avser vindkraftverk, 145 miljoner

kronor avser småskalig vattenkraft och 100 miljoner

kronor avser utveckling och provning av ett

upphandlingsförfarande för ny teknik för elproduktion

med förnybara energislag.

Beställningsbemyndiganden

Regeringen bör få möjlighet att göra åtaganden även

efter det aktuella budgetåret och fördela åtaganden över

femårsperioden enligt nedanstående tabell. Riksdagen

bör bemyndiga regeringen att besluta om sådana

åtaganden.

HÖGSTBELOPP I

MILJONER KRONOR

1998

1999

2000

2001

OCH

SENARE

SUMMA

Begärt

bemyndigande

för år 1998

-

215

215

275

705

B 3. Åtgärder för effektivare

energianvändning

1997

Anslag

4

0001,2

Utgifts-

prognos

4 000

1998

Förslag

90

000

(Nytt

anslag)

1999

Beräknat

90

000

2000

Beräknat

90

000

1. Beloppen anges i tusental kr

2. Anvisade på tilläggsbudget för år 1997

Anslaget disponeras för åtgärder för en effektivare

energianvändning i enlighet med riktlinjerna för 1997

års energipolitiska beslut.

I samband med 1991 års energipolitiska riktlinjer

anslogs medel för åtgärder i syfte att nå en effektivare

energianvändning. En slutsats som framkommit genom

de utvärderingar som gjorts är att det finns behov av att

ytterligare utveckla rutiner för resultatmätning och

utvärdering av denna typ av energipolitiska åtgärder.

Det är därvid viktigt att insatser för

energieffektivisering genomförs utifrån ett

systemperspektiv.

Enligt riksdagens beslut skall de tidigare årens

insatser för effektivare energianvändning fortsätta i

delvis nya former. Anslaget avser åtgärder för

effektivare energianvändning och skall i kombination

med ett utvidgat europeiskt samarbete för

energieffektivisering bidra till att ytterligare minska

användningen av el och öka hushållningen med energi.

Ett förslag till förordning med detta innehåll avses

anmälas till Europeiska kommissionen för granskning

av dess förenlighet med statsstödsreglerna.

Regeringens överväganden

Riksdagen godkände tidigare i år (prop. 1996/97:84,

bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen

av ett flerårigt program för ett ekologiskt och

ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår

åtgärder avseende information och utbildning,

teknikupphandling av energieffektiv teknik, provning,

märkning och certifiering av energikrävande utrustning

samt kommunal energirådgivning.

Ekonomiska planeringsramar för verksamheten

Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram om

sammantaget 446 miljoner kronor för perioden 1998-

2002. Ramen fördelas enligt följande: 60 miljoner

kronor avser information och utbildning, 100 miljoner

avser teknikupphandling av energieffektiv teknik,

40 miljoner kronor avser provning, märkning och

certifiering av energikrävande utrustning samt

250 miljoner kronor avser kommunal energirådgivning.

Bidrag för kommunal energirådgivning

I programmet för ett ekologiskt och ekonomiskt

uthålligt energisystem ingår stöd till kommunal

energirådgivning. Enligt de riktlinjer som riksdagen

tidigare har godkänt skall bidragssystemet träda i kraft

den 1 januari 1998, men avse verksamhet som har

påbörjats tidigast den 1 juli 1997.

Stödet till den kommunala energirådgivningen bör

utformas så att det bidrar till att underlätta för

kommunerna att ge en objektiv, lokalt och regionalt

anpassad information och rådgivning både till enskilda

och till lokala organisationer. Stödet bör göra det

möjligt för kommuner att ge bl.a. hushåll, företag och

lokala organisationer rådgivning som kompletterar den

som ges av statliga myndigheter och kommersiella

aktörer, t.ex. energileverantörer.

För de kommuner som finner det lämpligt kan

bidraget användas till delfinansiering av

energirådgivning som organiseras gemensamt av flera

kommuner eller på regional basis (exempelvis inom ett

län eller inom ramen för ett regionalt energikontor).

Den nya energimyndigheten skall ansvara för

bidragssystemet. Alla kommuner skall ges möjlighet,

efter ansökan till energimyndigheten att erhålla bidrag.

Bidrag lämnas i form av dels ett grundbidrag dels ett

invånarrelaterat bidrag. En förutsättning för statligt stöd

bör vara att kommunen lämnar en beskrivning till

energimyndigheten av hur medlen kommer att

användas. Därutöver behövs inga särskilda riktlinjer för

rådgivningens utformning.

Fördelningen av bidraget bör ske enligt en princip

som inte resulterar i alltför stora skillnader mellan

kommunerna avseende det bidragsbelopp de får.

Samtidigt bör de större kommunerna kompenseras för

de högre kostnader för rådgivning som ett större

invånarantal kan motivera. Regeringen avser att

utforma bidraget så att alla kommuner har rätt till ett

grundbidrag på minst 150 000 kr per år under

femårsperioden. Bidraget får inte överstiga kostnaderna

för verksamheten.

Regeringen anser vidare att kommuner med fler än

30 000 invånare bör ha rätt till ett tilläggsstöd. Stödet

fördelas schablonmässigt med hänsyn till kommunernas

folkmängd.

B 4. Energiforskning

1995/96

Utgift

323 3901

Anslag

s-

sparan

de

217 200

Därav

1996

Utgift

233 541

1997

Anslag

235 784

Utgifts

-

progno

s

241 000

1998

Förslag

320 000

1999

Beräkna

t

397 598

2000

Beräkna

t

405 195

1. Beloppen anges i tusental kr

Anslaget disponeras för bidrag till stöd för forskning

och utveckling på energiområdet.

Insatserna för forskning och utveckling skall bidra till

en ekologiskt och ekonomiskt uthållig

samhällsutveckling. Såväl den tillämpade som den

grundläggande energiforskningen ges därför större

resurser. Resurser avsätts för att bevaka den

internationella forskningen och för att utnyttja resultaten

nationellt.

Energisystemforskning och metoder för

datainsamling, analys, prognoser, utvärdering m.m.

ingår som en viktig del i en strategi för en framgångsrik

energipolitik.

Ett forsknings- och utvecklingssamarbete skall

inledas med länderna i Östersjöregionen på

energiområdet.

Vidare skall forsknings- och utvecklingsinsatserna

bidra till att sänka produktionskostnaderna för etanol

baserad på cellulosahaltiga råvaror.

Ett förslag till förordning med detta innehåll avses

anmälas till Europeiska kommissionen för granskning

av dess förenlighet med statsstödsreglerna.

Regeringens överväganden

Riksdagen godkände tidigare i år (prop. 1996/97:84,

bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen

av ett flerårigt program för ett ekologiskt och

ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår

stöd till energiforskning, forskning om energisystemet

och forskningssamarbete med länderna i

Östersjöregionen samt etanolproduktion från

skogsråvara.

Ekonomiska planeringsramar för verksamheten

Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram om

sammantaget 2 800 miljoner kronor för perioden 1998-

2004. Ramen fördelas enligt följande: 2 310 miljoner

kronor avser energiforskning, 210 miljoner kronor

avser forskning om energisystemet och 70 miljoner

kronor avser forskningssamarbete med länderna i

Östersjöregionen samt 210 miljoner kronor avser

etanolproduktion från skogsråvara.

Beställningsbemyndiganden

Riksdagen har årligen bemyndigat regeringen att i

samband med stöd till energiforskning göra åtaganden

även efter det aktuella budgetåret. Sådana

bemyndiganden behövs även för år 1998 för att

möjliggöra kontinuitet och långsiktighet i forsknings-

och utvecklingsarbetet. Regeringen beräknar behovet av

åtaganden inom energiforskningsområdet för åren 1999-

2004 till 90, 60, 40, 30, 20 respektive 10 miljoner

kronor. Riksdagen bör bemyndiga regeringen att besluta

om sådana åtaganden.

HÖGSTBELOPP I

MILJONER

KRONOR

1998

1999

2000

2001

OCH

SENARE

SUMMA

1999

OCH

FRAMÅT

Utnyttjat

bemyndigan

de t.o.m.

1995/96

9

6,5

4

-

10,5

Anvisat

bemyndigan

de för 1997

80

55

34

30

119

Begärt

bemyndigan

de för 1998

-

90

60

100

250

Summa

89

151,5

98

130

379,5

B 5. Bidrag till Energiteknikfonden

1995/96

Utgift

72 0001

Därav

1996

Utgift

72 000

1997

Anslag

72 000

Utgifts

-

progno

s

72 000

1998

Förslag

90 000

1999

Beräkna

t

130 000

2000

Beräkna

t

130 000

1. Beloppen anges i tusental kr

Anslaget disponeras för stöd till utveckling av ny

energiteknik i företag och branscher. Forskningsinsatser

som är strategiska för teknikutvecklingen skall

genomföras i samverkan mellan staten och näringslivet.

Verksamheten innebär en fortsatt användning och

förstärkning av det stöd som hittills givits för

branschgemensam forskning.

Energiteknikfonden bör fortsatt bidra till att främja

konkurrensneutralt samarbete. Medel från

Energiteknikfonden bör även i fortsättningen kunna

lämnas med högst 50 % av kostnaden för investeringar

eller forskningssamarbete. Undantagsvis bör dock

energiforskningsanslaget liksom hittills kunna

kombineras med stöd från Energiteknikfonden så att den

totala stödnivån blir högre. Det kan gälla för utveckling

av teknik där den ekonomiska drivkraften saknas för

företagen på kort sikt. Ett förslag till förordning med

detta innehåll avses anmälas till Europeiska

kommissionen för granskning av dess förenlighet med

statsstödsreglerna.

Regeringen avser att vid bildandet av den nya

energimyndigheten bemyndiga denna att ansvara för

verksamheten och samordna den med berörda

sektorsmyndigheter.

Regeringens överväganden

Riksdagen godkände tidigare i år (prop. 1996/97:84,

bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen

av ett flerårigt program för ett ekologiskt och

ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår

stöd till utveckling av ny energiteknik i företag och

branscher.

Ekonomiska planeringsramar för verksamheten

Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram om

sammantaget 870 miljoner kronor för perioden 1998-

2004 för en förstärkning av Energiteknikfonden.

B 6. Introduktion av ny energiteknik

1998

Förslag

160 0001

(Nytt

anslag)

1999

Beräkna

t

230 000

2000

Beräkna

t

230 000

1. Beloppen anges i tusental kr

Anslaget disponeras för stöd till ny teknik baserad på

förnybara energislag.

Energiteknikbidraget inrättas för att stödja ny teknik

som, med reducerad risk för företagen, kan utvecklas i

full skala och demonstreras inför kommersiell

användning. Energiteknikbidrag skall kunna lämnas

med högst 50 % av investeringen. Bidraget

kompletterar den verksamhet som finansieras med

medel från Energiteknikfonden och stärker länken

mellan teknikutveckling och marknadsintroduktion.

Teknikupphandling skall kunna utnyttjas inom ramen

för verksamheten. Ett förslag till förordning med detta

innehåll avses anmälas till Europeiska kommissionen för

granskning av dess förenlighet med statsstödsreglerna.

Det blir en uppgift för den nya energimyndigheten att

i samarbetet med industrin komma fram till områden

som skall prioriteras.

Regeringens överväganden

Riksdagen godkände tidigare i år (prop. 1996/97:84,

bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) utformningen

av ett flerårigt program för ett ekologiskt och

ekonomiskt uthålligt energisystem. I programmet ingår

stöd till ny teknik baserad på förnybara energislag.

Ekonomiska planeringsramar för verksamheten

Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram om

sammantaget 1 610 miljoner kronor för perioden 1998-

2004 för introduktion av ny energiteknik.

Stöd för att främja biobränsleanvändningen

Budgetåret 1992/93 anvisades för en femårsperiod

sammanlagt 625 miljoner kronor för utveckling av ny

teknik för elproduktion med biobränsle under en

femårsperiod t.o.m. första halvåret 1997

(prop.1991/92:97, bet. 1991/92:NU25, rskr.

1991/92:271). Dåvarande nionde huvudtitelns anslag

J 3. Främjande av biobränsleanvändningen har

disponerats av NUTEK för stöd enligt förordningen

(1992:854) om stöd för att främja användningen av

biobränsle. Fullföljandet av de åtaganden som NUTEK

gjort med stöd av förordningen om stöd för att främja

användningen av biobränsle skall enligt riksdagens

beslut finansieras med medel från det nya

energiteknikbidraget.

Kvarvarande, ej utbetalda, medel på anslaget för

främjande av biobränsleanvändning drogs in efter

årsskiftet 1996-97 i enlighet med bestämmelserna i

lagen (1996:1059) om statsbudgeten. Regeringen beslöt

därför den 22 maj 1997 att föreskriva att NUTEK från

och med budgetåret 1997 skall kunna rekvirera och

använda högst 380 000 000 kronor ur

Energiteknikfonden för att fullfölja gjorda åtaganden,

samt för beslut om stöd före utgången av juni månad

1997 till nya projekt enligt förordningen om stöd för att

främja användningen av biobränsle.

De åtaganden som NUTEK har gjort med stöd av

förordningen om bidrag för att främja användningen av

biobränsle och som leder till anslagsbelastning från och

med den 1 januari 1998 bör finansieras med medel från

detta anslag B 6. Introduktion av ny energiteknik.

Därigenom kan stödet till utveckling av ny teknik för

elproduktion med biobränsle utvidgas till ett generellt

stöd till ny teknik baserad på förnybara energislag i

enlighet med riksdagens tidigare beslut. Medel ur

Energiteknikfonden bör därför inte längre disponeras

för detta ändamål.

Beställningsbemyndiganden

För att möjliggöra kontinuitet och långsiktighet i det

industriella forsknings- och utvecklingsarbetet är det

nödvändigt att åtaganden kan göras även efter det

aktuella budgetåret. Regeringen beräknar behovet av

åtaganden för åren 1999-2004 till 90, 90, 50, 50, 50

respektive 50 miljoner kronor. Riksdagen bör

bemyndiga regeringen att besluta om sådana åtaganden.

HÖGSTBELOPP I

MILJONER

KRONOR

1998

1999

2000

2001

OCH

SENARE

SUMMA

Begärt

bemyndigan

de

-

90

90

200

380

B 7. Energipolitiskt motiverade

internationella klimatinsatser

1995/96

Utgift

94 652

1,

2

Anslags

-

sparand

e

94 1432

Därav

1996

Utgift

53 874

2

1997

Anslag

7 000

Utgifts

-

progno

s

6 000

1998

Förslag

50 000

1999

Beräkna

t

50 000

2000

Beräkna

t

50 000

1. Beloppen anges i tusental kr

2. Beloppen avser anslaget Åtgärder för energieffektivisering m.m. i

bl.a Baltikum

Anslaget disponeras för energipolitiskt motiverade

internationella klimatinsatser. Sådana insatser ingår som

en viktig del i strategin för minskad klimatpåverkan från

energisektorn. Insatserna skall huvudsakligen inriktas på

bilateralt och multilateralt samarbete avseende s.k.

gemensamt genomförande inom ramen för

klimatkonventionen, bl.a. en fortsättning och utveckling

av det program för svenska klimatpolitiskt motiverade

insatser i bl.a. Baltikum och Östeuropa inriktat på

energieffektivisering och förnybara energislag som

NUTEK har ansvar för.

Detta program skall bedrivas och rapporteras på ett

sätt som svarar mot de krav som ställs i den pågående

pilotfasen för s.k. gemensamt genomförda aktiviteter.

Inriktningen och omfattningen av programmet skall

omprövas inför budgetåret 1999.

Anslaget disponeras även för att ge Sverige möjlighet

att delta i även andra bilaterala eller multilaterala

samarbetsprojekt, huvudsakligen sådana som syftar till

att utveckla gemensamt genomförande och liknande

aktiviteter inom ramen för klimatkonventionen.

Regeringens överväganden

Budgetåret 1995/96 anvisades till tolfte huvudtitelns

anslag E 11. Åtgärder för energieffektivisering m.m. i

bl.a. Baltikum och Östeuropa 50 miljoner kronor. För

år 1997 beräknas återbetalningar av lån givna i

programmet för svenska insatser för

energieffektivisering och förnybara energislag i

Baltikum och Östeuropa uppgå till 10 miljoner kronor.

För år 1997 har till anslaget A 3. Åtgärder för

energieffektivisering m.m. i bl.a. Baltikum och

Östeuropa anvisats 7 miljoner kronor. Enligt riksdagens

energipolitiska beslut tidigare i år (prop. 1996/97:84,

bet. 1996/97:NU12, rskr. 1996/97:272) skall

energipolitiskt motiverade internationella klimatinsatser

ingå som en viktig del i strategin för minskad

klimatpåverkan från energisektorn. För att möjliggöra

kontinuitet i verksamheten bör anslagssparandet från

anslaget 1996/97 A 3. Åtgärder för

energieffektivisering m.m. i bl.a. Baltikum och

Östeuropa överföras till anslaget B 7.

NUTEK har utarbetat rapporter omfattande flertalet

av de projekt som hittills genomförts i de baltiska

länderna. Av rapporteringen framgår att insatserna

hittills resulterat i en minskning av koldioxidutsläpp på

drygt 300 000 tusen ton per år.

Ett viktigt syfte med åtgärder i internationellt

samarbete vad gäller energipolitiskt motiverade insatser

på klimatområdet är att få kunskap om

kostnadsförhållanden för åtgärder mot

klimatförändringar i skilda länder. Ett annat viktigt skäl

till den nu pågående försöksfasen är att vinna

erfarenheter som kan ligga till grund för ett långsiktigt

inriktat system för gemensamt genomförande som

baseras på effektivitet, rättvisa och hållbarhet.

I de internationella förhandlingar som f.n. pågår med

syfte att färdigställa ett protokoll vid

klimatkonventionens tredje partsmöte i Kyoto spelar

gemensamt genomförande en viktig roll. Sverige bör

vara pådrivande beträffande tillämpningen av

gemensamt genomförande eller liknande flexibla

styrmedel på energiområdet.

Enligt beslut av klimatkonventionens partskonferens

skall den nuvarande försöksfasen tas upp till prövning

senast vid årtiondets slut.

Enligt det energipolitiska beslutet skall inriktningen

av det nu pågående av NUTEK drivna programmet för

insatser i Baltikum och Östeuropa omprövas inför

budgetåret 1999. I det sammanhanget skall

myndighetsansvaret för de statliga svenska insatserna på

energiområdet i Baltikum och Östeuropa ses över.

Under den pågående s.k. pilotfasen pågår ett flertal

multilaterala och bilaterala projekt för gemensamt

genomförda aktiviteter. Formerna för ett framtida

system för gemensamt genomförande är ännu inte

bestämda. Avsevärda tilllämpningsproblem har

påvisats. Det är därför angeläget att Sverige har

möjlighet att pröva skilda former för multilateralt och

bilateralt samarbete. Etablerandet av effektiva och

rättvisa regler och system för internationellt samarbete

är en viktig länk mellan uppfyllandet av de krav som

ställs på omställningen av det svenska energisystemet

och de åtaganden som ett nytt klimatprotokoll kan

komma att innebära.

Ekonomiska planeringsramar för verksamheten

Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram för

verksamheten om sammantaget 350 miljoner kronor för

perioden 1998-2004.

B 8. Täckande av förluster i

anledning av statliga garantier

inom energiområdet

1995/96

Utgift

87 000,1

Därav

1996

Utgift

-

1997

Anslag

2 000

Utgifts

-

progno

s

0

1998

Förslag

5 000

1999

Beräkna

t

5 000

2000

Beräkna

t

5 000

1. Beloppen anges i tusental kr

Anslaget disponeras för utgifter för förluster i samband

med lånegarantier som har lämnats enligt förordningen

(1981:717) om statlig garanti för utvinning m.m. av

olja, naturgas eller kol och förordningen (1988:805) om

statligt stöd ur Energiteknikfonden, m.m.

Anslaget har t.o.m. år 1995/96 även disponerats för

utgifter för förluster i samband med lånegarantier som

har lämnats enligt förordningen (1983:1107) om statligt

stöd för att ersätta olja m.m.

Ställda garantier enligt förordningen om statlig

garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller kol

har avvecklats successivt och avser numera enbart

verksamhet inom naturgasområdet. Dessa garantier är

bundna genom avtal (prop. 1987/88:72, bet.

1987/88:NU16, rskr. 1987/88:120). Garantiramen

uppgår till 1 000 miljoner kronor (prop. 1991/92:100

bil. 13, bet. 1991/92:NU25, rskr. 1991/92:271). Den

31 december 1996 uppgick summan av utestående

garantier till ca 171 miljoner kronor. Någon avgift för

garantin tas inte ut. Motsvarande belopp belastar i stället

anslaget.

Lånegarantier enligt förordningen om statligt stöd ur

Energiteknikfonden m.m., får lämnas intill ett vid varje

tidpunkt sammanlagt belopp av 300 miljoner kronor,

inräknat lämnade garantier inom programmet för

utveckling och introduktion av ny energiteknik samt

minskat med ett belopp som motsvarar infriade

garantier i systemet under föregående år (prop.

1987/88:90, bet. 1987/88:NU40, rskr. 1987/88:375).

Den 31 december 1996 uppgick summan av utestående

garantier till 0 kr.

Förordningen om statligt stöd för att ersätta olja

m.m. upphörde den 1 maj 1986. Några nya garantier

lämnas således inte. Den 31 december 1996 uppgick

summan av utestående garantier inom

oljeersättningsprogrammet till 0 kr.

Under år 1995/96 har inga förluster uppkommit som

en följd av infriade garantier enligt förordningen om

statlig garanti för utvinning m.m. av olja, naturgas eller

kol. Varken garantiavgifter eller återbetalningar av

tidigare infriade statliga garantier har inlevererats under

året.

Under år 1995/96 har inga förluster uppkommit som

en följd av infriade garantier enligt förordningen om

statligt stöd ur Energiteknikfonden m.m. Inga

garantiavgifter har inlevererats. Återbetalning av

tidigare infriade garantier har inlevererats med ett

belopp som uppgår till ca 141 325 kr (inkomsttiteln

4138 Återbetalning av tidigare infriade statliga

garantier).

Under år 1995/96 har resterande utestående garantier

enligt förordningen om statligt stöd för att ersätta olja

m.m. infriats genom regeringsbeslut (1995-06-21, II

13).

Förluster i garantisystemet t.o.m. år 1995/96 uppgår

till sammantaget ca 93,8 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Prognosen för anslagsbelastningen visar att inga

garantier beräknas behöva bli infriade under in-

nevarande budgetår.

Beräknade förluster uppgår till 5 miljoner kronor för

vart och ett av åren 1998, 1999 och 2000.

B 9. Åtgärder för el- och

värmeförsörjningen i Sydsverige

1998

Förslag

200 000

1

(Nytt

anslag)

1999

Beräkna

t

200 000

2000

Beräkna

t

0

1. Beloppen anges i tusental kr

Anslaget disponeras för åtgärder som stärker el- och

värmeförsörjningen i Sydsverige.

Regeringen beslutade den 26 juni 1997 att inrätta en

delegation med uppgift att utveckla el- och

värmeförsörjningen i Sydsverige.

Delegationen skall redovisa sitt arbete till regeringen

senast den 1 oktober 1999.

Regeringens överväganden

Enligt de energipolitiska riktlinjer som antagits av

riksdagen (prop. 1996/97:84, bet. 1996/97 NU:12, rskr

1996/97:272) skall 400 miljoner kronor avsättas för

åtgärder för att utveckla energiförsörjningen i

Sydsverige. Regeringen har för detta ändamål tillkallat

en delegation.

Åtgärder vidtas för att under de närmaste åren

kompensera bortfallet av el från de bägge reaktorerna i

Barsebäck genom effektivare energianvändning,

konvertering samt hushållning med och tillförsel av el

från andra energikällor. Även om de föreslagna

insatserna innebär en full kompensation med avseende

på energibalansen i landet som helhet, krävs särskilda

åtgärder för att utveckla el- och värmeförsörjningen i

Sydsverige.

Enligt regeringsbeslut den 26 juni 1997 har

delegationen till uppgift att initiera åtgärder som stärker

regionens el- och värmeförsörjning. Åtgärderna bör

kunna gälla såväl energihushållning och minskad

elanvändning som utbyggnad av el- och

värmeproduktion. Delegationen skall bidra med

planerings- och projekteringsstöd och utreda behovet av

investeringar i infrastruktur. Effektivare

energianvändning och en ökad användning av förnybara

energislag är angelägna mål liksom ett bättre utnyttjande

av det befintliga naturgasnätet.

Ekonomiska planeringsramar för verksamheten

Regeringen föreslår en ekonomisk planeringsram för

verksamheten om sammantaget 400 miljoner kronor för

perioden 1998-1999.

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 21

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 21

 16

 16

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 21

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 21

 16

 11

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 21

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 21

 16

 19

PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 21

 PROP. 1997/98:1 UTGIFTSOMRÅDE 21

 26

 25