Regeringens proposition

1998/99:16

Avdrag för vissa pensionskostnader, m.m.

Prop.

1998/99:16

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 8 oktober 1998

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås kompletteringar i avdragsreglerna för arbets-

givarnas kostnader för tjänstepensionering. Kostnader som uppkommer i

samband med att arbetsgivaren byter tryggandeform skall vara avdrags-

gilla. Detsamma skall gälla kostnader för att trygga en pensionsutfästelse

i samband med att utfästelsen övertas av en annan arbetsgivare. Avdrag

medges även för vissa kollektiva pensionskostnader.

De nya reglerna skall tillämpas första gången vid 2001 års taxering. De

nya reglerna får dock under vissa förutsättningar tillämpas redan vid

1998 års taxering om den skatteskyldige begär det.

I propositionen föreslås även att en fysisk person som medges avdrag

för pensionsförsäkringspremie eller inbetalning på pensionssparkonto

inte skall betala särskild löneskatt på pensionskostnader om avdraget

görs från ersättning som har utgjort underlag för arbetsgivaravgifter eller

särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. De nya reglerna skall

tillämpas första gången vid 1999 års taxering.

Vidare föreslås att reglerna i lagen (1996:1231) om skattereduktion för

fastighetsskatt i vissa fall vid 1997-2001 års taxeringar justeras med

hänsyn till att fastighetsskatten på bostadshus sänks från 1,7 % till 1,5 %

av taxeringsvärdet fr.o.m. 1999 års taxering.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 4

2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370) 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1951:763) om statlig

inkomstskatt på ackumulerad inkomst 9

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter 11

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild

löneskatt på pensionskostnader 12

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1231) om

skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid

 1997- 2001 års taxeringar 13

3 Ärendet och dess beredning 14

4 Överväganden och förslag 15

5 Ekonomiska effekter 17

6 Författningskommentar 17

6.1 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370) 17

6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1951:763) om statlig

inkomstskatt på ackumulerad inkomst 18

6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter 18

6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:687) om

särskild löneskatt på pensionskostnader 18

6.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1231) om

skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid

 1997- 2001 års taxeringar 19

Bilaga 1 Lagrådsremissens förslag 20

Bilaga 2 Lagrådets yttrande 26

Bilaga 3 Lagrådets yttrande 27

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 8 oktober 1998 28

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

2. lag om ändring i lagen (1951:763) om statlig inkomstskatt på

ackumulerad inkomst

3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontroll-

uppgifter

4. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pen-

sionskostnader

5. lag om ändring i lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastig-

hetsskatt i vissa fall vid 1997-2001 års taxeringar.

2 Lagtext

2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

Härigenom föreskrivs att punkt 15 av anvisningarna till 22 § samt

punkterna 20 d och f av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen

(1928:370) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Anvisningar

till 22 §

15. Ersättning för kostnader som en arbetsgivare får från en pensions-

eller personalstiftelse skall tas upp som intäkt om avdrag för avsättning

till stiftelsen medgetts.

 Om den i balansräkningen gjorda avsättningen avseende sådana pen-

sionsutfästelser, för vilkas tryggande avdragsrätt följer av punkterna 20

b-e av anvisningarna till 23 §, uppgår till ett lägre belopp vid beskatt-

ningsårets utgång än den motsvarande avsättningen vid det föregående

beskattningsårets utgång, skall skillnaden tas upp som intäkt.

Om det finns disponibla pensionsmedel vid beskattningsårets utgång

skall den i föregående stycke nämnda intäkten dock tas upp till lägst

summan av

dels tio procent av de disponibla pensionsmedlen vid det föregående

beskattningsårets utgång,

dels under beskattningsåret gjorda avdrag för premier för pensionsför-

säkringar, lämnad ersättning för av annan övertagen pensionsutfästelse

och avsättning till pensionsstiftelse till den del dessa avdrag avser samma

pensionsutfästelser som omfattas av avsättningen i balansräkningen.

Om beskattning sker enligt tredje stycket, skall senare minskningar av

avsättningen i balansräkningen inte tas upp som intäkt till den del minsk-

ningarna motsvarar de belopp som redan tagits upp som intäkt.

Med disponibla pensionsmedel avses skillnaden mellan

1. den i balansräkningen med avdragsrätt gjorda avsättningen vid det

föregående beskattningsårets utgång ökad med förmögenheten vid be-

skattningsårets utgång i pensionsstiftelse som tryggar samma pensions-

utfästelser, och

2. pensionsreserven vid beskattningsårets utgång för sådana pensions-

utfästelser som avses i 1, till den del dessa inte är tryggade genom

pensionsförsäkring, ökad med medel som då står kvar i stiftelsen och för

vilka avdrag inte har medgetts vid avsättningen.

Disponibla pensionsmedel skall dock aldrig anses uppgå till högre

belopp än vad som motsvarar den i balansräkningen med avdragsrätt

gjorda avsättningen vid det föregående beskattningsårets utgång.

Vid tillämpningen av femte stycket 1 skall förmögenhet i pensions-

stiftelse tas upp till ett belopp som motsvarar 80 procent av kapital-

underlaget enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensions-

medel.

Ersättning som en skattskyldig får för att ta över ansvaret för pensions-

utfästelser skall tas upp som intäkt.

Om en arbetsgivare upphör med sin näringsverksamhet, skall dis-

ponibla pensionsmedel tas upp som intäkt för det beskattningsår då verk-

samheten upphör.

Om en arbetsgivare träder i likvidation eller om ett dödsbo efter en

arbetsgivare skiftas, skall disponibla pensionsmedel tas upp som intäkt

för det beskattningsår då beslutet om likvidation fattas eller boet skiftas.

Om en arbetsgivare tryggat pen-

sionsutfästelser enligt en sådan all-

män pensionsplan som avses i

punkt 1 sjätte stycket av anvis-

ningarna till 31 § genom avsätt-

ning i balansräkning och planen

innehåller bestämmelser om ut-

jämning av pensionskostnaden

mellan olika arbetsgivare, skall

medel som arbetsgivaren tillgodo-

förs enligt dessa bestämmelser tas

upp som intäkt.

Om en arbetsgivare tryggat pen-

sionsutfästelser enligt en sådan

allmän pensionsplan som avses i

punkt 1 sjätte stycket av anvis-

ningarna till 31 § och planen inne-

håller bestämmelser om utjämning

av pensionskostnaden mellan olika

arbetsgivare, skall medel som

arbetsgivaren tillgodoförs enligt

dessa bestämmelser tas upp som

intäkt.

till 23 §

20 d. Avdrag, för kostnader som

avses i punkt 20 b första stycket

och som föranleds av ändring i

pensionsavtal eller av nytt pen-

sionsavtal vid förtida avgång från

anställning eller av att pensions-

utfästelserna är otillräckligt tryg-

gade, får medges med ett belopp

som svarar mot kostnaden för av-

talad pension, dock i fråga om

1. ålderspension, som skall

betalas för tid före 65 års ålder,

högst med ett belopp som svarar

mot kostnaden för ålderspension

under den avtalade tiden med

 80 procent av lönen till den

del denna inte överstiger 7,5 bas-

belopp,

 70 procent av lönen till den

del denna överstiger 7,5 men inte

20 basbelopp, och

 40 procent av lönen till den

del denna överstiger 20 men inte

30 basbelopp,

2. ålderspension, som skall

betalas från tidigast 65 års ålder,

högst med ett belopp som svarar

mot kostnaden för livsvarig ålders-

pension från den avtalade pen-

sionstidpunkten med

 20 procent av lönen till den

del denna inte överstiger 7,5 bas-

belopp,

 70 procent av lönen till den

del denna överstiger 7,5 men inte

20 basbelopp, och

 40 procent av lönen till den

del denna överstiger 20 men inte

30 basbelopp.

20 d. Avdrag, för kostnader

som avses i punkt 20 b första

stycket och som föranleds av änd-

ring i pensionsavtal eller av nytt

pensionsavtal vid förtida avgång

från anställning eller av att pen-

sionsutfästelserna är otillräckligt

tryggade, får, i annat fall än som

avses i punkt 20 f tredje stycket,

medges med ett belopp som svarar

mot kostnaden för avtalad pension,

dock i fråga om

1. ålderspension, som skall

betalas för tid före 65 års ålder,

högst med ett belopp som svarar

mot kostnaden för ålderspension

under den avtalade tiden med

 80 procent av lönen till den

del denna inte överstiger 7,5 bas-

belopp,

 70 procent av lönen till den

del denna överstiger 7,5 men inte

20 basbelopp, och

 40 procent av lönen till den

del denna överstiger 20 men inte

30 basbelopp,

2. ålderspension, som skall

betalas från tidigast 65 års ålder,

högst med ett belopp som svarar

mot kostnaden för livsvarig ålders-

pension från den avtalade pen-

sionstidpunkten med

 20 procent av lönen till den

del denna inte överstiger 7,5 bas-

belopp,

 70 procent av lönen till den

del denna överstiger 7,5 men inte

20 basbelopp, och

 40 procent av lönen till den

del denna överstiger 20 men inte

30 basbelopp.

Ger pensionsavtalet rätt till ålderspension enligt första stycket 2 utöver

20 procent av den lön som inte överstiger 7,5 basbelopp, får avdrag göras

högst med ett belopp som svarar mot kostnaden för att uppnå avtalad

pensionsnivå, om den överskjutande pensionen är avsedd att ersätta

tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

I fråga om försäkring, som avses i lagen (1989:1079) om livförsäk-

ringar med anknytning till värdepappersfonder och andra avgiftsbaserade

utfästelser, får avdrag enligt första stycket avseende ålderspension göras

högst med ett belopp som svarar mot kostnaden för att genom annan pen-

sionsförsäkring än sådan som avses i nämnda lag uppnå i första stycket 1

och 2 angivna förmånsnivåer.

Avdragsrätt enligt första stycket 1 och 2 förutsätter full intjänandetid.

Med full intjänandetid avses full intjänandetid enligt pensionsavtalet,

förutsatt att avtalet för full pension kräver fortsatt intjänande under

anställningen fram till den avtalade pensionstidpunkten. Om pensions-

avtalet anger annan intjänandetid för full pension eller om pensions-

avtalet saknar bestämmelse om intjänandetid, avses med full in-

tjänandetid en tid av sammanlagt lägst 30 år fram till den avtalade pen-

sionstidpunkten. Vid beräkning av intjänandetiden skall såväl arbets-

tagarens sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren som anställ-

ningstid hos annan arbetsgivare medräknas. Om pensionsrätten inte är

fullt intjänad minskas avdragsrätten i den utsträckning som motsvarar

bristen i intjänande.

När avdraget för kostnad för avtalad ålderspension beräknas, skall

värdet av sådan ålderspension för arbetstagaren räknas av som har tryg-

gats av arbetsgivare under beskattningsåret eller tidigare i de tryggande-

former som anges i punkt 20 b första stycket. Värdet av ålderspension för

tid före 65 års ålder skall räknas av från avdrag enligt första stycket 1.

Värdet av ålderspension från tidigast 65 års ålder skall räknas av från

avdrag enligt första stycket 2.

Kostnad för premie för sådan

pensionsförsäkring som avses i

punkt 1 andra stycket sista

meningen av anvisningarna till

31 § dras av enligt första stycket 1

och 2.

Kostnad för premie för sådan

pensionsförsäkring som avses i

punkt 1 andra stycket sista

meningen av anvisningarna till

31 § dras av enligt första stycket,

dock högst med belopp som mot-

svarar de i 1 och 2 angivna

förmånsnivåerna beräknade med

hänsyn till den anställdes senaste

lön.

Med lön och basbelopp avses i denna anvisningspunkt detsamma som i

punkt 20 c andra stycket.

20 f. Avdrag får göras för ersättning som lämnas till den som tar över

ansvaret för pensionsutfästelser.

Om en arbetsgivare, som upp-

hör med sin näringsverksamhet,

enligt 25 § lagen (1967:531) om

tryggande av pensionsutfästelse

m.m. skall trygga en pensionsut-

fästelse genom pensionsförsäk-

ring, får avdrag göras för kost-

naden för försäkringen till den del

den avser med avdragsrätt tryg-

gade pensionsutfästelser.

Om en arbetsgivare tryggat pen-

sionsutfästelser enligt en sådan

allmän pensionsplan som avses i

punkt 1 sjätte stycket av anvis-

ningarna till 31 § genom avsätt-

ning i balansräkning och planen

innehåller bestämmelser om ut-

jämning av pensionskostnaden

mellan olika arbetsgivare, får av-

drag göras för avgifter som arbets-

givaren betalar enligt dessa be-

stämmelser.

Om en arbetsgivare tryggat pen-

sionsutfästelser enligt en sådan

allmän pensionsplan som avses i

punkt 1 sjätte stycket av anvis-

ningarna till 31 § och planen

innehåller bestämmelser om ut-

jämning av pensionskostnaden

mellan olika arbetsgivare, får av-

drag göras för avgifter som arbets-

givaren betalar enligt dessa be-

stämmelser.

Avdrag får göras till den del

kreditförsäkringsgivare påfordrar

ändring av tryggandeform, i den

utsträckning som anges i punkt 20

e, för arbetsgivares kostnader för

att trygga pensionsutfästelse, som

tidigare har tryggats genom av-

sättning i balansräkning i förening

med kreditförsäkring av arbets-

givaren med avdragsrätt, och som

innebär att den tidigare formen av

tryggande upphör.

Avdrag får göras, i den utsträck-

ning som anges i punkt 20 e, för

arbetsgivares kostnader för att

trygga pensionsutfästelse, som

tidigare har tryggats av arbets-

givaren med avdragsrätt, om

förfarandet innebär att det tidigare

tryggandet av utfästelsen upphör.

Har det tidigare tryggandet skett

genom avsättning till pensions-

stiftelse, får avdrag göras högst

med ett belopp motsvarande den

ersättning för kostnaderna som

erhålls från stiftelsen. Avdrag får

även göras, i den utsträckning som

anges i punkt 20 e, för arbets-

givares kostnader för att trygga

pensionsutfästelse, som tidigare

har tryggats av annan arbets-

givare med avdragsrätt och för

vilken först nämnda arbetsgivare

har övertagit ansvaret.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 2001 års taxering. På yrkande av den skattskyldige får dock de nya

bestämmelserna tillämpas vid 1998, 1999 och 2000 års taxeringar om

den skattskyldige har yrkat att de nya bestämmelserna i lagen (1998:328)

om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) skall tillämpas vid dessa

taxeringar.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1951:763) om

statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1951:763) om statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

Har fysisk person eller dödsbo som beskattas enligt 10 § andra och

tredje styckena lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt under visst

beskattningsår haft inkomst av tjänst eller sådan inkomst av närings-

verksamhet som avses i 3 §, och hänför sig inkomsten till minst två

beskattningsår (ackumulerad inkomst), skall under de förutsättningar som

anges i denna lag, statlig inkomstskatt på denna inkomst beräknas enligt

följande.

Inkomsten antas ha åtnjutits med lika belopp under de år, dock högst

tio, till vilka den hänför sig. Skatten på ettvart av dessa belopp utgörs av

den skatt som skulle ha utgått för beloppet om det lagts till den genom-

snittliga beskattningsbara förvärvsinkomsten för taxeringsåret och så

många av de närmast föregående taxeringsåren som är i fråga, efter

justering med ett belopp motsvarande skiktgränsens förändring mellan

1. taxeringsåret och närmast föregående taxeringsår om den

ackumulerade inkomsten hänför sig till tre eller fyra beskattningsår,

2. taxeringsåret och andra taxeringsåret före taxeringsåret om den

ackumulerade inkomsten hänför sig till fem eller sex beskattningsår,

3. taxeringsåret och tredje taxeringsåret före taxeringsåret om den

ackumulerade inkomsten hänför sig till sju eller åtta beskattningsår eller

4. taxeringsåret och fjärde taxeringsåret före taxeringsåret om den

ackumulerade inkomsten hänför sig till nio eller tio beskattningsår.

Hänför sig inte hela den ackumulerade inkomsten till tid före

taxeringsåret, skall - på sätt följer av punkt 2 av anvisningarna - hänsyn

tas härtill vid bedömningen i vad mån justering för skiktgränsens

förändring skall göras.

Vid genomsnittsberäkningen bortses från den ackumulerade in-

komsten. Skatten beräknas enligt den skatteskala som gäller för det

taxeringsår då den ackumulerade inkomsten tas upp till beskattning.

Kan tillförlitlig utredning inte förebringas om det antal år, vartill

ackumulerad inkomst hänför sig, skall skatteberäkningen ske, om inte

särskilda omständigheter föranleder annat, som om inkomsten hänfört sig

till tre år.

Föreligger förutsättningar för

såväl skatteberäkning enligt denna

lag som nedsättning av skatt enligt

lagen (1970:172) om begränsning

av skatt i vissa fall tillämpas den

av lagarna som leder till lägst

skatt.

Föreligger förutsättningar för

såväl skatteberäkning enligt denna

lag som nedsättning av skatt enligt

lagen (1997:324) om begränsning

av skatt tillämpas den av lagarna

som leder till lägst skatt.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 1999 års taxering.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

Härigenom föreskrivs att 3 kap. 49 § lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall upphöra att gälla.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 1999 års taxering.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om

särskild löneskatt på pensionskostnader

Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1991:687) om särskild löneskatt på

pensionskostnader skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 §

En enskild person eller ett dödsbo som medges avdrag för avgift för

pensionsförsäkring enligt punkt 21 av anvisningarna till 23 § kom-

munalskattelagen (1928:370) skall för det beskattningsåret till staten

betala särskild löneskatt med 24,26 procent på avgiften.

Detsamma gäller för enskild person som medges avdrag för inbetal-

ning på pensionssparkonto enligt nämnda anvisningspunkt.

Särskild löneskatt skall dock

inte betalas till den del avdraget

måste göras från sådan ersättning

som utgjort underlag för uttag av

arbetsgivaravgifter enligt 1 kap.

2 § lagen (1981:691) om socialav-

gifter eller särskild löneskatt enligt

1 § första stycket 1 lagen

(1990:659) om särskild löneskatt

på vissa förvärvsinkomster.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 1999 års taxering.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1231) om

skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid

1997-2001 års taxeringar

Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (1996:1231) om skattereduktion för

fastighetsskatt i vissa fall vid 1997-2001 års taxeringar skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4 §

Vid 1997 års taxering medges skattereduktion med ett belopp mot-

svarande 1,7 procent av skillnaden mellan basvärdet 1996 och det högsta

av 1995 års taxeringsvärde ökat med 40 procent och 1995 års

taxeringsvärde ökat med 200 000 kronor. Skattereduktion vid 1997 års

taxering medges med högst 10 000 kronor.

Vid 1998-2001 års taxeringar

medges skattereduktion med ett

belopp motsvarande 80, 60, 40

respektive 20 procent av re-

duktionsbeloppet vid 1997 års

taxering.

Vid 1998 års taxering medges

skattereduktion med ett belopp

motsvarande 80 procent av re-

duktionsbeloppet vid 1997 års

taxering.

Vid 1999-2001 års taxeringar

medges skattereduktion med ett

belopp motsvarande 60, 40 res-

pektive 20 procent av 1,5 procent

av skillnaden mellan basvärdet

1996 och det högsta av 1995 års

taxeringsvärde ökat med 40 pro-

cent och 1995 års taxeringsvärde

ökat med 200 000 kronor. Skatte-

reduktion vid 1999 års taxering

medges med högst 5 290 kronor.

Denna lag träder i kraft den 1 december 1998 och tillämpas första

gången vid 1999 års taxering.

3 Ärendet och dess beredning

Riksdagen har den 29 maj 1998 efter förslag i prop. 1997/98:146 Förenk-

lad avdragsrätt för pensionskostnader beslutat om en ny utformning av

avdragsreglerna för tjänstepensionskostnader (bet. 1997/98:SkU27, rskr.

1997/98:265, SFS 1998:328). De nya bestämmelserna skall tillämpas

fr.o.m. 2001 års taxering. De får dock tillämpas redan fr.o.m. 1998 års

taxering om den skattskyldige begär det. Av propositionen framgår att

frågan om bl.a. byte av tryggandeform har ansetts kräva ytterligare över-

väganden. I samband med utskottsbehandlingen har uppmärksammats att

frågorna om avdragsrätt vid byte av tryggandeform och överföring av

pensionsutfästelser återstår att lösa (bet. 1997/98:SkU27 s. 35). Skatte-

utskottet anser att frågan om eventuell avdragsrätt för kollektiva pen-

sionskostnader också bör tas upp.

Inom Finansdepartementet har utarbetats förslag till ändringar i regler-

na om företagens avdragrätt för pensionskostnader. Vid beredningen av

lagförslagen har Riksskatteverket, KP Pension & Försäkring, Lands-

organisationen i Sverige, Privattjänstemannakartellen PTK, Svenska

Arbetsgivareföreningen, Svenska Bankföreningen, Svenska Kommun-

förbundet och försäkringsbolaget Pensionsgaranti FPG/AMFK beretts

tillfälle att under hand inkomma med synpunkter. I samband med detta

har även utarbetats ett förslag till ändring i fråga om reglerna för uttag av

särskild löneskatt på pensionsmedel vad gäller en fysisk person som

måste dra av pensionsförsäkringspremie o.d. från ersättning som har

utgjort underlag för arbetsgivaravgifter eller särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster. Vidare har med anledning av att fastighetsskatten har

sänkts från 1,7 % till 1,5 % av taxeringsvärdet fr.o.m. 1999 års taxering

(bet. 1997/98:FiU20, rskr. 1997/98:318, SFS 1998:526) en följdändring

utarbetats i lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastighetsskatt i

vissa fall vid 1997-2001 års taxeringar. Synpunkter på dessa förslag har

under hand inhämtats från Riksskatteverket.

I det följande lägger regeringen fram förslag till ändringar i angivna

hänseenden.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 17 september 1998 att inhämta Lagrådets

yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 1. Lagrådets yttrande finns

i bilaga 2. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran.

Regeringen beslutade den 9 juli 1998 att inhämta Lagrådets yttrande

över förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1231) om skattereduktion

för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997-2001 års taxeringar. Lagrådets

yttrande i aktuell del finns i bilaga 3. Lagrådet har lämnat förslaget utan

erinran.

Övriga lagförslag är av sådan enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande

skulle sakna betydelse. Något yttrande har därför inte inhämtats.

Regeringen har i propositionen gjort vissa ändringar av i huvudsak

redaktionell art i förhållande till lagrådsremissen.

4 Överväganden och förslag

Avdragsrätt för pensionskostnader m.m.

Regeringens förslag: Kostnader som uppkommer i samband med att

arbetsgivaren byter tryggandeform skall vara avdragsgilla. Detsamma

skall gälla kostnader för att trygga en pensionsutfästelse i samband

med att utfästelsen övertas av en annan arbetsgivare. Avdrag skall

även medges för vissa kollektiva pensionskostnader. Pensionsförsäk-

ringspremie och inbetalning på pensionssparkonto skall inte föranleda

särskild löneskatt för fysisk person om avdraget görs mot ersättning

som har utgjort underlag för arbetsgivaravgifter eller särskild löne-

skatt på förvärvsinkomster. Vissa följdändringar görs i lagen

(1951:763) om statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst och lagen

(1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter med anledning

av den nya förmögenhetsskattelagstiftningen som infördes år 1997.

Skälen för regeringens förslag: Riksdagen antog under våren 1998

ändrade regler för företagens avdragsrätt för tjänstepensionskostnader

(prop. 1997/98:146, bet. 1997/98:SkU27, rskr. 1997/98:265, SFS

1998:328).

Den nya utformningen av avdragsreglerna i kommunalskattelagen

(1928:370), KL, tar sikte på arbetsgivarens kostnader för att trygga pen-

sionsutfästelser till anställda. Tryggandet kan ske genom avsättning i

balansräkningen eller genom avsättning till en pensionsstiftelse. Arbets-

givaren kan också trygga utfästelser genom att köpa en pensions-

försäkring. Av arbetsgivarens kostnader för att trygga utfästelser får

enligt huvudregeln ett belopp motsvarande högst 35 procent av den

anställdes lön och andra pensionsgrundande ersättningar dras av.

Avdraget får dock inte överstiga 10 basbelopp. En kompletterande regel

finns för fall då det krävs större insatser från arbetsgivarens sida. Det

gäller fall då pensionsrättigheten skall köpas i kapp eller då

pensionsavgångar sker i förtid. Denna regel utgår från att avdrag medges

så att avtalad pensionsnivå uppnås. En gräns finns dock såvitt gäller

ålderspension genom att avdrag medges så att en pensionsnivå uppnås

motsvarande högst 20 % av den anställdes lön och annan

pensionsgrundande ersättning upp till 7,5 basbelopp, 70 % av sådan

ersättning mellan 7,5 och 20 basbelopp och 40 % av sådan ersättning

mellan 20 och 30 basbelopp. Vid förtida pensionsavgångar är mot-

svarande procentsatser 80-70-40. Avdrag medges dock med ett belopp

som beträffande avsättningar uppgår till det verkliga värdet av pensions-

utfästelserna och beträffande pensionsförsäkringspremier inte överstiger

nämnda avdragsramar. De nya reglerna tillämpas första gången vid 2001

års taxering men får dock tillämpas redan vid 1998 års taxering om den

skattskyldige begär det.

Vid byte av tryggandeform kan avdragsrätten för pensionsutfästelser

beräknas enligt kompletteringsregeln i punkt 20 d av anvisningarna till

23 § KL. Även enligt denna regel sker beräkningen utifrån arbetstagarens

lön och annan pensionsgrundande ersättning. Om arbetstagaren i ett

sådant fall slutat sin anställning och därför inte uppbär lön eller ersätt-

ning föreligger emellertid ingen avdragsrätt för arbetsgivarens tryggan-

dekostnader.

Regeringen anser att regler om avdragsrätt bör införas även i sådana

fall. Bestämmelser om detta bör omfatta de fallen att tidigare tryggande

skett med avdragsrätt. För att avdrag skall medges i stiftelsefallet bör

krävas att arbetsgivaren tar ut medel ur pensionsstiftelsen (s.k. gott-

görelse) i samband med bytet. Därigenom kommer beskattning att ske

samtidigt som ett nytt avdrag medges avseende samma utfästelse. Om en

arbetsgivare övertar ansvaret för en pensionsutfästelse från en annan

arbetsgivare bör också avdrag medges för kostnaden för att trygga den

övertagna utfästelsen om den tidigare arbetsgivaren varit berättigad till

avdrag. Övertagen utfästelse som avser det löpande räkenskapsåret kan

dras av enligt de vanliga reglerna i punkterna 20 c och d av anvisningarna

till 23 § KL. Till löneunderlaget läggs då även den lön som arbetstagaren

erhållit från den tidigare arbetsgivaren.

Enligt de nya reglerna är avdragsrätten som framgår av det ovan sagda

knuten till kostnaderna för den enskilda individens framtida pension. I de

allmänna pensionsplanerna finns dock överenskommelser om avsätt-

ningar beräknade på en total lönesumma och som avser pensionskost-

nader som arbetsgivarna har för arbetstagarna som kollektiv. Det kan

gälla t.ex. garantier för betalning när en arbetsgivare inte fullföljer sina

åtaganden. Avdrag för sådana s.k. kollektiva kostnader bör enligt

regeringen medges genom att dessa jämställs med sådana utjämnings-

kostnader mellan arbetsgivare för vilka avdrag får göras.

De synpunkter - i första hand av lagteknisk beskaffenhet - som under

hand har inkommit vid beredningen har i huvudsak beaktats.

I vissa undantagsfall har näringsidkare inte F-skattsedel. Det innebär

att näringsidkarens uppdragsgivare på lämnad ersättning skall betala

arbetsgivaravgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter eller

särskild löneskatt enligt lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster. Om näringsidkaren utnyttjar sådana inkomster för att

pensionsspara skall kostnaden helt eller delvis dras av i näringsverk-

samheten. Detta avdragsbelopp ligger i sin tur till grund för särskild

löneskatt på pensionskostnader. Eftersom den särskilda löneskatten på

pensionskostnader motsvarar skattedelen i arbetsgivaravgiften anser

regeringen att kostnaden för pensionssparande som dras av mot inkomst

som har utgjort underlag för arbetsgivaravgifter eller särskild löneskatt

på förvärvsinkomster inte dessutom skall belastas med särskild löneskatt

på pensionskostnader.

Förslagen föranleder ändringar i punkt 15 av anvisningarna till 22 §

samt punkterna 20 d och f av anvisningarna till 23 § KL och 3 § lagen

(1991:687) om särskild löneskatt på pensionskostnader.

Med anledning av den nya förmögenhetsskattelagstiftningen som in-

fördes år 1997 föreslås följdändringar i lagen (1951:763) om statlig

inkomstskatt på ackumulerad inkomst och lagen (1990:325) om själv-

deklaration och kontrolluppgifter. Dessa ändringar motiveras i författ-

ningskommentaren.

5 Ekonomiska effekter

De förändringar som föreslås vad gäller avdragsreglerna för pensions-

kostnader utgör olika former av korrigeringar i de regler som beslutades

under våren 1998. De tar sikte på att avdragsmöjligheterna skall bli likar-

tade med de som följer av de äldre reglerna. Detta liksom det förhållan-

det att det finns en möjlighet att använda äldre regler till och med

taxeringen år 2000 medför att budgetinverkan bedöms som marginell.

Enligt förslag i propositionen skall särskild löneskatt på pensions-

kostnader ej utgå på enskilda näringsidkares avdrag för pensionsförsäk-

ringspremie och inbetalning på pensionssparkonto om avdragen avser

sådana ersättningar där arbetsgivaravgift eller särskild löneskatt på vissa

förvärvsinkomster har utgått. Förslaget som syftar till att åstadkomma

ett korrekt skatte- och avgiftsuttag på dessa avdragsbelopp innebär en

viss budgetförsvagning, som dock bedöms vara marginell då frekvensen

och omfattningen av de aktuella ersättningarna är begränsad.

Förslaget om ändring i reglerna om skattereduktion för fastighetsskatt i

vissa fall är en följd av att fastighetsskatten sänkts från 1,7 till 1,5

procent i och med inkomståret 1998. Då skattereduktionens storlek är

knuten till fastighetsskattenivå medför förslaget en viss budgetförstärk-

ning, som dock är marginell.

6 Författningskommentar

6.1 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

Anvisningarna till 22 §

Punkt 15

Ändringen är en följd av avdragsrätten för kollektiva pensionskostnader

och att bestämmelserna för kostnadsutjämning i framtiden skall avse

även andra tryggandeformer än avsättning i balansräkning, se nedan

under punkt 20 f av anvisningarna till 23 § KL.

Anvisningarna till 23 §

Punkt 20 d

I första stycket görs ett undantag för byte av tryggandeform och över-

tagande av pensionsutfästelse. Avdragsrätten i sådana fall regleras i

punkt 20 f tredje stycket.

Ändringen i sjätte stycket är ett förtydligande som innebär att avdrags-

rätten för dessa fall begränsas med hänsyn till den avlidne anställdes

senaste lön. Även i dessa fall kan man välja mellan två beskattningsår.

Punkt 20 f

Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs. Byte av tryggande-

form regleras i fortsättningen endast i sista stycket. I detta stycke regleras

även avdragsrätten vid övertagande av pensionsutfästelse. Vid byte av

tryggandeform medges avdrag i stiftelsefallen endast till den del gott-

görelse erhålls under beskattningsåret avseende samma pensionsutfästel-

se som bytet gäller. Nytt avdrag skall således inte medges avseende

samma pensionsutfästelse utan att det sker en motsvarande intäktsföring.

I det nya andra stycket görs en ändring som innebär att bestämmelsen

om kostnadsutjämning i framtiden avser även andra tryggandeformer än

avsättning i balansräkning. Denna regel omfattar kollektiva pensions-

kostnader enligt allmän pensionsplan, se avsnitt 4.

6.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1951:763) om

statlig inkomstskatt på ackumulerad inkomst

1 §

Ändringen är en justering av en felaktig hänvisning.

6.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

3 kap.

49 §

Paragrafen upphävs eftersom den är obehövlig.

6.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:687) om

särskild löneskatt på pensionskostnader

3 §

Ändringen i paragrafen innebär att pensionsförsäkringspremie och in-

betalning på pensionssparkonto inte skall föranleda särskild löneskatt på

pensionskostnader för fysisk person till den del avdraget görs från

ersättning som har utgjort underlag för arbetsgivaravgifter eller särskild

löneskatt på förvärvsinkomster. Om det i näringsverksamheten redovisas

såväl ersättningar som hos utbetalaren utgjort underlag för arbets-

givaravgifter eller särskild löneskatt på förvärvsinkomster som sådana

näringsinkomster som näringsidkaren själv skall betala egenavgifter på

(alternativt särskild löneskatt på förvärvsinkomster) skall avdraget för

pensionsförsäkringspremien eller inbetalningen till pensionssparkonto i

första hand minska den del av inkomsten av näringsverksamhet som

utgör underlag för egenavgifterna. Om pensionsavdraget måste göras mot

de ersättningar som utbetalaren betalat avgifter eller löneskatt på skall

särskild löneskatt på pensionskostnader inte betalas på den delen av

avdraget.

6.5 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1231) om

skattereduktion för fastighetsskatt i vissa fall vid

1997-2001 års taxeringar

4 §

Storleken på skattereduktionen har anpassats till att skattesatsen sänkts

från 1,7 % av taxeringsvärdet till 1,5 % av taxeringsvärdet fr. o. m . 1999

års taxering.

Lagrådsremissens förslag

Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370)

Härigenom föreskrivs att punkt 15 av anvisningarna till 22 § samt

punkterna 20 d och f av anvisningarna till 23 § kommunalskattelagen

(1928:370) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Anvisningar

till 22 §

15. Ersättning för kostnader som en arbetsgivare får från en pensions-

eller personalstiftelse skall tas upp som intäkt om avdrag för avsättning

till stiftelsen medgetts.

 Om den i balansräkningen gjorda avsättningen avseende sådana pen-

sionsutfästelser, för vilkas tryggande avdragsrätt följer av punkterna 20

b-e av anvisningarna till 23 §, uppgår till ett lägre belopp vid beskatt-

ningsårets utgång än den motsvarande avsättningen vid det föregående

beskattningsårets utgång, skall skillnaden tas upp som intäkt.

Om det finns disponibla pensionsmedel vid beskattningsårets utgång

skall den i föregående stycke nämnda intäkten dock tas upp till lägst

summan av

dels tio procent av de disponibla pensionsmedlen vid det föregående

beskattningsårets utgång,

dels under beskattningsåret gjorda avdrag för premier för pensionsför-

säkringar, lämnad ersättning för av annan övertagen pensionsutfästelse

och avsättning till pensionsstiftelse till den del dessa avdrag avser samma

pensionsutfästelser som omfattas av avsättningen i balansräkningen.

Om beskattning sker enligt tredje stycket, skall senare minskningar av

avsättningen i balansräkningen inte tas upp som intäkt till den del minsk-

ningarna motsvarar de belopp som redan tagits upp som intäkt.

Med disponibla pensionsmedel avses skillnaden mellan

1. den i balansräkningen med avdragsrätt gjorda avsättningen vid det

föregående beskattningsårets utgång ökad med förmögenheten vid be-

skattningsårets utgång i pensionsstiftelse som tryggar samma pensions-

utfästelser, och

2. pensionsreserven vid beskattningsårets utgång för sådana pensions-

utfästelser som avses i 1, till den del dessa inte är tryggade genom

pensionsförsäkring, ökad med medel som då står kvar i stiftelsen och för

vilka avdrag inte har medgetts vid avsättningen.

Disponibla pensionsmedel skall dock aldrig anses uppgå till högre

belopp än vad som motsvarar den i balansräkningen med avdragsrätt

gjorda avsättningen vid det föregående beskattningsårets utgång.

Vid tillämpningen av femte stycket 1 skall förmögenhet i pensions-

stiftelse tas upp till ett belopp som motsvarar 80 procent av kapital-

underlaget enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensions-

medel.

Ersättning som en skattskyldig får för att ta över ansvaret för pensions-

utfästelser skall tas upp som intäkt.

Om en arbetsgivare upphör med sin näringsverksamhet, skall dis-

ponibla pensionsmedel tas upp som intäkt för det beskattningsår då verk-

samheten upphör.

Om en arbetsgivare träder i likvidation eller om ett dödsbo efter en

arbetsgivare skiftas, skall disponibla pensionsmedel tas upp som intäkt

för det beskattningsår då beslutet om likvidation fattas eller boet skiftas.

Om en arbetsgivare tryggat pen-

sionsutfästelser enligt en sådan all-

män pensionsplan som avses i

punkt 1 sjätte stycket av anvis-

ningarna till 31 § genom avsätt-

ning i balansräkning och planen

innehåller bestämmelser om ut-

jämning av pensionskostnaden

mellan olika arbetsgivare, skall

medel som arbetsgivaren tillgodo-

förs enligt dessa bestämmelser tas

upp som intäkt.

Om en arbetsgivare tryggat pen-

sionsutfästelser enligt en sådan

allmän pensionsplan som avses i

punkt 1 sjätte stycket av anvis-

ningarna till 31 § och planen inne-

håller bestämmelser om utjämning

av pensionskostnaden mellan olika

arbetsgivare, skall medel som

arbetsgivaren tillgodoförs enligt

dessa bestämmelser tas upp som

intäkt.

till 23 §

20 d. Avdrag, för kostnader som

avses i punkt 20 b första stycket

och som föranleds av ändring i

pensionsavtal eller av nytt pen-

sionsavtal vid förtida avgång från

anställning eller av att pensions-

utfästelserna är otillräckligt tryg-

gade, får medges med ett belopp

som svarar mot kostnaden för av-

talad pension, dock i fråga om

1. ålderspension, som skall

betalas för tid före 65 års ålder,

högst med ett belopp som svarar

mot kostnaden för ålderspension

under den avtalade tiden med

 80 procent av lönen till den

del denna inte överstiger 7,5 bas-

belopp,

 70 procent av lönen till den

del denna överstiger 7,5 men inte

20 basbelopp, och

 40 procent av lönen till den

del denna överstiger 20 men inte

30 basbelopp,

2. ålderspension, som skall

betalas från tidigast 65 års ålder,

högst med ett belopp som svarar

mot kostnaden för livsvarig ålders-

pension från den avtalade pen-

sionstidpunkten med

 20 procent av lönen till den

del denna inte överstiger 7,5 bas-

belopp,

 70 procent av lönen till den

del denna överstiger 7,5 men inte

20 basbelopp, och

 40 procent av lönen till den

del denna överstiger 20 men inte

30 basbelopp.

20 d. Avdrag, för kostnader

som avses i punkt 20 b första

stycket och som föranleds av änd-

ring i pensionsavtal eller av nytt

pensionsavtal vid förtida avgång

från anställning eller av att pen-

sionsutfästelserna är otillräckligt

tryggade i annat fall än som avses

i punkt 20 f tredje stycket, får

medges med ett belopp som svarar

mot kostnaden för avtalad pension,

dock i fråga om

1. ålderspension, som skall

betalas för tid före 65 års ålder,

högst med ett belopp som svarar

mot kostnaden för ålderspension

under den avtalade tiden med

 80 procent av lönen till den

del denna inte överstiger 7,5 bas-

belopp,

 70 procent av lönen till den

del denna överstiger 7,5 men inte

20 basbelopp, och

 40 procent av lönen till den

del denna överstiger 20 men inte

30 basbelopp,

2. ålderspension, som skall

betalas från tidigast 65 års ålder,

högst med ett belopp som svarar

mot kostnaden för livsvarig ålders-

pension från den avtalade pen-

sionstidpunkten med

 20 procent av lönen till den

del denna inte överstiger 7,5 bas-

belopp,

 70 procent av lönen till den

del denna överstiger 7,5 men inte

20 basbelopp, och

 40 procent av lönen till den

del denna överstiger 20 men inte

30 basbelopp.

Ger pensionsavtalet rätt till ålderspension enligt första stycket 2 utöver

20 procent av den lön som inte överstiger 7,5 basbelopp, får avdrag göras

högst med ett belopp som svarar mot kostnaden för att uppnå avtalad

pensionsnivå, om den överskjutande pensionen är avsedd att ersätta

tilläggspension enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

I fråga om försäkring, som avses i lagen (1989:1079) om livförsäk-

ringar med anknytning till värdepappersfonder och andra avgiftsbaserade

utfästelser, får avdrag enligt första stycket avseende ålderspension göras

högst med ett belopp som svarar mot kostnaden för att genom annan pen-

sionsförsäkring än sådan som avses i nämnda lag uppnå i första stycket 1

och 2 angivna förmånsnivåer.

Avdragsrätt enligt första stycket 1 och 2 förutsätter full intjänandetid.

Med full intjänandetid avses full intjänandetid enligt pensionsavtalet,

förutsatt att avtalet för full pension kräver fortsatt intjänande under

anställningen fram till den avtalade pensionstidpunkten. Om pensions-

avtalet anger annan intjänandetid för full pension eller om pensions-

avtalet saknar bestämmelse om intjänandetid, avses med full in-

tjänandetid en tid av sammanlagt lägst 30 år fram till den avtalade pen-

sionstidpunkten. Vid beräkning av intjänandetiden skall såväl arbets-

tagarens sammanlagda anställningstid hos arbetsgivaren som anställ-

ningstid hos annan arbetsgivare medräknas. Om pensionsrätten inte är

fullt intjänad minskas avdragsrätten i den utsträckning som motsvarar

bristen i intjänande.

När avdraget för kostnad för avtalad ålderspension beräknas, skall

värdet av sådan ålderspension för arbetstagaren räknas av som har tryg-

gats av arbetsgivare under beskattningsåret eller tidigare i de tryggande-

former som anges i punkt 20 b första stycket. Värdet av ålderspension för

tid före 65 års ålder skall räknas av från avdrag enligt första stycket 1.

Värdet av ålderspension från tidigast 65 års ålder skall räknas av från

avdrag enligt första stycket 2.

Kostnad för premie för sådan

pensionsförsäkring som avses i

punkt 1 andra stycket sista

meningen av anvisningarna till

31 § dras av enligt första stycket 1

och 2.

Kostnad för premie för sådan

pensionsförsäkring som avses i

punkt 1 andra stycket sista

meningen av anvisningarna till

31 § dras av enligt första stycket,

dock högst med belopp som mot-

svarar de i 1 och 2 angivna

förmånsnivåerna beräknade med

hänsyn till den anställdes senaste

lön .

Med lön och basbelopp avses i denna anvisningspunkt detsamma som i

punkt 20 c andra stycket.

20 f. Avdrag får göras för ersättning som lämnas till den som tar över

ansvaret för pensionsutfästelser.

Om en arbetsgivare, som upp-

hör med sin näringsverksamhet,

enligt 25 § lagen (1967:531) om

tryggande av pensionsutfästelse

m.m. skall trygga en pensionsut-

fästelse genom pensionsförsäk-

ring, får avdrag göras för kost-

naden för försäkringen till den del

den avser med avdragsrätt tryg-

gade pensionsutfästelser.

Om en arbetsgivare tryggat pen-

sionsutfästelser enligt en sådan

allmän pensionsplan som avses i

punkt 1 sjätte stycket av anvis-

ningarna till 31 § genom avsätt-

ning i balansräkning och planen

innehåller bestämmelser om ut-

jämning av pensionskostnaden

mellan olika arbetsgivare, får av-

drag göras för avgifter som arbets-

givaren betalar enligt dessa be-

stämmelser.

Om en arbetsgivare tryggat pen-

sionsutfästelser enligt en sådan

allmän pensionsplan som avses i

punkt 1 sjätte stycket av anvis-

ningarna till 31 § och planen

innehåller bestämmelser om ut-

jämning av pensionskostnaden

mellan olika arbetsgivare, får av-

drag göras för avgifter som arbets-

givaren betalar enligt dessa be-

stämmelser.

Avdrag får göras till den del

kreditförsäkringsgivare påfordrar

ändring av tryggandeform, i den

utsträckning som anges i punkt 20

e, för arbetsgivares kostnader för

att trygga pensionsutfästelse, som

tidigare har tryggats genom av-

sättning i balansräkning i förening

med kreditförsäkring av arbets-

givaren med avdragsrätt, och som

innebär att den tidigare formen av

tryggande upphör.

Avdrag får göras, i den utsträck-

ning som anges i punkt 20 e, för

arbetsgivares kostnader för att

trygga pensionsutfästelse, som

tidigare har tryggats av arbets-

givaren med avdragsrätt, om

förfarandet innebär att det tidigare

tryggandet av utfästelsen upphör.

Har det tidigare tryggandet skett

genom avsättning till pensions-

stiftelse, får avdrag göras högst

med ett belopp motsvarande den

ersättning för kostnaderna som

erhålls från stiftelsen. Avdrag får

även göras, i den utsträckning som

anges i punkt 20 e, för arbets-

givares kostnader för att trygga

pensionsutfästelse, som tidigare

har tryggats av annan arbets-

givare med avdragsrätt och för

vilken först nämnda arbetsgivare

har övertagit ansvaret.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 2001 års taxering. På yrkande av den skattskyldige får dock de nya

bestämmelserna tillämpas vid 1998, 1999 och 2000 års taxeringar om

den skattskyldige har yrkat att de nya bestämmelserna i lagen (1998:328)

om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) skall tillämpas vid dessa

taxeringar.

Förslag till lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild

löneskatt på pensionskostnader

Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1991:687) om särskild löneskatt på

pensionskostnader skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 §

En enskild person eller ett dödsbo som medges avdrag för avgift för

pensionsförsäkring enligt punkt 21 av anvisningarna till 23 § kom-

munalskattelagen (1928:370) skall för det beskattningsåret till staten

betala särskild löneskatt med 24,26 procent på avgiften.

Detsamma gäller för enskild person som medges avdrag för inbetal-

ning på pensionssparkonto enligt nämnda anvisningspunkt.

Särskild löneskatt skall dock

inte betalas till den del avdraget

måste göras från sådan ersättning

som utgjort underlag för uttag av

arbetsgivaravgifter enligt 1 kap.

2 § lagen (1981:691) om socialav-

gifter eller särskild löneskatt enligt

1 § första stycket 1 lagen

(1990:659) om särskild löneskatt

på vissa förvärvsinkomster.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999 och tillämpas första gången

vid 1999 års taxering.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1998-09-22

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet Gertrud

Lennander, regeringsrådet Kjerstin[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt en lagrådsremiss den 17 september 1998 (Finansdepartementet)

har regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

2. lag om ändring i lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pen-

sionskostnader.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn

Christina Otto.

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1998-09-10

Närvarande: regeringsrådet Stig von Bahr, regeringsrådet Arne

Baekkevold, justitierådet Edvard[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt en lagrådsremiss den 9 juli 1998 (Finansdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

----------------------------------

2. lag om ändring i lagen (1996:1231) om skattereduktion för fastig-

hetsskatt i vissa fall vid 1997-2001 års taxeringar.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av departementsrådet Per
[REDACTED_EFTERNAMN].

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

----------------------------------

Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1231) om skattereduktion

för fastighetsskatt i vissa fall vid 1997-2001 års taxeringar

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 8 oktober 1998

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar propositionen 1998/99:16 Avdrag för vissa

pensionskostnader, m.m.

 Senaste lydelse 1998:328.

 Senaste lydelse 1998:328.

 Senaste lydelse 1998:328.

 Senaste lydelse 1993:1545.

 Senaste lydelse 1997:941.

 Senaste lydelse 1998:328.

 Senaste lydelse 1998:328.

 Senaste lydelse 1998:328.

 Senaste lydelse 1997:941.

Prop. 1998/99:16

2

1

Prop. 1998/99:16

Bilaga 1

Prop. 1998/99:16

Bilaga 1

Prop. 1998/99:16

Bilaga 2

Prop. 1998/99:16

Bilaga 3

Prop. 1998/99:16