Avgiften till

Europeiska

gemenskapen

27

Förslag till statsbudget för 2001

Avgiften till Europeiska gemenskapen

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Inledning 7

3 Redovisning av EU-budgetens och avgiftens utfall 1999 9

4 Mål för utgiftsområdet 11

5 Bemyndigande 13

6 Anslag 15

93:1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget 15

93:1.1 Tullavgift 16

93:1.2 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 16

93:1.3 Mervärdesskattebaserad avgift 16

93:1.4 Avgift baserad på bruttonationalinkomsten 17

93:1.5 Avgift avseende Storbritanniens budgetreduktion 17

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 5

2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27 8

3.1 Utgiftsfördelning EU-budgeten 1999 9

3.2 Anslagna medel samt utfall för 1999 10

6.1 Anslagsutveckling 15

6.2 Tullavgift 16

6.3 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter 16

6.4 Mervärdesskattebaserad avgift 16

6.5 BNI-avgift 17

6.6 Storbritannien-avgift 17

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. bemyndigar regeringen att ikläda staten de

åtaganden som följer av EU-budgeten för

budgetåret 2001 avseende åtagandebemyn-

diganden (avsnitt 5),

2. för budgetåret 2001 anvisar anslag under

utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska

gemenskapen enligt följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

93:1

Avgiften till Europeiska gemenskapens budget

ramanslag

23 804 000

Summa för utgiftsområdet

23 804 000

2 Inledning

Omfattning

Europeiska unionen disponerar en budget för

finansiella åtaganden på unionsnivå. Denna

upprättas med stöd av artikel 268 (f.d. 199) i

fördraget om Europeiska unionen.

Finansieringen av budgeten med s.k. egna medel,

dvs. avgifter från medlemsländerna, fastställs i

fördragets artikel 269 (f.d. 201) och i rådets

beslut om systemet för gemenskapernas egna

medel (94/728/EG, Euroatom).

Utgiftsområdet avser Sveriges avgift till EU-

budgeten. Utgifterna för budgetåret 2001 ut-

görs av Sveriges betalningar under budgetåret till

Europeiska kommissionen avseende EU-

budgeten för 2001 inklusive eventuella korri-

geringar avseende tidigare år. Avgiften kan dock

under löpande budgetår förändras till följd av

faktisk uppbörd av tullar och importavgifter,

utfallet av EU-budgeten tidigare år, EU-

tilläggsbudgetar, valutakursändringar samt andra

korrigeringar av avgiften.

Avgiften består av komponenterna tullar,

särskilda tullar på jordbruksprodukter och

sockeravgifter, mervärdesskattebaserad avgift,

avgift beräknad på bruttonationalinkomsten

samt avgift för att täcka Storbritanniens

budgetreduktion. Storbritannien erhåller enligt

rådsbeslutet om egna medel en budgetreduktion,

som finansieras av övriga medlemsländer.

Utgiftsutvecklingen

Europeiska rådet fattade 1999 beslut om inne-

hållet i ett nytt beslut om egna medel. På

grundval av Europeiska rådets beslut lade

kommissionen fram ett förslag till nytt beslut

om egna medel, vilket nu antagits av rådet. Det

fördragsenliga samrådet med Europeiska

parlamentet pågår för närvarande, men beräknas

kunna slutföras under hösten, varefter beslutet är

antaget av EU och den nationella

ratifikationsprocessen kan påbörjas. För att

beslutet skall bli giltigt krävs nationellt

godkännande i var och en av medlemsstaterna.

Beslutet innehåller fyra viktiga komponenter

som påverkar den svenska avgiften. För det

första ökar den andel medlemsstaterna får

behålla av tulluppbörden från 10 procent till 25

procent, samtidigt som den

mervärdesskattebaserade avgiften minskar, dels

som en följd av sänkt uttagsprocent, dels som en

följd av metoden för finansiering av

Storbritanniens budgetreduktion. Dessa

förändringar innebär att en större del av EU-

budgetens finansiering tas ut via BNI-avgiften.

För det andra modifieras taket för uttag av egna

medel totalt från 1,27 procent av BNI enligt

nationalräkenskapssystemet ENS 79 till

motsvarande belopp uttryckt i procent av BNI

enligt det nya nationalräkenskapssystemet ENS

95. Syftet med modifieringen av taket är att

övergången till nytt nationalräkenskapssystem

inte skall leda till ökade resurser för EU-

budgeten. För det tredje införs en reducering av

finansieringsansvaret för den brittiska

budgetreduktionen till 25 procent av nuvarande

andel för Nederländerna, Sverige, Tyskland och

Öster-rike. För det fjärde justeras den brittiska

budgetreduktionen med anledning av de ovan

beskrivna ändringarna vad gäller tullavgifter och

mervärdesskattebaserad avgift samt för effekter

med anledning av kommande utvidgning av

unionen.

Eftersom beslutet nu antagits av rådet har

budgetberäkningen i denna proposition för åren

2002 och 2003 baserats på en preliminär

bedömning av effekterna av det nya egna

medelsbeslutet.

Budgeten för 2001 är den andra årsbudgeten

som beslutas inom ramen för det nya finansiella

perspektivet för perioden 2000-2006.

Kommissionens budgetförslag ryms under taket

för år 2001, men kommissionen föreslog i

anslutning till budgetförslaget en revidering av

det finansiella perspektivet för att skapa

utrymme för åtgärdsprogrammet för Balkan

under perioden. Rådet avslog vid sin första

läsning av budgeten kommissionens förslag till

revidering av det finansiella perspektivet och

beslutade om neddragningar av anslagsmedel i

förhållande till kommissionens budgetförslag om

ca 1,4 miljarder euro i syfte att skapa ökat

utrymme för Balkanprogrammet.

Den svenska avgiften har i sedvanlig ordning

reviderats i förhållande till de beräkningar som

presenterades i 2000 års ekonomiska

vårproposition eftersom EU-budgetförslaget för

2001 inte fanns tillgängligt då den ekonomiska

vårpropositionen presenterades. Förändringarna

i förhållande till bedömningarna i den

ekonomiska vårpropositionen föranleds också av

kommissionens förslag till EU:s tilläggsbudget 1

för 2000, vilken framför allt innehåller en

reglering av EU-budgetens överskott för 1999

och en justering av prognoserna för

avgiftskomponenterna. Justeringen av

prognoserna i tilläggsbudgeten innebär en kraftig

nedjustering av erforderlig uttagsprocent på BNI

för att finansiera de fastställda utgifterna. Detta

leder till en lägre BNI-avgift än vad som tidigare

beräknats. Samtidigt ökar den svenska andelen av

EU:s finansiering till följd av den starka svenska

ekonomiska tillväxten. En kraftig ökning av den

brittiska budgetreduktionen motverkar för

svenskt vidkommande i viss mån också

effekterna av det lägre uttaget på BNI och

överskottet från 1999. Genom att beräkningen

av 2002 och 2003 baseras på befintliga EU-

dokument påverkar revideringen enligt

tilläggsbudget 1/2000 och budgetförslaget för

2001 även de senare åren i perioden.

Utöver anpassning till nya EU-dokument har

beräkningen av avgiften justerats för ändrade

antaganden om den ekonomiska utvecklingen,

inklusive justeringar av antagandena för

utvecklingen av tullar och avgifter,

mervärdesskattebas, bruttonationalinkomst samt

växelkurs. För betalningar avseende 2001 har

kursen 8,40 kr/euro använts.

Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområde 27

Miljoner kronor

Utgift

1999

Anvisat

2000

Utgiftsprognos

2000

Förslag

2001

Beräknat

2002

Beräknat

2003

Avgiften till Europeiska gemenskapens budget

23 083

22 131

23 804

23 633

24 330

 Tullavgift

2 814

 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

335

 Mervärdesskattebaserad avgift

7 348

 Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten

9 085

 Avgift avseende Storbritanniens budgetreduktion

1 302

Totalt för utgiftsområde 27

20 884

23 083

22 131

23 804

23 633

24 330

3 Redovisning av EU-budgetens och

avgiftens utfall 1999

EU-budgetens utfall 1999

EU-budgeten omfattar unionens utgifter inom

ramen för den första pelaren, men också i viss

utsträckning utgifter inom de övriga pelarna.

EU-budgetens aktiviteter budgeteras under

anslag och bemyndiganden, i EU-budgeten

benämnda betalningsanslag och åtagandebe-

myndiganden.

Kommissionen lämnar varje år en

årsredovisning. Rapporten för 1999 är ännu inte

publicerad. Nedanstående uppgifter är därför

pre-liminära.

År 1999 uppgick inkomsterna preliminärt till

85 908 miljoner euro netto, varav egna medel till

82 083 miljoner euro. Vid kursen 8,81

kronor/euro (genomsnittlig årskurs) motsvarar

detta 756 849 miljoner kronor i inkomster och

723 151 miljoner kronor i egna medel.

Disponibla överskott uppgick till 3 472 miljoner

euro och övriga inkomster till 1 353 miljoner

euro (varav 65 miljoner euro avsåg EFTA:s

deltagande i programsamarbetet). Utgifterna

täckta av betalningsanslag uppgick enligt

preliminära uppgifter till 84 265 miljoner euro

netto, vilket med kursen 8,81 kr/euro motsvarar

742 401 miljoner kronor.

Totalt ianspråktagna åtagandebemyndiganden,

inklusive åtaganden avseende tredje land och

bemyndiganden överförda från tidigare budgetår,

uppgick enligt preliminära uppgifter till 93 621

miljoner euro, eller 824 801 miljoner kronor.

Under året disponibla bemyndiganden uppgick

till 97 832 miljoner euro. Utnyttjandegraden för

åtagandebemyndiganden uppgick därmed

preliminärt till 96 procent. Fördelat i enlighet

med finansieringsnyckeln för totala egna medel,

där Sveriges andel uppgick till 2,9 procent,

innebar det att den svenska delen av

åtgandebemyndigandena uppgick till 2 715

miljoner euro/ 23 919 miljoner kronor.

Utgifterna (betalningsanslag) fördelade sig

enligt följande (miljoner euro):

Tabell 3.1 Utgiftsfördelning EU-budgeten 1999

UTGIFTSKATEGORI

BELOPP

MILJONER EURO

ANDEL

PROCENT

Jordbruksstöd

39 574

47,0

Strukturåtgärder

30 348

36,0

Interna åtgärder

 4 865

5,8

Utrikesåtgärder

 4 725

5,6

Administration

4 453

5,3

Reserver

300

0,3

Kompensationer till nya

medlemsländer (s.k. infasning)

0

0

Totalt

84 265

100 %

Utfall för avgiften till EU-budgeten

Den svenska avgiften för 1999 uppgick till

20 884 miljoner kronor.

Tabell 3.2 Anslagna medel samt utfall för 1999

Miljoner kronor

Utfall

Anslag

A1

Avgiften till Europeiska

gemenskapens budget

20 884

21 908

Tullavgifter

2 814

2 740

Särskilda jordbrukstullar och

sockeravgifter

335

423

Mervärdesskattebaserad avgift

7 348

7 457

Avgift baserad på bruttonational-

inkomsten

9 085

9 988

Storbritannienavgift

1 302

1 300

Totalt UO

20 884

21 908

Utfallet för avgiften i sin helhet blev 20 884

miljoner kronor, vilket är 1 024 miljoner kronor,

eller 4,7 procent, mindre än vad som anvisades i

statsbudgeten. Anslagsbehållningen uppgick vid

utgången av året till 1 318 miljoner kronor.

Skillnaden mellan anslagsförbrukningen och

anvisat belopp på statsbudgeten förklaras

huvudsakligen av att EU-budgetens

finansieringsbehov genom tilläggs- och

ändringsbudget minskades. Minskningen

föranleddes framför allt av överskottet i EU-

budgeten 1998 och revidering av avgiftsbaser och

växelkurser. Denna revidering under löpande

budgetår, som nu inlemmats i EU:s tilläggs- och

ändringsbudget 1, leder till minskning av

korrigeringarna i efterhand för att beakta

skillnader mellan prognos och utfall. Ändringen

innebär således en tidigareläggning av

regleringen för prognos- och kursförändringar.

Dessa ändringar berör framför allt

mervärdesskattebaserad avgift och avgift baserad

på bruttonationalinkomst (BNI). Den BNI-

baserade delen av avgiften blev med anledning av

de ovan redovisade förändringarna 903 miljoner

kronor lägre än budgeterat, den

mervärdesskattebaserade avgiften 109 miljoner

kronor lägre än budgeterat. Tullavgiften blev 74

miljoner kronor lägre än budgeterat, medan de

särskilda jordbrukstullarna blev 88 miljoner

kronor högre än budgeterat, vilket får betraktas

som normala avvikelser.

För att få en täckande bild av flödena till och

från EU-budgeten bör även återflödet beaktas.

Återflöde från EU-budgeten

I enlighet med finansutskottets uttalande att det

vore värdefullt om återrapporteringen till

riksdagen kompletterades med en redovisning av

de anslag på statsbudgeten som helt eller delvis

finansieras av EU-bidrag (bet. 1999/2000:FiU1,

s. 248), redovisade regeringen i bilaga 5 till skriv-

elsen, Årsredovisning för staten 1999 (skr.

1999/2000:150), avgifter till och bidrag från EU.

Denna redogörelse omfattar enbart sådant

återflöde som administreras av svenska

myndigheter och som därför redovisas mot

statsbudgeten.

I enlighet med gällande beslut om gemen-

skapens egna medel lämnar kommissionen år-

ligen till medlemsstaterna en redovisning av

fördelningen av utgifterna per medlemsstat.

Redovisningen för utfallet 1999 lämnades den 9

augusti 2000. I rapporten återges s.k.

fördelningsbara utgifter, exklusive utgifter för

administration.

Kommissionens årliga rapport över återflödet

till medlemsstaterna visar att det totala återflödet

till Sverige från 1999 års EU-budget uppgick till

1 147 miljoner euro, vilket vid kursen 8,81

kr/euro motsvarar 10,1 miljarder kronor. Detta

är en minskning i förhållande till 1998 års EU-

budget med knappt 180 miljoner euro, vilket

motsvarar 1,6 miljarder kronor. Den största

minskningen såväl nominellt som relativt skedde

inom strukturfondsområdet, beroende på det

utbetalningssystem som gäller för betalningar till

medlemsstaterna. Under 1998 rekvirerades

merparten av de förskott som är möjliga att

erhålla inom befintliga program, tillgängliga

förskott är alltså lägre för 1999. Återflödet

minskade även inom jordbruksområdet samt för

den interna politiken. Detta är det första året

under Sveriges EU-medlemsskap som återflödet

minskar. Det bör dock noteras att utgifter för

administration, bistånd samt vissa utgifter som ej

gått att hän-föra till ett enskilt land inte ingår i

återflödes-beräkningarna. I förhållande till EU

som helhet minskade det relativa återflödet till

Sverige från 1,8 procent till 1,6 procent. Om man

ser till EU i sin helhet minskade också det totala

återflödet till medlemsstaterna med 1,7 procent

jämfört med 1998. Detta förklaras främst av en

total minskning i genomförandet av

strukturfonderna.

Det svenska nettobidraget uppgick enligt den

definition som används i rapporten till -1 004,6

miljoner euro (-8,8 miljarder kronor), eller -0,47

procent av BNI.

4 Mål för utgiftsområdet

Målen för den svenska EU-budgetpolitiken

ligger fast i enlighet med riksdagens beslut (prop.

1994/95:40, bet. 1994/95:FiU5, rskr.

1994/95:67). Detta innebär bl.a. att Sverige skall

verka för en effektiv och återhållsam

budgetpolitik inom unionen. Målen innebär att

Sverige skall verka för en förbättrad

budgetdisciplin vid användningen av EU:s

budgetmedel.

Under 1999 beslutades såväl innehållet i ett

nytt system för gemenskapens egna medel, som

ett nytt flerårigt budgetbeslut, s.k. finansiellt

perspektiv. Båda dessa beslut ger uttryck för

större budgetrestriktivitet och mer hänsyn till

finansieringsfördelningsfrågor än tidigare beslut.

De ligger därmed i linje med den svenska

målsättningen på området.

Under året har EU:s beslutsprocess avseende

egna medelsbeslutet förts vidare. Rådet har på

grundval av förslag från kommissionen fastställt

ett rådsbeslut som nu är föremål för samråd med

Europeiska parlamentet. Så snart den formella

beslutsprocessen på EU-nivå avslutats påbörjas

den nationella ratifikationsprocessen. Beslutet

avses träda i kraft den 1 januari 2002.

Det finansiella perspektivet fastställdes på en

nivå som skulle minska utrymmet för

budgetökningar. Syftet var bl.a. att medvetet

framtvinga en omprioriteringsdiskussion inför

nya åtaganden. Redan under innevarande år har

en sådan diskussion aktualiserats i samband med

EU:s åtgärdsprogram för Balkan. Vid

budgetrådets möte i juli avvisade rådet ett förslag

från kommissionen att revidera det finansiella

perspektivet för att möta det uppskattade

medelsbehovet inom utgiftskategori 4, externa

åtgärder. Genom beslutet att skapa nödvändigt

finansiellt utrymme genom omprioriteringar,

baserade bl.a. på resursutnyttjande i övriga

program, har rådet följt inriktningen i förra årets

beslut om nytt finansiellt perspektiv. Regeringen

noterar med tillfredsställelse att rådets beslut väl

överensstämmer med de av riksdagen fastställda

målen för den svenska budgetpolitiken inom

EU.

Den årliga EU-budgeten är resultatet dels av

de ramar som sätts av beslutet om egna medel

och det finansiella perspektivet, dels av den årliga

budgetberedningen inom rådet och Europeiska

parlamentet. Det budgetförslag för 2001 som

rådet lämnat över till Europeiska parlamentet

ligger inom ramen för det fastställda finansiella

perspektivet. Till följd av resursbehoven för

återuppbyggnad av Balkan ökar dock anslagna

medel med 3,5 procent, vilket är högre än

ökningen förra året. Givet förutsättningarna får

detta ändå anses vara en rimlig ökning, som

också ligger i samma storleksordning som

ökningen av utgiftstaket för statsbudgeten.

Regeringen är fortsatt angelägen att slå vakt om

att tillräckliga marginaler upprätthålls mellan

finansiellt perspektiv och årlig budget för att

säkerställa att en revidering av perspektivet inte

skall bli nödvändig under perioden (2000-2006).

För svenskt vidkommande utgör därför fortsatt

restriktivitet en utgångspunkt vid den pågående

behandlingen av budgetförslaget för år 2001.

Budgetpolitikens grundläggande mål ligger

fast. På lite längre sikt kommer den för

regeringens vidkommande i stor utsträckning att

styras av fortsatta ambitioner att göra EU-

budgeten till ett effektivt instrument för EU-

politiken genom att koncentrera EU-budgetens

insatser i enlighet med närhetsprincipen och

skapa förutsättningar för nya åtaganden genom

en omprövning av befintliga utgifter. Regeringen

avser att verka för en fortsatt förenkling av

finansieringssystemet för att öka

prognostiserbarheten och transparensen.

5 Bemyndigande

Finansieringen av budgeten med avgifter från

medlemsländerna avser utgifterna enligt

betalningsanslag. Åtagandebemyndiganden ger

inte upphov till samma direkta betalningsansvar

utan uttrycker utgiftsåtagandet för kommande

år.

Åtagandebemyndiganden styrs dels av tidigare

fattade beslut, dels av den årliga

budgetprocessen. En förutsättning för

möjligheten till långsiktigt hållbar restriktiv

budgetpolitik är att balans uppnås mellan

tilldelningen av anslag och bemyndiganden och

att även tilldelningen av bemyndiganden präglas

av återhållsamhet.

Egna medel, dvs. medlemsländernas avgifter

ett visst år, svarar inte direkt mot

åtagandebemyndiganden. Fördelningsnyckeln

för finansi-eringen av budgeten, dvs. anslagen,

kan dock användas som en grov fördelning av

åtagandet på medlemsländerna.

I kommissionens budgetförslag föreslås att

åtagandebemyndiganden om 96 947 miljoner

euro skall ställas till förfogande för 2001.

Sveriges andel av detta uppgår med fördelning

enligt vår andel av egna medel till 3,0 procent,

dvs. 2 908 miljoner euro, motsvarande ca 24,4

miljarder kronor. Budgetförslaget är för när-

varande föremål för budgetberedning inom

unionens budgetmyndigheter (rådet och

parlamentet).

Regeringen föreslår mot bakgrund av detta att

riksdagen bemyndigar regeringen att ikläda

staten högst det utgiftsåtagande som följer av

fastställd EU-budget vad gäller

åtagandebemyndiganden

6 Anslag

93:1 Avgiften till Europeiska

gemenskapens budget

Tabell 6.1 Anslagsutveckling

1999

Utgift

20 884 000

2000

Anslag

23 083 000

Utgifts-

prognos

22 131 000

2001

Förslag

23 804 000

2002

Beräknat

23 633 000

2003

Beräknat

24 330 000

Sedan 1999 utgör avgiften till EU-budgeten ett

anslag, anslaget 93:1 Avgiften till Europeiska ge-

menskapens budget. Motivet till

sammanslagningen av de tidigare fyra anslagen

till ett anslag var behovet av flexibilitet i

medelsdispositionen mellan de olika

komponenterna i avgiften. För att bibehålla den

tidigare informationsnivån redovisas dock den

beräknade fördelningen på anslagsposter i

enlighet med regeringens utfästelse i

budgetpropositionen för 1999 (prop. 1998/99:1).

Information om utfall presenteras även på

anslagspostnivå. Anslagsposterna utgörs dels av

de fyra tidigare anslagen, dels av anslagsposten

Avgift avseende Storbritanniens

budgetreduktion.

De beräknade utgifterna inom utgiftsområdet

omfattar dels Sveriges andel av finansieringen av

EU-budgeten för det berörda budgetåret

inklusive eventuella EU-tilläggs-budgetar, dels

revidering av avgiftsbaserna och revidering av

den brittiska budgetreduktionen.

Regeringens överväganden

Med hänsyn till Europeiska kommissionens

budgetförslag och prognosen för utfallskorri-

geringar under 2001 beräknas avgiften till

Europeiska gemenskapen för svensk del under

2001 uppgå till 23 804 miljoner kronor. I

förhållande till 2000 års ekonomiska

vårproposition innebär regeringens förslag en

minskning på 289 miljoner kronor. De

huvudsakliga förändringarna utgörs av nytt

budgetunderlag från EU (budgetförslag 2001 i

stället för fastställd budget 2000) och nya

antaganden om den svenska ekonomiska

utvecklingen. Betalningarna avseende

mervärdesskattebaserad avgift, BNI-avgift och

Storbritannien-avgift baseras på en bedömd

växelkurs per den 31 december 2000 om 8,40

kronor per euro. Vid bedömningen av nivån för

mervärdesskattebasen har preliminära utfalls-

siffror använts.

Utgiftsprognosen för 2000 uppgår till 22 131

miljoner kronor. Jämfört med 2000 års

ekonomiska vårproposition är detta en

nedrevidering om 1 046 miljoner kronor.

Orsaken till nedrevideringen är framför allt att

hänsyn tagits till EU:s tilläggsbudget 1/2000, där

EU-budgetens överskott för 1999 återförs till

medlemsländerna genom att inbetalningarna för

2000 minskas. Den avgörande effekten för den

svenska avgiften uppkommer dock genom en

kraftig upprevidering av prognoserna för EU:s

totala momsbas och BNI, vilket minskar det

procentuella uttaget av BNI-avgift nödvändigt

för att finansiera fastställda utgifter. Samtidigt

ökar dock den brittiska budgetreduktionen,

liksom Sveriges relativa andel av EU-budgetens

finansiering, två faktorer som ökar avgiften.

Nettoeffekten är en kraftig minskning.

Beräkningen för 2002 och 2003 baseras på en

framskrivning av kommissionens budgetförslag

för 2001, samt en utgiftsutveckling som följer

finansiella perspektivet. Utgifterna enligt

finansiella perspektivet 2000-2006 ökar t.o.m.

2003 för att sedan minska under de återstående

åren i perioden. Effekterna av det nya egna

medelsbeslutet har beaktats och påverkar den

svenska avgiften fr.o.m. 2002.

Nedan redovisas för riksdagens information

regeringens preliminära beräkning av

fördelningen mellan anslagsposter.

93:1.1 Tullavgift

Tabell 6.2 Tullavgift

1999

Utgift

2 814 000

2000

Beräknat

2 850 000

Utgifts-

prognos

3 057 000

2001

Beräknat

3 198 000

2002

Beräknat

2 804 000

2003

Beräknat

2 977 000

Inkomsterna från den gemensamma tulltaxan

utgör egna medel för Europeiska gemenskapen

och tillfaller därför gemenskapsbudgeten.

Medlemsländerna får dock behålla tio procent av

uppburna medel för att täcka administrativa

kostnader i samband med uppbörden.

Anslagsposten avser inbetalningen till

Europeiska kommissionen, dvs. de nittio procent

av uppbörden som tillfaller

gemenskapsbudgeten. Uppbörden budgeteras

och redovisas i sin helhet under inkomsttitel

1471 Tullmedel. På inkomsttiteln redovisas även

sådan tulluppbörd som inte tillfaller

gemenskapen t.ex. betalningar som hänför sig till

ärenden före år 1995 och eventuella inkomster

från avgifter som ej utgör egna medel.

Tullavgiften betalas in enligt faktisk uppbörd i

kronor.

Regeringen beräknar att tullavgiften för 2001

kommer att uppgå till 3 198 miljoner kronor.

93:1.2 Särskilda jordbrukstullar och

sockeravgifter

Tabell 6.3 Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

1999

Utgift

335 000

2000

Beräknat

380 000

Utgifts-

prognos

319 000

2001

Beräknat

326 000

2002

Beräknat

279 000

2003

Beräknat

283 000

De särskilda tullarna på jordbruksprodukter och

avgifterna på sockerproduktionen, vilka tas ut i

enlighet med EU:s jordbrukspolitik, utgör i

likhet med tullarna enligt den gemensamma tull-

taxan gemenskapsbudgetens egna medel. Även

för dessa tullar och avgifter gäller att medlems-

landet får behålla tio procent av uppbörden för

att täcka administrativa kostnader kopplade till

uppbörden.

Anslagsposten avser inbetalningarna till

Europeiska kommissionen. Den svenska

uppbörden av dessa avgifter förs upp på

inkomsttitel 1473 Jordbruks- och sockeravgifter.

Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter

betalas in enligt faktisk uppbörd.

Regeringen beräknar att särskilda jordbruks-

tullar och sockeravgifter för 2001 kommer att

uppgå till 326 miljoner kronor.

93:1.3 Mervärdesskattebaserad avgift

Tabell 6.4 Mervärdesskattebaserad avgift

1999

Utgift

7 348 000

2000

Beräknat

7 392 000

Utgifts-

prognos

7 866 000

2001

Beräknat

7 466 000

2002

Beräknat

5 861 000

2003

Beräknat

6 111 000

Den mervärdesskattebaserade komponenten i

avgiften till EU:s budget beräknas som en pro-

centuell andel av medlemslandets mervärdes-

skattebas enligt en prognos för det år budgeten

avser. Den nationella skattebasen korrigeras

härvid för avvikelser från och variationer inom

EU:s sjätte mervärdesskattedirektiv så att en

enhetlig skattebas erhålles. Uttaget för 2000 är

satt till högst 1 procent av mervärdesskattebasen.

Det faktiska uttaget beräknas i kommissionens

budgetförslag för 2001 till 0,8162677 procent.

Avvikelsen från det maximala uttaget beror på

den tekniska utformningen av finansieringen av

Storbritanniens budgetreduktion. Efter avslutat

budgetår korrigeras momsavgiften för avvikelser

från den prognostiserade basen så att fastställt

procentuellt uttag enligt fastställd EU-budget

vidmakthålls. I beräkningen har det preliminära

utfallet för momsbasen 1999 beaktats.

Beredningen är dock inte avslutad, vilket innebär

att basen kan komma att förändras.

Med hänsyn till Europeiska kommissionens

budgetförslag beräknas den

mervärdesskattebaserade avgiften för 2001 uppgå

till 7 466 miljoner kronor.

93:1.4 Avgift baserad på

bruttonationalinkomsten

Tabell 6.5 BNI-avgift

1999

Utgift

9 085 000

2000

Beräknat

 11 330 000

Utgifts-

prognos

9 742 000

2001

Beräknat

11 000 000

2002

Beräknat

14 208 000

2003

Beräknat

14 450 000

Avgiften baserad på bruttonationalinkomsten

(BNI-avgiften), beräknas på en prognos av

medlemslandets BNI till marknadspriser för

budgeteringsåret. Uttaget beräknas som en

procentuell andel av gemenskapens samlade BNI

mot bakgrund av återstående finansieringsbehov

sedan övriga avgifter beräknats. BNI-avgiften

korrigeras i efterhand med hänsyn till utfallet.

Som en följd av restriktionerna avseende

mervärdesskattebaserad avgift i rådets beslut om

systemet för gemenskapernas egna medel

(94/728/EG, Euroatom) får ökningar och

minskningar i finansieringsbehovet för EU-

budgeten ett direkt genomslag i BNI-avgiftens

storlek.

Med hänsyn till Europeiska kommissionens

budgetförslag beräknas avgiften baserad på

bruttonationalinkomsten för 2001 uppgå till

11 000 miljoner kronor.

93:1.5 Avgift avseende Storbritanniens

budgetreduktion

Tabell 6.6 Storbritannien-avgift

1999

Utgift

1 302 000

2000

Beräknat

1 131 000

Utgifts-

prognos

1 147 000

2001

Beräknat

1 814 000

2002

Beräknat

481 000

2003

Beräknat

509 000

I enlighet med rådsbeslutet om gemenskapens

egna medel erhåller Storbritannien en budget-

reduktion som finansieras av övriga medlems-

länder. Betalningen av den avgift som föranleds

av detta fördelas i EU-budgeten på

mervärdesskattebaserad avgift och BNI-avgift

enligt vissa principer. Vid betalningen under

löpande år redovisas dock betalningarna

avseende reduktionen separat. Med hänsyn till

presentationen i EU-budgeten har t.o.m. 1998

avgiften avseende Storbritanniens

budgetreduktion redovisats under den

mervärdesskattebaserade avgiften och avgiften

baserad på bruttonationalinkomsten. Den ovan

beskrivna redovisningen föranledde dock

onödigt merarbete för de berörda

myndigheterna. För att få ökad tydlighet i

redovisningen av avgiften och samtidigt

underlätta den praktiska hanteringen anges

därför avgiften avseende Storbritanniens

budgetreduktion från och med 1999 särskilt.

Storbritanniens budgetreduktion förs i EU-

budgeten upp i enlighet med en beräkning för

innevarande år. Det innebär att Storbritanniens

reduktion i EU-budgeten för 2001 avser 2000.

Reduktionen korrigeras sedan löpande allt

eftersom mer information om faktiska

betalningar erhålls. Under 2000 görs

slutkorrigeringen för reduktionen avseende

1996.

Den årliga betalningen avseende Storbritan-

niens reduktion avser alltså dels betalning enligt

en prognos över innevarande års reduktion, dels

efterhandskorrigeringar avseende tidigare år.

Med hänsyn till svårigheten att prognostisera

omfattningen av korrigeringen avseende tidigare

år, grundas beräkningen av betalningen enbart på

EU-budgeten för 2001. Med hänsyn till

Europeiska kommissionens budgetförslag

beräknas avgiften avseende Storbritanniens

budgetreduktion för 2001 uppgå till 1 814

miljoner kronor.

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

2

5

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

8

7

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

10

9

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

4

11

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

4

4

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

12

13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 27

16

17