Regeringens proposition

1998/99:73

Vissa socialförsäkringsfrågor m.m.

Prop.

1998/99:73

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 4 mars 1999

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Maj-Inger[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås ändringar i socialförsäkringsregisterlagen

(1997:934) av innebörd dels att vissa tillägg görs angående vilka känsliga

uppgifter som socialförsäkringsregister får innehålla, dels att en nödvän-

dig anpassning görs till genomförda ändringar i tandvårdsförsäkringen.

Lagen (1962:381) om allmän försäkring ändras så att det framgår att

förtida uttag av folkpension i form av ålderspension, beräknad i för-

hållande till antal år för vilka pensionspoäng för tilläggspension tillgodo-

räknats, även kan göras av svenska medborgare bosatta utomlands.

Det föreslås bl.a. vissa förtydliganden i lagen (1981:691) om socialav-

gifter för att förhindra att tolkningssvårigheter uppstår.

Lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension föreslås ändrad

på så sätt att det klart anges att en arbetsgivare skall lämna en särskild

kontrolluppgift till ledning för bestämmande av pensionsgrundande in-

komst av anställning för en försäkrad som inte är skattskyldig i Sverige

enligt kommunalskattelagen (1928:370). Det görs också ett tillägg inne-

bärande att en sådan kontrolluppgift även skall lämnas till ledning för

bestämmande av pensionsgrundande inkomst i annat land.

Vidare föreslås att det av en underrättelse om beslut om pensionsgrun-

dande inkomst, andra pensionsgrundande belopp samt fastställande av

pensionsrätt och pensionspoäng m.m. skall framgå hur man begär om-

prövning av beslutet.

I propositionen föreslås slutligen att en hänvisning i lagen (1993:332)

om avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hiv-smittade till numera

upphävda regler om sjukvårdsavgifter för pensionärer tas bort.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 3

2 Lagtext 3

2.1 Förslag till lag om ändring i socialförsäkrings-

registerlagen (1997:934) 3

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring 7

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om

socialavgifter 9

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension 14

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension 15

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:332) om

avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa

hiv-smittade 16

3 Ärendet och dess beredning 17

4 Ändringar i socialförsäkringsregisterlagen 17

5 Ändringar i lagen (1962:381) om allmän försäkring 20

5.1 Klarläggande vad avser rätten till folkpension för

svensk medborgare bosatt utomlands 20

5.2 Vårdbidrag 20

6 Några klarlägganden i lagen (1981:691) om socialavgifter 21

7 Ändringar i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålders-

pension och i lagen (1998:675) om införande av lagen om

inkomstgrundad ålderspension 21

8 Följdändring beträffande avgiftsfria sjukvårdsförmåner

för vissa hiv-smittade 22

9 Ikraftträdande och ekonomiska konsekvenser 23

10 Författningskommentar 23

10.1 Förslaget till lag om ändring i socialförsäkrings-

registerlagen (1997:934) 23

10.2-6 Övriga lagförslag 24

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 mars 1999 25

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om ändring i socialförsäkrings-

registerlagen (1997:934),

2. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1962:381)

om allmän försäkring,

3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1981:691)

om socialavgifter,

4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension,

5. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1998:675)

om införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspen-

sion, och

6. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:332)

om avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hiv-smittade.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i

socialförsäkringsregisterlagen (1997:934)

Härigenom föreskrivs att 7 och 14 §§ socialförsäkringsregisterlagen

(1997:934) skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 §

Som särskilda ärendeuppgifter får inte registreras sådana uppgifter som

avses i 4 § datalagen (1973:289) eller som utgör omdöme eller annan

värderande upplysning om den registrerade.

Utan hinder av första stycket får följande uppgifter registreras:

1. förekomsten av ansökan eller anmälan i ärenden som omfattas av 1

§ första stycket,

2. tidpunkter, tidsperioder och belopp dels för ersättningar, dels för er-

sättningsgrundande förhållanden, i ärenden som omfattas av 1 § första

stycket,

3. grad av nedsatt arbetsförmåga,

4. förekomsten av intyg och utlåtande av läkare eller annan intygs-

givare,

5. förekomsten av rehabiliteringsutredning eller annan utredning i re-

habiliteringsärende samt av fastställd rehabiliteringsplan,

6. arten av och tidpunkter för föreslagna, planerade och vidtagna reha-

biliteringsåtgärder,

7. förekomsten av sådan särskild grund för beaktande av högre bo-

stadskostnad som avses i 14 § tredje stycket och 17 § tredje stycket lagen

(1993:737) om bostadsbidrag,

8. att vårdnadshavare är förordnad särskilt enligt föräldrabalken,

9. om den registrerade får eller har fått vård eller försörjning helt eller

delvis på det allmännas bekostnad,

10. om den registrerade är häktad, intagen i kriminalvårdsanstalt eller i

övrigt har tagits om hand på det allmännas bekostnad,

11. om den registrerade vistas eller bor i en särskild boendeform enligt

socialtjänstlagen (1980:620) eller vistas eller bor på annat liknande sätt,

12. om fråga om återbetalnings-

skyldighet har uppkommit och i

sådant fall exekutiva åtgärder, ut-

mätningsbelopp, utmätningsfria

belopp och beslut om skuldsane-

ring enligt skuldsaneringslagen

(1994:334), samt

13. anledningen till att ett

ärende avslutats.

12. om fråga om återbetalnings-

skyldighet har uppkommit och i

sådant fall kravåtgärder, exekutiva

åtgärder, utmätningsbelopp, ut-

mätningsfria belopp och beslut om

skuldsanering enligt skuldsane-

ringslagen (1994:334),

13. vilken personkrets enligt 5 §

förordningen (1988:890) om bil-

stöd till handikappade som den

bilstödsberättigade hör till,

14. att godmanskap eller för-

valtarskap är anordnat enligt för-

äldrabalken,

15. att en förälder på grund av

sjukdom eller handikapp varaktigt

saknar förmåga att vårda barn,

16. att den registrerade är be-

rättigad till dagpenning enligt 3 §

förordningen (1996:1100) om ak-

tivitetsstöd,

17. att den registrerade har rätt

till ersättning enligt 13 19 §§ för-

ordningen (1987:409) om bidrag

till arbetshjälpmedel m.m.,

18. bevakningsanledning, samt

19. anledningen till att ett

ärende avslutats.

I socialförsäkringsregister som

förs för handläggning av ärenden

om ersättning för tandvård enligt

2 kap. 3 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring får dessutom, i

fråga om privatpraktiserande

tandläkare och annan anordnare

av tandvård, registreras uppgift

om namn på praktik och om spe-

cialistkompetens. I sådana register

får vidare registreras uppgift om

1. förekomsten av begäran om

förhandsprövning enligt 14 § tand-

vårdstaxan (1973:638) samt kod

för behandlingsförslag som be-

gäran avser,

2. kod för behandling som avses

i tandvårdstaxan,

I socialförsäkringsregister som

förs för handläggning av ärenden

om ersättning för tandvård enligt

2 kap. 3 § lagen (1962:381) om

allmän försäkring och förord-

ningen (1998:1337) om tand-

vårdstaxa får dessutom, i fråga om

vårdgivare, registreras uppgift om

namn på praktik. I sådana register

får vidare registreras uppgift om

1. förekomsten av begäran om

förhandsprövning enligt förord-

ningen om tandvårdstaxa samt kod

för behandlingsförslag som be-

gäran avser,

2. kod för behandling som avses

i förordningen om tandvårdstaxa,

3. kostnad för tandtekniskt mate-

rial,

4. förekomsten av remiss, re-

mitterande vårdgivares namn och

namnet på vårdgivare till vilken

remiss har skett,

5. patientavgift och tandvårds-

ersättning, samt

6. arvode och delräkning.

3. att den registrerade har rätt

till ersättning enligt 9, 13 eller

14 § förordningen om tandvårds-

taxa,

4. förhållanden som anges i 15 §

andra stycket förordningen om

tandvårdstaxa,

5. förekomsten av remiss, re-

mitterande vårdgivares namn och

namnet på den vårdgivare till

vilken remiss har skett, samt

6. patientavgift och tandvårds-

ersättning.

14 §1

Riksförsäkringsverket och de

allmänna försäkringskassorna får

ha direkt åtkomst till uppgifter i

socialförsäkringsregister som förs

gemensamt för verket och försäk-

ringskassorna. Om det behövs för

ändamål som avses i 3 § 1 eller 2

får även Premiepensionsmyndig-

heten ha direkt åtkomst till ett så-

dant register med undantag för

sådana handlingar som avses i

11 §.

Riksförsäkringsverket och de

allmänna försäkringskassorna får

ha direkt åtkomst till uppgifter i

socialförsäkringsregister som förs

gemensamt för verket och försäk-

ringskassorna. Om det behövs för

ändamål som avses i 3 § 1 eller 2

får även Premiepensionsmyndig-

heten ha direkt åtkomst till ett så-

dant register.

Direkt åtkomst till uppgifter i socialförsäkringsregister som förs sär-

skilt för en allmän försäkringskassa får endast den försäkringskassan ha.

Om ett register förs särskilt för ett lokalt organs verksamhetsområde

inom försäkringskassan får dock endast det lokala organet ha direkt åt-

komst till uppgifterna.

Direkt åtkomst till uppgifter i socialförsäkringsregister som förs sär-

skilt för Premiepensionsmyndigheten får endast myndigheten ha. Om det

behövs för ändamål som avses i 3 § 1 eller 2 får dock även en allmän

1 Senaste lydelse 1998:687.

försäkringskassa och Riksförsäkringsverket ha direkt åtkomst till ett så-

dant register med undantag för sådana handlingar som avses i 11 §.

Direkt åtkomst till uppgifter i socialförsäkringsregister som förs sär-

skilt för Riksförsäkringsverket får endast verket ha. Om det behövs för

ändamål som avses i 3 § 1 eller 2 får dock även en allmän försäkrings-

kassa och Premiepensionsmyndigheten ha direkt åtkomst till ett sådant

register med undantag för sådana handlingar som avses i 11 §.

Behörighet för direkt åtkomst till uppgifter i socialförsäkringsregister

enligt första fjärde styckena får endast ges till den som behöver ha till-

gång till uppgifterna för att kunna utföra sitt arbete.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1962:381) om

allmän försäkring

Härigenom föreskrivs att 5 kap. 1 § och 9 kap. 4 § lagen (1962:381)

om allmän försäkring1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5 kap.

1 §2

En försäkrad som är bosatt i Sverige har rätt till folkpension i form av

förtidspension, efterlevandepension och handikappersättning som utgör

tillägg till pension

a) enligt 3 och 4 §§ i förhållande till det antal år för vilka tillgodoräk-

nats pensionspoäng för tilläggspension, eller

b) enligt 5 7 och 9 11 §§ i förhållande till det antal år som tillgodo-

räknats som bosättningstid i Sverige.

En försäkrad som är bosatt i Sverige har rätt till folkpension i form av

ålderspension enligt 3 § i förhållande till det antal år för vilka tillgodo-

räknats pensionspoäng för tilläggspension.

En svensk medborgare som är

bosatt utomlands har rätt till folk-

pension enligt första stycket a.

En svensk medborgare som är

bosatt utomlands har rätt till folk-

pension i form av ålderspension,

förtidspension, efterlevandepen-

sion och handikappersättning som

utgör tillägg till pension enligt

första stycket a.

9 kap.

4 §3

En försäkrad förälder har rätt till vårdbidrag för barn som inte fyllt

sexton år om

a) barnet på grund av sjukdom,

utvecklingsstörning eller annat

funktionshinder är i behov av sär-

skild tillsyn eller vård under minst

sex månader, eller

a) barnet på grund av sjukdom,

utvecklingsstörning eller annat

funktionshinder är i behov av sär-

skild tillsyn och vård under minst

sex månader, eller

b) det på grund av barnets sjukdom eller funktionshinder uppkommer

merkostnader.

Har föräldern flera funktionshindrade barn som inte fyllt sexton år

grundas bedömningen av rätten till vårdbidrag på det sammanlagda be-

hovet av tillsyn och vård samt merkostnadernas omfattning.

1 Lagen omtryckt 1982:120.

2 Senaste lydelse 1998:704.

3 Senaste lydelse 1998:285.

Vårdbidrag utges allt efter tillsyns- och vårdbehovets omfattning och

merkostnadernas storlek såsom hel, tre fjärdedels, halv eller en fjärdedels

förmån. Hel förmån utgör, utom i fall som avses i femte stycket, 250 pro-

cent av basbeloppet och partiell förmån tillämplig andel därav. Vård-

bidrag som utges med beaktande enbart av merkostnader får bestämmas

till 62,5 procent av basbeloppet om merkostnaderna uppgår till minst

detta belopp eller till 36 procent av basbeloppet om merkostnaderna upp-

går till minst detta belopp.

Av vårdbidrag som utges med beaktande av såväl tillsyns- och vårdbe-

hovets omfattning som merkostnadernas storlek kan en viss angiven del

bestämmas som ersättning för merkostnader. Denna ersättning bestäms

till följande procent av basbeloppet:

18 % om merkostnaderna uppgår till 18 men inte 36 % av basbeloppet;

36 % om merkostnaderna uppgår till 36 men inte 53 %;

53 % om merkostnaderna uppgår till 53 men inte 69 %;

69 % om merkostnaderna uppgår till 69 % eller däröver.

Om behovet av särskild tillsyn och vård för ett barn grundar rätt till hel

förmån utan att merkostnader beaktas och merkostnaderna uppgår till

minst 18 procent av basbeloppet, skall beloppet av hel förmån enligt

tredje stycket höjas med merkostnadsersättning som, allt efter merkost-

nadernas storlek, bestäms till 18, 36, 53 eller 69 procent av basbeloppet

med tillämpning av fjärde stycket.

Vårdbidraget kan begränsas till viss tid. Behovet av bidrag skall om-

prövas minst vartannat år, om det inte finns skäl för omprövning med

längre mellanrum.

Om föräldern tillfälligt är förhindrad att vårda barnet utgår vårdbidrag

under sådant avbrott som varar högst sex månader. Föreligger särskilda

skäl kan vårdbidrag utgå även under ett avbrott som varar ytterligare

högst sex månader.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999. Bestämmelserna i 5 kap. 1 § i

sin nya lydelse tillämpas dock för tid från och med den 1 januari 1999.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1981:691) om

socialavgifter

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 1 och 2 §§ samt 2 kap. 4 och 5 §§

lagen (1981:691) om socialavgifter1 skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 kap.

1 §2

I denna lag ges bestämmelser om avgifter för finansiering av den all-

männa försäkringen, ålderspensioneringen och vissa andra sociala ända-

mål.

Att denna lag tillämpas även i

fråga om särskild löneskatt på

vissa förvärvsinkomster framgår

av lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsin-

komster och lagen (1994:1920) om

allmän löneavgift.

Att denna lag tillämpas även i

fråga om särskild löneskatt på

vissa förvärvsinkomster och all-

män löneavgift framgår av lagen

(1990:659) om särskild löneskatt

på vissa förvärvsinkomster och

lagen (1994:1920) om allmän

löneavgift.

Om nedsättning av socialavgifter som regionalpolitiskt stöd finns sär-

skilda bestämmelser. Föreskrifter om avdrag vid beräkning av arbets-

givaravgifter finns i lagen (1995:287) om anställningsstöd och i lagen

(1995:411) om tillfällig avvikelse från lagen (1981:691) om socialav-

gifter.

2 §3

Avgifterna utgörs av arbetsgivaravgifter och egenavgifter. Arbets-

givaravgifter skall betalas av den som är arbetsgivare. Egenavgifter skall

betalas av den som är försäkrad enligt lagen (1962:381) om allmän för-

säkring eller enligt lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension

och som har inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 3 kap. 2 eller

2 a § lagen om allmän försäkring eller 2 kap. lagen om inkomstgrundad

ålderspension. Med inkomst av annat förvärvsarbete enligt 3 kap. 2 och

2 a §§ lagen om allmän försäkring skall även likställas inkomst för eget

arbete i form av andra skattepliktiga förmåner än pengar.

1 Lagen omtryckt 1989:633.

2 Senaste lydelse 1998:679.

3 Senaste lydelse 1998:679.

Vid tillämpning av denna lag

skall, även om ett anställningsför-

hållande inte föreligger, den som

har utgett sådan ersättning som

enligt bestämmelserna i 3 kap. 2 §

andra stycket lagen om allmän

försäkring eller enligt bestämmel-

serna i 2 kap. 10 § första stycket,

11 eller 12 § lagen om inkomst-

grundad ålderspension är att hän-

föra till inkomst av anställning

anses som arbetsgivare. Med in-

komst av anställning enligt 3 kap.

2 § lagen om allmän försäkring

skall i denna lag likställas inkomst

i form av andra skattepliktiga för-

måner än pengar samt kostnadser-

sättning som inte enligt 8 kap. 19

eller 20 § skattebetalningslagen

(1997:483) undantas vid beräkning

av skatteavdrag. I fråga om skatte-

pliktig intäkt enligt kommunal-

skattelagen (1928:370) i form av

rabatt, bonus eller annan förmån

som ges ut på grund av kundtrohet

eller liknande, skall den som slut-

ligt har stått för de kostnader som

ligger till grund för förmånen, an-

ses som arbetsgivare, om denne är

någon annan än den som är skatt-

skyldig för förmånen. I fråga om

skattepliktig intäkt enligt kommu-

nalskattelagen i form av en förmån

eller ersättning, som getts ut eller

anses utgiven av en fysisk person

som är bosatt utomlands eller en

utländsk juridisk person, skall den

hos vilken den skatteskyldige är

anställd i Sverige anses som ar-

betsgivare, om förmånen eller er-

sättningen har sin grund i an-

ställningen i Sverige och det inte

finns något anställningsförhållande

mellan utgivaren av förmånen eller

ersättningen och den skatteskyl-

dige.

Vid tillämpning av denna lag

skall, även om ett anställningsför-

hållande inte föreligger, den som

har utgett sådan ersättning som

enligt bestämmelserna i 3 kap. 2 §

andra stycket lagen om allmän

försäkring eller enligt bestämmel-

serna i 2 kap. 11 eller 12 § lagen

om inkomstgrundad ålderspension

är att hänföra till inkomst av an-

ställning anses som arbetsgivare.

Med inkomst av anställning enligt

3 kap. 2 § lagen om allmän försäk-

ring skall i denna lag likställas

inkomst i form av andra skatte-

pliktiga förmåner än pengar samt

kostnadsersättning som inte enligt

8 kap. 19 eller 20 § skattebetal-

ningslagen (1997:483) undantas

vid beräkning av skatteavdrag. I

fråga om skattepliktig intäkt enligt

kommunalskattelagen (1928:370) i

form av rabatt, bonus eller annan

förmån som ges ut på grund av

kundtrohet eller liknande, skall

den som slutligt har stått för de

kostnader som ligger till grund för

förmånen, anses som arbetsgivare,

om denne är någon annan än den

som är skattskyldig för förmånen.

I fråga om skattepliktig intäkt

enligt kommunalskattelagen i form

av en förmån eller ersättning, som

getts ut eller anses utgiven av en

fysisk person som är bosatt

utomlands eller en utländsk

juridisk person, skall den hos

vilken den skattskyldige är anställd

i Sverige anses som arbetsgivare,

om förmånen eller ersättningen har

sin grund i anställningen i Sverige

och det inte finns något

anställningsförhållande mellan

utgivaren av förmånen eller

ersättningen och den skattskyldige.

2 kap.

4 §4

Vid bestämmande av avgiftsunderlaget skall bortses från

1. ersättning till en och samme arbetstagare om den under året inte

uppgått till 1 000 kronor,

3. ersättning till arbetstagare vid sjukdom eller ledighet för vård av

barn eller med anledning av barns födelse, till den del ersättningen mot-

svarar sjukpenning, föräldrapenning eller rehabiliteringspenning som

arbetsgivare får uppbära enligt 3 kap. 16 §, 4 kap. 18 § eller 22 kap. 12 §

lagen (1962:381) om allmän försäkring,

4. ersättning för vilken skall betalas särskild inkomstskatt enligt lagen

(1991:591) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister m.fl.,

5. ersättning som en arbetsgivare utgett till barn för arbete som utförts i

hans förvärvsverksamhet i de fall avdrag för ersättningen inte får göras

vid inkomsttaxeringen,

6. ersättning till den del denna motsvarar kostnader i arbetet som ar-

betstagare haft att täcka med ersättningen,

8. ersättning för arbete som har

utförts utomlands, till den del

denna inte räknas som lön enligt

2 kap. 3 § första stycket lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension eller enligt 2 kap.

16 § andra stycket samma lag inte

är pensionsgrundande inkomst,

8. ersättning för arbete som har

utförts utomlands till den del

denna inte räknas som pensions-

grundande inkomst enligt 2 kap.

16 § andra stycket lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension,

9. ersättning för skiljemannauppdrag i fall där parterna i skiljeförfaran-

det är av utländsk nationalitet,

10. ersättning som på grund av bestämmelserna i 5 § lagen (1984:947)

om beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i Sverige inte

utgör skattepliktig intäkt,

11. ersättning som avses i 3 kap. 2 a § lagen om allmän försäkring,

12. intäkt som avses i 32 § 1 mom. första stycket h och i kommunal-

skattelagen (1928:370),

13. sådan ersättning som enligt 1 § första stycket 1 5 lagen (1990:659)

om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster utgör underlag för

nämnda skatt,

14. ersättning till en och samme idrottsutövare från en sådan ideell

förening som avses i 7 § 5 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomst-

skatt och som har till huvudsakligt syfte att främja idrottslig verksamhet,

om ersättningen från föreningen under året inte uppgått till ett halvt pris-

basbelopp enligt lagen om allmän försäkring,

15. före utgången av år 1992 utbetalade ersättningar från en vinst-

andelsstiftelse, som avses i 3 kap. 2 § andra stycket lagen om allmän för-

säkring, till den del de inte utgör ersättning för arbete för stiftelsens räk-

ning,

4 Senaste lydelse 1998:679.

16. sådan ersättning från en vinstandelsstiftelse eller en annan juridisk

person med motsvarande ändamål från vilken enligt de fyra sista me-

ningarna i 3 kap. 2 § andra stycket lagen om allmän försäkring skall bort-

ses vid beräkning av sjukpenninggrundande inkomst,

17. ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av juni 1993

om ersättningen avser tid därefter och utgår på grund av ansvarighetsför-

säkring vilken åtnjuts enligt grunder som fastställts i kollektivavtal

mellan arbetsmarknadens huvudorganisationer,

18. ersättning för arbetsskada som inträffat före utgången av år 1992

om skadan anmälts till allmän försäkringskassa efter utgången av juni

1993 och ersättningen utgår på grund av sådan ansvarighetsförsäkring

som anges i 17,

19. ersättning enligt 2 kap. 5 § lagen om inkomstgrundad ålderspen-

sion.

Bestämmelsen i första stycket 6 är tillämplig endast om kostnaderna

kan beräknas uppgå till minst 10 procent av arbetstagarens ersättning från

arbetsgivaren under utgiftsåret. Regeringen eller den myndighet som re-

geringen bestämmer får fastställa schablon för beräkning av arbetstagares

kostnader i viss verksamhet. Schablonen skall avse bestämda yrkes-

grupper och grundas på de genomsnittliga kostnaderna inom respektive

grupp.

Bestämmelserna i första stycket 17 och 18 gäller endast ersättning som

inte avser de första 180 dagarna efter skadetillfället och som för en och

samme arbetstagare beräknas på lönedelar som inte överstiger sju och en

halv gånger prisbasbeloppet enligt lagen om allmän försäkring.

I fråga om inkomst från fåmansföretag och fåmansägt handelsbolag

skall föreskrifterna i punkt 13 av anvisningarna till 32 § kommunal-

skattelagen (1928:370) tillämpas vid bestämmande av avgiftsunderlaget.

5 §1

Vid bestämmande av underlaget

för beräkning av ålderspensions-

avgift skall även medräknas ersätt-

ningar som utgör inkomst av

anställning enligt 2 kap. 10 §

första stycket, 11 § första stycket

eller 12 § första stycket lagen

(1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension. Ersättningar för

arbete utanför Sverige till arbets-

tagare som inte är svenska med-

borgare och som inte heller är bo-

satta här, skall inte medräknas.

Vid bestämmande av underlaget

för beräkning av ålderspensions-

avgift skall bortses från ersätt-

ningar som inte räknas som in-

komst av anställning enligt 2 kap.

10 §, 11 § första stycket eller 12 §

första stycket lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension.

Vidare skall bortses från ersätt-

ningar för arbete utanför Sverige

till arbetstagare som inte är

svenska medborgare och som inte

heller är bosatta här.

1 Senaste lydelse 1998:687.

Vid bestämmande av underlaget för beräkning av annan avgift än

ålderspensionsavgift skall bortses från ersättningar till arbetstagare som

vid årets ingång fyllt 65 år. Detsamma gäller ersättningar till arbetstagare

som inte varit försäkrade enligt lagen (1976:380) om arbetsskadeförsäk-

ring.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 19 § och 15 kap. 4 § lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 kap.

19 §

Pensionsgrundande inkomst av

anställning för vilken en försäkrad

inte är skattskyldig i Sverige enligt

kommunalskattelagen (1928:370)

skall bestämmas med ledning av

en särskild kontrolluppgift från

arbetsgivaren.

Till ledning för bestämmande av

pensionsgrundande inkomst av

anställning för vilken en försäkrad

inte är skattskyldig i Sverige enligt

kommunalskattelagen (1928:370)

skall en arbetsgivare lämna en

särskild kontrolluppgift. Sådan

kontrolluppgift skall även lämnas

till ledning för bestämmande av

pensionsgrundande inkomst i

annat land.

15 kap.

4 §

Den försäkrade skall skriftligen

underrättas om beslut enligt 2 4 kap.

senast den 31 mars året efter

fastställelseåret. Av underrättelsen

skall framgå hur man begär om-

prövning av och överklagar be-

slutet. Sådan underrättelse behöver

dock inte sändas till en försäkrad

som avses i 1 kap. 4 § andra

stycket.

Den försäkrade skall skriftligen

underrättas om beslut enligt 2 4 kap.

senast den 31 mars året efter

fastställelseåret. Av underrättelsen

skall framgå hur man begär om-

prövning av beslutet. Sådan under-

rättelse behöver dock inte sändas

till en försäkrad som avses i 1 kap.

4 § andra stycket.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2. Bestämmelsen i 2 kap. 19 § tillämpas första gången i fråga om kon-

trolluppgift som skall lämnas år 2000.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:675) om

införande av lagen (1998:674) om inkomstgrundad

ålderspension

Härigenom föreskrivs att 43 § lagen (1998:675) om införande av lagen

(1998:674) om inkomstgrundad ålderspension skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

43 §

Den allmänna försäkringskassan

skall skriftligen underrätta den

som beslut enligt 28 § avser om

pensionsgrundande belopp eller

pensionsrätt för åren 1960 1998

som fastställts för honom eller

henne. Underrättelsen skall

skickas till den som beslutet avser,

när det gäller pensionsrätt för

premiepension för åren 1995

1997, senast den 31 maj 1999 och,

när det gäller beslut om

pensionsgrundande belopp och

pensionsrätt i övrigt, senast den

31 mars 2000. Av underrättelsen

skall det framgå hur man begär

omprövning och överklagar

beslutet.

Den allmänna försäkringskassan

skall skriftligen underrätta den

som beslut enligt 28 § avser om

pensionsgrundande belopp eller

pensionsrätt för åren 1960 1998

som fastställts för honom eller

henne. Underrättelsen skall

skickas till den som beslutet avser,

när det gäller pensionsrätt för

premiepension för åren 1995

1997, senast den 31 maj 1999 och,

när det gäller beslut om

pensionsgrundande belopp och

pensionsrätt i övrigt, senast den

31 mars 2000. Av underrättelsen

skall det framgå hur man begär

omprövning av beslutet.

Underrättelse behöver dock inte sändas till personer som vid tidpunk-

ten för beslutet inte är inskrivna hos någon försäkringskassa.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:332) om

avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa

hiv-smittade

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1993:332) om avgiftsfria sjuk-

vårdsförmåner m.m. för vissa hiv-smittade skall upphöra att gälla vid

utgången av juni 1999.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

3 Ärendet och dess beredning

I detta lagstiftningsärende tar regeringen i huvudsak upp skilda frågor på

socialförsäkringsområdet.

Riksförsäkringsverket har till regeringen inkommit med en skrivelse

vari verket har pekat på behovet av vissa ändringar i socialförsäkrings-

registerlagen (1997:934). Skrivelsen har remitterats för yttrande till

Datainspektionen, Socialstyrelsen, Landstingsförbundet, Sveriges Tand-

läkarförbund och Försäkringskasseförbundet. Remissvaren finns tillgäng-

liga i Regeringskansliet (Socialdepartementet dnr S1998/7544/SF). Detta

förslag behandlas i avsnitt 4.

Vidare har Riksskatteverket till regeringen inkommit med ett förslag

till komplettering i lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension.

Förslaget, som behandlas i avsnitt 7, har beretts inom regeringskansliet.

Övriga lagförslag har beretts i samråd med Riksförsäkringsverket och

Riksskatteverket.

4 Ändringar i socialförsäkringsregisterlagen

Regeringens förslag: Ändringar görs i socialförsäkringsregisterlagen

(1997:934), dels som en nödvändig anpassning till genomförda änd-

ringar i tandvårdsförsäkringen, dels för att komplettera lagen utifrån

en genomgång av vissa register som hittills förts med stöd av äldre be-

stämmelser.

Riksförsäkringsverkets förslag överensstämmer med regeringens

förslag.

Remissinstanserna tillstyrker Riksförsäkringsverkets förslag. Data-

inspektionen har lämnat en del detaljsynpunkter, som framgår av det

följande.

Skälen för regeringens förslag: Socialförsäkringsregisterlagen

(1997:934) är en speciallag om personregister i verksamheten hos de all-

männa försäkringskassorna, Riksförsäkringsverket och Premiepensions-

myndigheten. Lagen ansluter till datalagen (1973:289), som enligt över-

gångsbestämmelserna till personuppgiftslagen (1998:204) trots att den är

upphävd fortfarande skall tillämpas på behandling av personuppgifter

som påbörjats före den 24 oktober 1998. Socialförsäkringsregisterlagen

trädde i kraft den 1 januari 1998, med den övergångsbestämmelsen att

register som motsvarar register enligt lagen och som har inrättats före

ikraftträdandet får föras enligt äldre bestämmelser till utgången av år

1998. De äldre registren var till stor del register som fördes med stöd av

tillstånd av Datainspektionen. Socialförsäkringsregisterlagen innehåller

bl.a. (i 7 §) en uppräkning av vilka uppgifter som får registreras som sär-

skilda ärendeuppgifter i socialförsäkringsregister även i den mån de utgör

sådana integritetskänsliga uppgifter som nämns i 4 § datalagen eller utgör

omdöme eller annan värderande upplysning om den registrerade. Andra

sådana uppgifter än de som finns med i uppräkningen får inte registreras

som särskilda ärendeuppgifter i socialförsäkringsregister. Regleringen

innebär att bl.a. alla personuppgifter som direkt eller indirekt avslöjar

något om den registrerades hälsotillstånd, men som det ändå är nöd-

vändigt att framför allt försäkringskassorna får registrera för ärende-

handläggningen, måste tas in i uppräkningen i socialförsäkringsregister-

lagen. Riksförsäkringsverket har under år 1998 gjort en genomgång av de

äldre register som förts för försäkringskassorna och verket gemensamt.

Genomgången har visat på att det nu, sedan övergångstiden för de äldre

registren har löpt ut, finns behov av ett antal kompletteringar i socialför-

säkringsregisterlagen.

Enligt förslag i regeringens prop. 1997/98:112 Reformerat tandvårds-

stöd har tandvårdsförsäkringen omstrukturerats från och med den

1 januari 1999. Förändringen påverkar frågan om vilka uppgifter det

finns behov av att registrera i ärenden rörande ersättning för tandvård.

Ändringar och kompletteringar i 7 § socialförsäkringsregisterlagen

Den uppräkning i socialförsäkringsregisterlagen som anger vilka person-

uppgifter av känsligt slag som får registreras behöver som framgått av

Riksförsäkringsverkets genomgång kompletteras för att uppgifter som

tidigare har registrerats med stöd av tillstånd från Datainspektionen även

fortsättningsvis skall få ingå i registren. I 7 § andra stycket punkt 12

socialförsäkringsregisterlagen regleras vilka uppgifter som får registreras

i återbetalningsärenden. Punkten nämner exekutiva åtgärder men behöver

kompletteras så att den tillåter registrering också av kravåtgärder i ett

tidigare skede av ett ärende, dvs. innan ärendet överlämnats till krono-

fogdemyndighet. 7 § andra stycket behöver dessutom kompletteras med

ett antal nya punkter. I bilstödsärenden behöver registreras till vilken per-

sonkrets enligt 5 § förordningen (1988:890) om bilstöd som den bilstöds-

berättigade hör. I bl.a. pensionsärenden finns behov av att registrera om

en person har god man eller förvaltare enligt 11 kap. föräldrabalken. I

föräldrapenningärenden finns behov av att registrera om en förälder på

grund av sjukdom eller handikapp varaktigt saknar förmåga att vårda

barnet. En bevakningsuppgift kallad särskild uppgiftskontroll bör liksom

hittills få användas för att indikera att den registrerade tidigare har lämnat

felaktiga uppgifter i ett ersättningsärende. För att försäkringskassan skall

kunna beräkna och betala ut utbildningsbidrag till unga handikappade

som enligt 3 § förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd har rätt till

högre ersättning efter tolv månader behöver försäkringskassan registrera

att en person hör till denna kategori. De uppgifter som nu har nämnts

registreras i form av koder. Samtliga de nu angivna uppgifterna är sådana

som tidigare har registerats med stöd av tillstånd från Datainspektionen.

Riksförsäkringsverket har därutöver framfört önskemål om att få tillföra

registren en uppgift som tidigare inte har registrerats. Detta gäller uppgift

om att någon har rätt till bidrag enligt förordningen (1987:409) om

bidrag till arbetshjälpmedel m.m. Uppgiften behövs för att kunna beräkna

och betala ut ersättning för resekostnader m.m. enligt förordningen till

funktionshindrade. Regeringen delar Riksförsäkringsverkets uppfattning

att en sådan uppgift som anger att en person är funktionshindrad och

eventuellt har ledsagare är en indirekt uppgift om dennes hälsotillstånd

och därför bör tas med i förteckningen i 7 § andra stycket.

Tredje stycket i 7 § rör tandvårdsersättningsärenden. Ändringarna i

tandvårdsförsäkringen gör att vissa uppgifter inte längre behöver

registreras, att andra skall betecknas på ett nytt sätt och att några

uppgifter tillkommer. Den nya punkten rörande personer som på grund

av långvarig sjukdom eller funktionshinder har ett långvarigt och

väsentligt ökat behov av tandvård har på förslag av Datainspektionen

utformats så, att det bara får registreras att någon hör till denna

personkrets. Likaledes på förslag av Datainspektionen har den

utformningen att behandlingar och behandlingsförslag skall anges med

koder bibehållits.

Rättelse av en felaktighet i 14 §

Riksförsäkringsverket har påpekat att 14 § första stycket vid senaste änd-

ring har blivit felaktig därigenom att det görs undantag för handlingar

som avses i 11 § , trots att stycket endast gäller register i vilka inga såda-

na handlingar kan finnas. Felet bör nu rättas.

Rätt att använda uppgifter som sökbegrepp

Datainspektionen har framfört att det kan finnas anledning att överväga

om inte uppgiften om bevakningsanledning skall ingå i de uppgifter som

enligt 18 § andra stycket socialförsäkringslagen endast får användas som

sökbegrepp för rättelse och då bara om ett fel inte kan rättas på annat sätt.

Detta eftersom det i denna uppgiftskategori kan ingå uppgifter som i

känslighetshänseende är att jämställa med de uppgifter som omfattas av

7 § andra stycket punkterna 9 och 10 och för vilka gäller en sådan sökbe-

gränsning. Dessa senare punkter omfattar uppgifter om att den registre-

rade får eller har fått vård eller försörjning helt eller delvis på det allmän-

nas bekostnad respektive att den registrerade är häktad, intagen i krimi-

nalvårdsanstalt eller i övrigt omhändertagen på det allmännas bekostnad.

Bevakningsanledning i form av uppgift om särskild uppgiftskontroll

skulle i och för sig kunna tyda på att den registrerade har begått brott,

även om han eller hon inte behöver ha lagförts för detta. Det är här dock

fråga om en uppgift av annat slag än de uppgifter som avses i 7 § punk-

terna 9 och 10 och det är enligt regeringens uppfattning tveksamt det

finns skäl att införa en sökbegränsning för en sådan uppgift. Uppgiften

gäller t.ex om den försäkrade i sitt förhållande till försäkringskassan har

lämnat uppenbart felaktiga uppgifter. En sådan bevakningsuppgift rör det

interna förhållande mellan den försäkrade och försäkringskassan, och är

av direkt betydelse i försäkringskassans verksamhet och i handlägg-

ningen av ärenden. En sökbegränsning av integritetsskäl skulle också

medföra att en i och för sig motiverad sökning för uppföljnings- eller

kontrolländamål inte skulle kunna ske. Dessutom skulle, enligt vad som

uppgivits, en sådan sökbegränsning förhindra en automatisk gallring av

uppgiften efter viss tid. Regeringen gör sammanfattningsvis därför den

bedömningen att någon sökbegränsning inte bör införas för uppgift om

bevakningsanledning.

5 Ändringar i lagen (1962:381) om allmän

försäkring

5.1 Klarläggande vad avser rätten till folkpension för

svensk medborgare bosatt utomlands

Regeringens förslag: I lagen om allmän försäkring anges

uttryckligen att en svensk medborgare vid bosättning utomlands också

har rätt till folkpension i form av ålderspension beräknad i förhållande

till antalet år för vilka pensionspoäng för tilläggspension har

tillgodoräknats.

Skälen för regeringens förslag: Som ett led i införandet av det refor-

merade ålderspensionssystemet togs från och med den 1 januari 1999

möjligheten till förtida uttag av grundskyddet inom ålderspensioneringen

bort för personer födda år 1938 eller senare (prop. 1997/98:152, bet.

1997/98:SfU13, rskr. 1997/98:315). Såvitt avser folkpension i form av

ålderspension innebär regeländringen att personer födda år 1938 eller

senare inte kan göra uttag av folkpension beräknad i förhållande till till-

godoräknad bosättningstid. Däremot kan de alltjämt göra förtida uttag av

folkpension i form av ålderspension beräknad i förhållande till antalet år

för vilka har tillgodoräknats pensionspoäng för tilläggspension. För att

klargöra att det senare även gäller för svenska medborgare som är bosatta

utomlands föreslår vi nu att detta uttryckligen anges i lagtexten.

5.2 Vårdbidrag

Regeringens förslag: Reglerna om rätt till vårdbidrag rättas på det

sättet att denna rätt skall vara beroende både av barnets behov av sär-

skild tillsyn och av vård under minst sex månader.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 9 kap. 4 § lagen (1962:381)

om allmän försäkring (AFL) i dess lydelse innan bestämmelsen ändrades

den 1 juli 1992, gavs vårdbidrag som en självständig ersättning till för-

älder för vård av barn under 16 år om barnet på grund av sjukdom, psy-

kisk utvecklingsstörning eller annat funktionshinder under minst sex

månader var i behov av särskild tillsyn och vård. I samband med den an-

givna ändringen av 9 kap. 4 § avseende merkostnadsersättning (SFS

1992:275) uppkom ett redaktionellt fel. Sålunda kom det i paragrafen, att

efter ändringen föreskrivas att förälderns rätt till vårdbidrag är beroende

av barnets behov av särskild tillsyn eller vård. Något sakskäl för sådan

ändring av texten fanns inte. Felskrivningen bör rättas.

En ny lag (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag träder i

kraft den första januari 2001. Enligt den nya lagen behålls vårdbidraget

enligt nuvarande bestämmelser i AFL och görs om till självständig för-

mån. I 8 § första stycket 1 lag om handikappersättning och vårdbidrag

stadgas att: En förälder har rätt till vårdbidrag för barn som inte fyllt 16

år om barnet på grund av sjukdom, utvecklingsstörning eller annat

funktionshinder behöver särskild tillsyn och vård under minst sex måna-

der, . Riksdagen har godkänt den ändring som nu föreslås avseende

9 kap. 4 § AFL i samband med godkännande av lagen om handikapp-

ersättning och vårdbidrag.

6 Några klarlägganden i lagen (1981:691) om

socialavgifter

Regeringens förslag: Lagen (1981:691) om socialavgifter ändras på

några punkter för att underlätta lagens tolkning och tillämpning.

Skälen för regeringens förslag: I samband med att regeringen lämna-

de förslag till en förändring av det allmänna ålderspensionssystemet före-

slogs ändringar i ett flertal lagar. I lagen (1981:691) om socialavgifter

kom därvid vissa ändringar att formuleras på ett sådant sätt att dessa kan

ge utrymme för vissa tolkningssvårigheter. Regeringen föreslår därför nu

att de aktuella paragraferna omformuleras och skrivs på ett tydligare sätt

bl.a. genom att några obehövliga hänvisningar tas bort.

7 Ändringar i lagen (1998:674) om

inkomstgrundad ålderspension och

i lagen (1998:675) om införande av

lagen om inkomstgrundad ålderspension

Regeringens förslag: Bestämmelsen i 2 kap. 19 § lagen (1998:674)

om inkomstgrundad ålderspension förtydligas på så sätt att det klart

anges att en arbetsgivare skall lämna en särskild kontrolluppgift till

ledning för bestämmande av pensionsgrundande inkomst av anställ-

ning för en försäkrad som inte är skattskyldig i Sverige enligt kom-

munalskattelagen (1928:370). Det görs också ett tillägg som innebär

att en sådan kontrolluppgift även skall lämnas till ledning för bestäm-

mande av pensionsgrundande inkomst i annat land.

Av underrättelse om beslut om pensionsgrundande inkomst, pen-

sionsgrundande belopp, fastställd och överförd pensionrätt, pensions-

poäng och vårdår enligt lagen om inkomstgrundad ålderspension och

lagen om införande av lagen om inkomstgrundad ålderspension skall

framgå hur man begär omprövning av beslutet.

Skälen för regeringens förslag: I 2 kap. 19 § lagen (1998:674) om in-

komstgrundad ålderspension stadgas att pensionsgrundande inkomst av

anställning skall bestämmas med ledning av en särskild kontrolluppgift

från arbetsgivaren i de fall en försäkrad inte är skattskyldig för inkomsten

i Sverige enligt kommunalskattelagen (1928:370).

I paragrafen anges emellertid inte uttryckligen att arbetsgivaren skall

lämna en sådan särskild kontrolluppgift. Paragrafen bör därför

förtydligas så att skyldigheten att lämna en särskild kontrolluppgift klart

uttalas. Vidare bör ett tillägg göras som innebär att kontrolluppgift skall

lämnas för beräkning av pensionsgrundande inkomst i det land vars

lagstiftning en arbetstagare omfattas av.

I 15 kap. 4 § lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension och

43 § lagen (1998:675) om införande av lagen om inkomstgrundad ålders-

pension regleras vad som skall ingå i den uppgift om beslut om pensions-

grundande inkomst, pensionsgrundande belopp, fastställd och överförd

pensionsrätt, pensionspoäng och vårdår som skall skickas till den försäk-

rade senast den 31 mars året efter fastställelseåret och då det gäller åren

1960 1998 vissa andra tidpunkter. I paragraferna anges att det av under-

rättelsen om ett sådant beslut som avses där skall framgå hur man begär

omprövning av och överklagar beslutet. En enskild kan emellertid endast

överklaga ett beslut som har tillkommit genom omprövning. Paragraferna

bör därför ändras.

8 Följdändring beträffande avgiftsfria

sjukvårdsförmåner för vissa hiv-smittade

Regeringens förslag: En hänvisning i lagen (1993:332) om avgifts-

fria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hiv-smittade till numera upp-

hävda regler om sjukvårdsavgifter för pensionärer tas bort.

Skälen för regeringens förslag: Den 1 juni 1993 infördes regler som

bl.a. innebär att personer som genom smitta vid användning av blodpro-

dukter inom den svenska hälso och sjukvården har fått infektion genom

hiv ges rätt till avgiftsfria sjukvårdsförmåner i fråga om sjukvård, tand-

vård och läkemedel (prop. 1992/93:178, bet. 1992/93:SfU17, rskr.

1992/93:335). När dessa regler infördes administrerades sjukvårdsav-

gifter för pensionärer av socialförsäkringsadministrationen och

reglerades i 2 kap. 12 § lagen (1962:381) om allmän försäkring (AFL).

Denna administration har numera överförts till sjukvårdshuvudmännen

och i samband därmed upphävdes bestämmelsen i 2 kap. 12 § AFL (prop.

1997/98:1 utg.omr.9, bet. 1997/98:SoU1, rskr. 1997/98:115). Från och

med år 1998 gäller således samma regler avseende sjukvårdsavgifter för

pensionärer som för övriga vårdtagare.

Enligt vad som angavs i förarbetena till lagen (1993:332) om avgifts-

fria sjukvårdsförmåner (prop. 1992/93:178 s.29) hade Landstingsförbun-

dets styrelse den 28 januari 1993 beslutat att rekommendera sjukvårds-

huvudmännen att inte ta ut avgifter för sjukhusvård eller för öppenvård

för den här avsedda kategorin hiv-smittade. Departementschefen utgick

från att huvudmännen skulle följa denna rekommendation och föreslog

därför ingen särskild reglering för de vårdtagare som inte är pensionärer.

För pensionärerna, för vilka gällde reglerna om sjukvårdsavgifter i 2 kap.

12 § AFL, infördes däremot i den föreslagna lagen en bestämmelse av

innebörd att avgift enligt 2 kap. 12 § AFL inte skall tas ut när en smittad

person får sjukhusvård. Sedan bestämmelsen i 2 kap. 12 § numera har

upphävts bör också hänvisningen till denna bestämmelse tas bort. För

pensionärer gäller därvid samma regler som för andra vårdtagare. Enligt

vad vi inhämtat har Landstingsförbundet inte ändrat sina rekommenda-

tioner från den 28 januari 1993 vilket innebär att huvudmännen alltjämt

rekommenderas att inte ta ut sjukvårdsavgifter för personer som tillhör

den här nämnda kategorin hiv-smittade.

9 Ikraftträdande och ekonomiska konsekvenser

De föreslagna ändringarna bör träda i kraft den 1 juli 1999. Ändringen i

5 kap. 1 § lagen om allmän försäkring bör dock tillämpas från och med

den 1 januari 1999. Bestämmelsen i 2 kap. 19 § bör tillämpas första

gången på kontrolluppgift som skall lämnas år 2000.

De föreslagna regeländringarna, utom såvitt avser ändringarna i social-

försäkringsregisterlagen, utgör närmast förtydliganden eller rättelser av

bestämmelsernas nuvarande lydelse och medför därför inte några eko-

nomiska konsekvenser. De föreslagna ändringarna i socialförsäkrings-

registerlagen har inte heller några kostnadskonsekvenser.

10 Författningskommentar

10.1 Förslaget till lag om ändring i

socialförsäkringsregisterlagen (1997:934)

7 §

I andra stycket läggs ordet kravåtgärder till i punkt 12, nuvarande punkt

13 får nytt nummer, 19, och sex nya punkter tillkommer. Bakgrunden till

ändringarna har behandlats i avsnitt 4.

I texten i tredje stycket införs en hänvisning till den nya förordningen

om tandvårdstaxa samt görs några begreppsmässiga justeringar. Några

uppgifter, såsom uppgift om specialistkompetens och om kostnad för

tandtekniskt material, utgår därför att de inte längre behövs i ärende-

handläggningen. Ändringarna har i övrigt kommenterats i avsnitt 4.

14 §

Ändringen, i första stycket, avser rättelse av att hänvisning felaktigt görs

till handlingar som över huvud taget inte kan förekomma i de register

som stycket handlar om.

10.2 6 Övriga lagförslag

Av skäl som närmare utvecklats i avsnitt 5 7 görs i lagarna ändringar

som innebär förtydligande eller rättelser. Förslaget till ändring i lagen

(1993:322) om avgiftsfria sjukvårdsförmåner m.m. för vissa hiv-smittade

utgör en följdändring.

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 4 mars 1999

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition Vissa socialförsäkringsfrågor m.m.

Prop. 1998/99:73

2

1