Arbetsmarknad

13

Förslag till statsbudget för 2001

Arbetsmarknad

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 7

2 Lagförslag 9

2.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen 9

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:459) om

arbetsförmedlingsregister 11

2.3 Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497) 12

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i

husligt arbete 13

3 Arbetsmarknad 15

3.1 Omfattning 15

3.2 Utgiftsutveckling 15

3.3 Skatteavvikelser 15

4 Arbetsmarknadspolitik 17

4.1 Omfattning 17

4.2 Utgiftsutveckling 17

4.3 Mål 18

4.4 Politikens inriktning 19

4.5 Insatser 20

4.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 20

4.5.2 Insatser utanför politikområdet 23

4.6 Resultatbedömning 23

4.6.1 Resultat 23

4.6.2 Analys och slutsatser 28

4.7 Revisionens iakttagelser 33

4.8 Budgetförslag 33

4.8.1 22:1 Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader 33

4.8.2 22:2 Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd 35

4.8.3 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader 38

4.8.4 22:4 Särskilda insatser för arbetshandikappade 40

4.8.5 22:5 Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige 41

4.8.6 22:6 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1995 1999 42

4.8.7 22:7 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000 2006 44

4.8.8 22:8 Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering 46

4.8.9 22:9 Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna

47

4.8.10 22:10 Bidrag till Samhall AB 47

4.8.11 22:11 Bidrag till Stiftelsen Utbildning Nordkalotten 49

4.8.12 22:12 Bidrag till lönegarantiersättning 49

4.8.13 22:13 Lernia AB 50

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 8

3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 15

3.2 Skatteavvikelser 15

4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 17

4.2 Öppen arbetslöshet 19

4.3 Sammansättning av den öppna arbetslösheten och de konjunkturberoende

arbetsmarknadspolitiska programmen 21

4.4 Arbetsmarknadspolitiska program 22

4.5 Kvantitativa verksamhetsmål budgetåret 1999 och 2000 24

4.6 Arbetsmarknadspolitiska program 25

4.7 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och deras andel av

arbetslösa

respektive samtliga inskrivna i respektive grupp 26

4.8 Anslagsutveckling 33

4.9 Antal årsarbetande 33

4.10 Arbetslivsinriktad rehabilitering, ALT 34

4.11 Arbetslivstjänster Aske kursgård 34

4.12 Beräkning av anslaget för år 2001 35

4.13 Anslagsutveckling 35

4.14 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 37

4.15 Anslagsutveckling 38

4.16 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 39

4.17 Anslagsutveckling 40

4.18 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 41

4.19 Beräkning av anslaget för 2001 41

4.20 Anslagsutveckling 41

4.21 Anslagsutveckling 42

4.22 Beräkning av anslaget för 2001 44

4.23 Anslagsutveckling 44

4.24 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 46

4.25 Beräkning av anslaget för 2001 46

4.26 Anslagsutveckling 46

4.27 Beräkning av anslaget för år 2001 46

4.28 Anslagsutveckling 47

4.29 Beräkning av anslaget för 2001 47

4.30 Anslagsutveckling 47

4.31 Anslagsutvecklingen 49

4.32 Anslagsutvecklingen 49

4.33 Beräkning av anslaget för 2001 50

4.34 Anslagsberäkning 50

4.35 Beräkning av anslaget för 2001 51

Diagramförteckning

1 Arbetslösa, 16 64 år 19

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. antar regeringens förslag till lag om

ändring i riksdagsordningen (avsnitt 2.1),

2. antar regeringens förslag till lag om

ändring i lagen (1994:459) om

arbetsförmedlingsregister (avsnitt 2.2),

3. antar regeringens förslag till lag om

ändring i lönegarantilagen (1992:497)

(avsnitt 2.3),

4. antar regeringens förslag till lag om

ändring i lagen (1970:943) om arbetstid

m.m. i husligt arbete (avsnitt 2.4),

5. godkänner regeringens mål för

politikområdet Arbetsmarknadspolitik

(avsnitt 4.3),

6. godkänner att 14 900 000 kronor av

inflytande arbetsmarknadsavgifter enligt

lagen (1981:691) om socialavgifter får

användas för tillsynen av

arbetslöshetsförsäkringen (ramanslaget

22:1 Arbetsmarknadsverkets

förvaltningskostnader, avsnitt 4.8.1),

7. bemyndigar regeringen att under 2001, i

fråga om ramanslaget 22:2 Bidrag till

arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd,

ingå ekonomiska förpliktelser som

inklusive tidigare åtaganden innebär

utgifter på högst 5 500 000 000 kronor

under åren 2002 2004 (avsnitt 4.8.2),

8. godkänner att inkomster från

finansieringsbidrag vid arbetspraktik från

den 1 januari 2001 redovisas mot

ramanslaget 22:2 Bidrag till

arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

(avsnitt 4.6.2),

9. bemyndigar regeringen att under 2001, i

fråga om ramanslaget 22:3 Köp av

arbetsmarknadsutbildning och övriga

kostnader, ingå ekonomiska förpliktelser

som inklusive tidigare åtaganden innebär

utgifter på högst 3 700 000 000 kronor

under åren 2002 2004 (avsnitt 4.8.3),

10. bemyndigar regeringen att under 2001, i

fråga om ramanslaget 22:4 Särskilda

insatser för arbetshandikappade, ingå

ekonomiska förpliktelser som inklusive

tidigare åtaganden innebär utgifter på

högst 7 000 000 000 kronor under åren

2002 2004 (avsnitt 4.8.4),

11. bemyndigar regeringen att under 2001, i

fråga om ramanslaget 22:7 Europeiska

socialfonden m.m. för perioden 2000

2006, ingå ekonomiska förpliktelser som

innebär utgifter på högst 1 800 000 000

kronor under åren 2002 2008 (avsnitt

4.8.7),

12. godkänner regeringens förslag om lägsta

ersättningsnivå i aktivitetsstödet (ram-

anslaget 22:2 Bidrag till

arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd, avsnitt 4.6.2),

13. godkänner vad regeringen anfört om

lönebikostnader vid lönebidrag, skyddat

arbete hos offentliga arbetsgivare och

anställningsstöd (ramanslaget 22:4

Särskilda insatser för

arbetshandikappade, avsnitt 4.6.2.),

14. godkänner vad regeringen anfört om

förändringar i Samhall AB:s

bolagsordning (avsnitt 4.8.10),

15. för budgetåret 2001 anvisar anslagen

under utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

enligt följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

22:1

Arbetsmarknadsverkets förvaltningskostnader

ramanslag

4 458 277

22:2

Bidrag till arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

ramanslag

38 962 000

22:3

Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader

ramanslag

5 761 086

22:4

Särskilda åtgärder för arbetshandikappade

ramanslag

6 975 607

22:5

Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige

ramanslag

92 400

22:6

Europeiska socialfonden m.m. för perioden 1995 1999

ramanslag

234 344

22:7

Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000 2006

ramanslag

1 663 000

22:8

Institutet för arbetsmarknadspolitisk utvärdering

ramanslag

20 093

22:9

Bidrag till administration av grundbelopp till icke anslutna

ramanslag

63 244

22:10

Bidrag till Samhall AB

ramanslag

4 262 419

22:11

Bidrag till Stiftelsen Utbildning Nordkalotten

obetecknat anslag

7 229

22:12

Bidrag till lönegarantiersättning

ramanslag

530 000

22:13

Lernia AB

ramanslag

936

Summa

63 030 635

2 Lagförslag

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i riksdagsordningen

Härigenom föreskrivs att tilläggsbestämmelserna 4.6.15 och 5.12.1

riksdagsordningen skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

4.6.15

Arbetsmarknadsutskottet skall

bereda ärenden om

arbetsmarknadspolitik, arbetsrätt,

arbetstid, semester, arbetsmiljö,

statlig personalpolitik samt

jämställdhet mellan kvinnor och

män i arbetslivet.

Ärenden om anslag inom

utgiftsområdena 13. Ekonomisk

trygghet vid arbetslöshet och 14.

Arbetsmarknad och arbetsliv tillhör

arbetsmarknadsutskottets

beredning.

Arbetsmarknadsutskottet skall

bereda ärenden om

arbetsmarknadspolitik, arbetsrätt,

arbetstid, semester, arbetsmiljö,

statlig personalpolitik samt

jämställdhet mellan kvinnor och

män i arbetslivet.

Ärenden om anslag inom

utgiftsområdena 13.

Arbetsmarknad och 14. Arbetsliv

tillhör arbetsmarknadsutskottets

beredning.

5.12.1

Statsutgifterna skall hänföras till

följande utgiftsområden: 1. Rikets

styrelse, 2. Samhällsekonomi och

finansförvaltning, 3.

Skatteförvaltning och uppbörd, 4.

Rättsväsendet, 5. Utrikesförvaltning

och internationell samverkan, 6.

Totalförsvar, 7. Internationellt

bistånd, 8. Invandrare och flyktingar,

9. Hälsovård, sjukvård och social

omsorg, 10. Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och handikapp, 11.

Ekonomisk trygghet vid ålderdom,

12. Ekonomisk trygghet för familjer

och barn, 13. Ekonomisk trygghet vid

arbetslöshet, 14. Arbetsmarknad och

arbetsliv, 15. Studiestöd, 16.

Utbildning och

universitetsforskning, 17. Kultur,

medier, trossamfund och fritid, 18.

Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande,

19. Regional utjämning och

utveckling, 20. Allmän miljö- och

naturvård, 21. Energi, 22.

Kommunikationer, 23. Jord- och

skogsbruk, fiske med anslutande

näringar, 24. Näringsliv, 25.

Allmänna bidrag till kommuner, 26.

Statsskuldräntor m.m. och 27.

Avgiften till Europeiska

gemenskaperna.

Statsutgifterna skall hänföras till

följande utgiftsområden: 1. Rikets

styrelse, 2. Samhällsekonomi och

finansförvaltning, 3.

Skatteförvaltning och uppbörd, 4.

Rättsväsendet, 5. Utrikesförvaltning

och internationell samverkan, 6.

Totalförsvar, 7. Internationellt

bistånd, 8. Invandrare och flyktingar,

9. Hälsovård, sjukvård och social

omsorg, 10. Ekonomisk trygghet vid

sjukdom och handikapp, 11.

Ekonomisk trygghet vid ålderdom,

12. Ekonomisk trygghet för familjer

och barn, 13. Arbetsmarknad, 14.

Arbetsliv, 15. Stu-diestöd, 16.

Utbildning och

universitetsforskning, 17. Kultur,

medier, trossamfund och fritid, 18.

Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande,

19. Regional utjämning och

utveckling, 20. Allmän miljö- och

naturvård, 21. Energi, 22.

Kommunikationer, 23. Jord- och

skogsbruk, fiske med anslutande

näringar, 24. Näringsliv, 25.

Allmänna bidrag till kommuner, 26.

Statsskuldräntor m.m. och 27.

Avgiften till Europeiska

gemenskaperna.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:459) om

arbetsförmedlingsregister

Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1994:459) om

arbetsförmedlingsregister skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

Ett arbetsförmedlingsregister får användas för

1. handläggning av ärenden som

rör platsförmedling,

arbetsförberedande åtgärder i

form av vägledning, utbildning och

yrkesinriktad rehabilitering samt

andra arbetsmarknadspolitiska

åtgärder som föreskrivs i lag eller

förordning,

1. handläggning av ärenden som

rör platsförmedling,

arbetsförberedande åtgärder i

form av vägledning, utbildning och

arbetslivsinriktad rehabilitering

samt andra

arbetsmarknadspolitiska program

som föreskrivs i lag eller

förordning,

2. publicering av platsinformation,

3. planering, metodutveckling, tillsyn, uppföljning och utvärdering av

verksamheten,

4. framställning av statistik, och

5. arbetsförmedlingssamarbete enligt överenskommelsen den 6 mars

1982 om en gemensam nordisk arbetsmarknad och inom ramen för

avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.3 Förslag till lag om ändring i lönegarantilagen (1992:497)

Härigenom föreskrivs att 10 § lönegarantilagen (1992:497) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

10 §

Om en arbetstagare har inkomster från en annan anställning under

uppsägningstiden och dessa avser samma tid som hans fordran i

konkursen, skall han upplysa förvaltaren om inkomsterna.

Sådan upplysning skall också

lämnas om arbetstagaren mottar

utbildningsbidrag som betalas av

statsmedel vid

arbetsmarknadsutbildning.

Sådan upplysning skall också

lämnas om arbetstagaren får

aktivitetsstöd vid deltagande i ett

arbetsmarknadspolitiskt program.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1970:943) om

arbetstid m.m. i husligt arbete

Härigenom föreskrivs att 12 a § lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i

husligt arbete skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

12 a §

En arbetstagare som har blivit uppsagd har rätt att under

uppsägningstiden behålla sin lön och andra anställningsförmåner även om

arbetstagaren inte får några arbetsuppgifter alls eller får andra

arbetsuppgifter än tidigare.

Om vissa anställningsförmåner enligt lag utgår endast för arbetad tid,

skall med sådan tid jämställas tid under vilken arbetstagaren uppbär

förmåner enligt första stycket.

Om arbetsgivaren har förklarat

att arbetstagaren inte behöver stå

till förfogande under

uppsägningstiden eller en del

därav, får arbetsgivaren från

förmåner enligt första stycket

avräkna inkomster som

arbetstagaren under samma tid har

förvärvat i annan anställning.

Arbetsgivaren har också rätt att

avräkna inkomster som

arbetstagaren under denna tid

uppenbarligen kunde ha förvärvat i

annan godtagbar anställning.

Utbildningsbidrag som utgår efter

beslut av

arbetsmarknadsmyndighet får

avräknas i den mån bidraget avser

samma tid som

anställningsförmånerna och har

beviljats arbetstagaren efter

uppsägningen.

Om arbetsgivaren har förklarat

att arbetstagaren inte behöver stå

till förfogande under

uppsägningstiden eller en del

därav, får arbetsgivaren från

förmåner enligt första stycket

avräkna inkomster som

arbetstagaren under samma tid har

förvärvat i annan anställning.

Arbetsgivaren har också rätt att

avräkna inkomster som

arbetstagaren under denna tid

uppenbarligen kunde ha förvärvat i

annan godtagbar anställning.

Aktivitetsstöd som utgår efter

beslut av

arbetsmarknadsmyndighet får

avräknas i den mån bidraget avser

samma tid som

anställningsförmånerna och har

beviljats arbetstagaren efter

uppsägningen.

Under uppsägningstiden har en uppsagd arbetstagare rätt till skälig

ledighet från anställningen med bibehållna anställningsförmåner för att

besöka arbetsförmedlingen eller på annat sätt söka arbete.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

3 Arbetsmarknad

3.1 Omfattning

Utgiftsområdet omfattas av politikområdet

Arbetsmarknadspolitik.

3.2 Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Politikområde Arbetsmarknadspolitik

35 448

30 573

33 498

63 031

61 429

61 467

Totalt för utgiftsområde 13 Arbetsmarknad

35 448

30 573

33 498

63 031

61 429

61 467

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Från 2001 utökas utgiftsområdesramen med

cirka 30 000 miljoner kronor. Detta förklaras

i huvudsak av att regeringen föreslår att anslag

som tidigare fanns upptagna under

utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och

arbetsliv överförs till utgiftsområdet, vilket

det närmare redogörs för under avsnitt 4.1

och 4.6.2. Anslagen som överförs till

utgiftsområdet berör politikområdet

Arbetsmarknadspolitik och som en

konsekvens av detta föreslås att

utgiftsområdet byter namn från Ekonomisk

trygghet vid arbetslöshet till Arbetsmarknad

samtidigt som utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv byter namn till

Arbetsliv.

3.3 Skatteavvikelser

Huvuddelen av stöden under utgiftsområdet

redovisas som anslag på statsbudgetens

utgiftssida. Sedan hösten 1999 finns dock

även stöd på statsbudgetens inkomstsida i

form av särregler i skattelagstiftningen. Detta

betecknas som saldopåverkande

skatteavvikelse. Om en sådan förmån på

budgetens inkomstsida slopas, leder detta till

en budgetförstärkning för den offentliga

sektorn.

Tabell 3.2 Skatteavvikelser

Skatteavvikelse Brutto

mdr kr

Skatteavvikelse Netto

mdr kr

2000

2001

2000

2001

Saldopåverkande

skattekreditering vid

anställningsstöd

1,2

2,0

0,8

1,4

Det arbetsmarknadspolitiska programmet

anställningsstöd lämnas fr.o.m den 1 oktober

1999 i form av en skattekreditering på

arbetsgivarens skattekonto. Kostnaden för

anställningsstöd kommer i form av minskade

skatteintäkter på budgetens intäktssida. Detta

beräknas medföra en skattekreditering av

2 000 miljoner kronor år 2001, eller med

andra ord minskade skatteintäkter på samma

belopp.

4 Arbetsmarknadspolitik

4.1 Omfattning

Politikområdet omfattar platsförmedling,

arbetsmarknadspolitiska program, bidrag till

arbetslöshetsersättning och särskilda insatser

för arbetshandikappade. Vidare ingår

Europeiska socialfonden samt Samhall AB:s

verksamhet och Stiftelsen Utbildning

Nordkalotten. Därutöver ingår

Arbetsmarknadsverkets avgiftsfinansierade

tjänster Arbetslivstjänster och Aske kursgård

samt bidrag till Lernia AB. I politikområdet

ingår också lönegarantiersättning, vilken skall

ersätta arbetstagarnas lönefordringar vid

arbetsgivarens konkurs.

Därutöver ingår förvaltningskostnader för

Arbetsmarknadsverket (AMV), Institutet för

ar-

betsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU)

och Rådet för Europeiska socialfonden i

Sverige.

Utöver de under innevarande budgetår

uppförda anslagen A 1 Bidrag till

arbetslöshetsersättning och A 2 Bidrag till

lönegarantiersättning föreslår regeringen att

övriga anslag som rör tidi-gare nämnda

verksamheter som under innevarande

budgetår är uppförda under utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv från budgetåret

2001 överförs till utgiftsområde 13. Syftet är

att förtydliga finansieringen av

arbetsmarknadspolitiken i sin helhet och

skapa förutsättningar för en bättre samlad

resultatredovisning till riksdagen.

4.2 Utgiftsutveckling

Tabell 4.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Miljoner kronor (löpande priser)

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Arbetsmarknadspolitik

35 448

30 573

33 498

63 031

61 429

61 467

Totalt för Arbetsmarknadspolitik

35 448

30 573

33 498

63 031

61 429

61 467

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Utgifterna inom politikområdet är ytterst

konjunkturkänsliga och styrs till största delen

av arbetslöshetsutvecklingen, omfattningen av

de arbetsmarknadspolitiska programmen,

ersättningsnivåerna samt antalet

företagskonkurser.

Utgifterna var lägre 1999 jämfört med

1998, främst till följd av att såväl antalet

deltagare i arbetsmarknadspolitiska program

som antalet öppet arbetslösa minskade.

Utgifterna har dock inte minskat i samma takt

som omfattningen av antalet deltagare i

program och arbetslösa.

Utgifterna för arbetslöshetsersättning har

blivit högre än beräknat trots att antalet

arbetslösa inför budgetåret 1999 beräknades

bli i genomsnitt 3 000 fler än vad som blev

fallet. Det beror på att sammansättningen av

gruppen arbetslösa har förändrats och att de

arbetslösa i större utsträckning än tidigare har

haft inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning.

Även under 2000 har kostnaderna ökat i

relation till antalet arbetslösa. Regeringen

föreslår därför på tilläggsbudget till

statsbudgeten för budgetåret 2000 att anslaget

A 1 Bidrag till arbetslöshetsersättning tillförs

ytterligare 3 300 miljoner kronor.

Utgifterna för arbetsmarknadspolitiska

program har inte heller sjunkit i samma takt

som antalet deltagare. Detta beror främst på

att den genomsnittliga

aktivitetsstödsersättningen för deltagare i

program har ökat liksom omfattningen

upphandlad yrkesinriktad

arbetsmarknadsutbildning som är dyrare än

andra program. Det genomsnittliga antalet

deltagare i konjunkturberoende

arbetsmarknadspolitiska program och

arbetslivsinriktad rehabilitering minskade

med 31 000 personer jämfört med 1998 och

uppgick till i genomsnitt 141 000 personer

under 1999. Samtidigt minskade antalet öppet

arbetslösa med 34 000 personer och uppgick

till i genomsnitt 241 000 personer under

1999, vilket motsvarade 5,6 procent av

arbetskraften.

De beräknat minskade utgifterna mellan

2001 och 2003 förklaras främst av

regeringens bedömning av ett fortsatt

förbättrat konjunkturläge med ökad

sysselsättning, minskad öppen arbetslöshet

och minskad omfattning av de

arbetsmarknadspolitiska programmen.

4.3 Mål

Arbetsmarknadspolitikens uppgift är främst

att öka anpassningen på arbetsmarknaden. Det

skall ske genom en effektiv matchning mellan

arbetssökande och lediga arbeten tillsammans

med kompetenshöjande insatser och andra

program för arbetslösa. Könsuppdelningen på

arbetsmarknaden skall motverkas. Detta

medverkar till en hög rörlighet på

arbetsmarknaden och till en högre

sysselsättning samtidigt som

inflationsdrivande flaskhalsar på

arbetsmarknaden kan undvikas.

Arbetsmarknadspolitiken skall också bidra till

tillväxt och ett konkurrenskraftigt näringsliv

samt skapa förutsättningar för flexibilitet,

trygghet och delaktighet i arbetslivet.

För innevarande budgetår gäller följande

mål för arbetsmarknadspolitiken:

- hålla vakanstiderna nere för lediga platser,

- minska långtidsarbetslösheten,

- motverka långa tider utan arbete,

- medverka till att underlätta och stimulera

omställning och därigenom öka

flexibiliteten på arbetsmarknaden.

I budgetpropositionen för år 2001 föreslås en

ny struktur med indelning i politikområden.

Regeringen föreslår att följande mål skall

gälla för arbetsmarknadspolitiken:

- en väl fungerande arbetsmarknad med full

sysselsättning och god ekonomisk tillväxt.

Förslaget till mål för politikområdet innebär

inga förändringar i arbetsmarknadspolitikens

uppgifter. Det nya målet för politikområdet

utgör en sammanfattning av de

arbetsuppgifter för den framtida

arbetsmarknadspolitiken som riksdagen ställt

sig bakom våren 2000(prop. 1999/2000:98,

bet. 1999/2000:AU7, rskr 1999/2000:230).

För att uppnå målet är

arbetsmarknadspolitikens uppgift att:

- medverka till en effektiv

matchningsprocess med korta vakans-

och söktider. Uppgiften är

arbetsmarknadspolitikens viktigaste och

genom en snabb vakanstillsättning

kommer arbetsmarknaden att fungera

bättre och friktionsarbetslösheten att

minimeras.

- öka de arbetslösas kunskaper. Med

ökade kunskaper underlättas omställning

på arbetsmarknaden samtidigt som den

enskildes ställning stärks. Därmed

minskar även flaskhalsproblematiken.

- arbetslöshetsförsäkringen skall

underlätta och stimulera omställning på

arbetsmarknaden, vilket bidrar till en

fungerande försörjning av arbetskraft till

företag och förvaltningar. Ersättning

skall utgå enligt principen om

inkomstbortfall under en

övergångsperiod av arbetslöshet.

- stödja dem som har det svårast att få ett

arbete. Genom att ta till vara under- och

outnyttjade resurser på

arbetsmarknaden ökar samhällets

gemensamma produktion och därmed

tillskottet till den gemensamma

försörjningen. Långtidsinskrivna,

ofrivilligt deltidsarbetande kvinnor,

äldre långtidsarbetslösa, utrikesfödda

arbetslösa eller personer med

funktionshinder utanför

arbetsmarknaden är alla grupper som i

dag inte är fullt utnyttjade resurser på

arbetsmarknaden.

4.4 Politikens inriktning

Att öka sysselsättningen och minska

arbetslösheten utgör regeringens främsta

uppgift. Svensk arbetsmarknad utvecklas väl

även om problem kvarstår. Regeringen och

riksdagen satte 1996 upp målet att den öppna

arbetslösheten skulle halveras från 8 procent

till 4 procent 2000. Det målet är nu så gott

som uppfyllt och kommer sannolikt att nås

under hösten. I maj 2000 var den öppna

arbetslösheten 4,1 procent. För män var den

4,5 procent och för kvinnor 3,7 procent.

Därefter är målet full sysselsättning. Som ett

led i att nå detta satte regeringen 1998 upp

målet om att andelen reguljärt sysselsatta

mellan 20 och 64 år skulle öka från dåvarande

knappa 75 procent till 80 procent 2004.

Diagram 1 Arbetslösa, 16 64 år

För att uppnå sysselsättningsmålet behöver

cirka 55 000 nya arbetstillfällen tillkomma

per år mellan 1997 och 2004. Sedan

sommaren 1997 har sysselsättningen ökat

med omkring 80 000 personer per år.

Tabell 4.2 Öppen arbetslöshet

1998

1999

1:a halvår

2000

Antal

Kvinnor

123 000

107 000

94 000

Män

155 000

134 000

124 000

Totalt

278 000

241 000

218 000

Procent av

Kvinnor

6,1

5,2

4,5

arbetskrafte

n

Män

6,9

5,9

5,5

i resp. grupp

Totalt

6,5

5,6

5,0

Källa: SCB, AKU

Den öppna arbetslösheten har minskat

kraftigt de senaste åren bland både kvinnor

och män och bedöms sjunka till 4,6 procent i

genomsnitt under 2000. Under slutet av året

bedöms arbetslösheten hamna under 4

procent. Även om det finns många tecken på

en positiv utveckling finns det dock ett antal

väsentliga riskfaktorer för framtiden. Dessa är

bl.a.:

- hög arbetslöshet i vissa regioner i landet,

- hög arbetslöshet bland dem med lägre

utbildning,

- matchningsproblem med risk för

inflationsdrivande flaskhalsar,

- hög arbetslöshet och låg

sysselsättningsgrad bland invandrare,

- många långtidsinskrivna.

Arbets- och kompetenslinjen är grunden i

den svenska arbetslivs- och

arbetsmarknadspolitiken. För att främja en

snabb platstillsättning och motverka

långtidsarbetslöshet och utslagning från

arbetsmarknaden prioriteras aktiva insatser

före passivt understöd. Det innebär att de

som har svårigheter att få eller behålla ett

arbete i första hand skall erbjudas utbildning

eller andra kompetenshöjande insatser för att

öka sina möjligheter till anställning. Dessa

insatser tillsammans med en effektiv

platsförmedling förbättrar arbetsmarknadens

funktionssätt och motverkar därigenom

inflationsdrivande flaskhalsar.

Arbetsmarknadspolitiken är ett centralt

instrument för att nå regeringens

övergripande mål om tillväxt, stabilitet och

rättvis fördelning och därmed för att nå de

kortsiktiga målen om halverad arbetslöshet

och ökad sysselsättning samt det långsiktiga

målet om full sysselsättning. Det är ytterst

angeläget att de långtidsarbetslösa och

långtidsinskrivna får del av den uppgång som

sker på arbetsmarknaden.

Arbetsmarknadspolitiken är vidare ett viktigt

instrument för att förbättra jämställdheten

mellan kvinnor och män i arbetslivet och

därmed även i samhällslivet i övrigt.

Detta innebär bl.a. att insatserna i än större

utsträckning än tidigare måste inriktas på ett

effektivt platsförmedlingsarbete och

företagskontakter för att motverka

inflationsdrivande flaskhalsar samt insatser

inom ramen för aktivitetsgarantin för grupper

som har svårast att få ett arbete. Den

könsuppdelade arbetsmarknaden skall

motverkas och mångfalden i den svenska

arbetskraften ska bättre tas tillvara. Lediga

platser skall snabbt tillsättas och inlåsnings-

konkurrenssnedvridning och

undanträngningeffekter i de

arbetsmarknadspolitiska programmen

motverkas. En viktig uppgift är också att

skapa förutsättningar för en fortsatt

konjunkturuppgång genom att öka

arbetskraftsutbudet. Långtidsinskrivna,

ofrivilligt deltidsarbetande, utrikesfödda eller

personer med funktionshinder utanför

arbetsmarknaden är grupper som i dag inte är

fullt utnyttjade på arbetsmarknaden. Genom

att ta till vara dessa under- och outnyttjade

resurser kan ett mycket stort potentiellt

arbetskraftsutbud tas tillvara.

4.5 Insatser

4.5.1 Statliga insatser inom

politikområdet

Inom arbetsmarknadspolitiken finns en rad

insatser och program som bidrar till att

minska arbetslösheten och öka möjligheten

för en mer flexibel arbetsmarknad.

Arbetsmarknadspolitikens viktigaste

instrument är arbetsförmedlingens

platsförmedling, med Platsbanken och övriga

internetanknutna hjälpmedel. De förändringar

som nu pågår inom

arbetsmarknadspolitikensyftar till att höja

effektiviteten i arbetsmarknadspolitiken bl.a.

genom en tydligare målsättning om att

insatserna skall leda till arbete.

Aktivitetsgarantin, samt de särskilda medlen

för personalförstärkningar på

arbetsförmedlingarna skall ses i detta

perspektiv. Det förstärkta anställningsstödet

för personer med långa arbetslöshetstider är

också ett sätt att öka dessa personers

möjligheter att komma in på

arbetsmarknaden. Detta sker dels genom en

ökad prioritering av utbildnings- och

kompetenshöjande insatser, dels genom en

förstärkt verksamhetsuppföljning. Färre typer

av åtgärder och ett förenklat

arbetsmarknadspolitiskt regelverk bidrar till

att höja effektiviteten inom

arbetsmarknadspolitiken samt stärka

rättsäkerheten för den enskilde.

Personer med arbetshandikapp får en

möjlighet att kunna arbeta med hjälp av

särskilda arbetshjälpmedel. Därtill finns

anställningar med lönebidrag eller skyddade

arbeten hos offentliga arbetsgivare (OSA)

eller Samhall. Samtliga program administreras

av AMV.

Arbetsmarknadspolitiken har under det se-

naste åren lagts om mot en tydligare tillväxt-

främjande inriktning. Regeringen har under

våren i propositionen Förnyad

arbetsmarknadspolitik för delaktighet och till-

växt (prop. 1999/2000:98) för riksdagen

redovisat arbetsmarknadspolitikens framtida

inriktning. Insatser för att motverka

flaskhalsar, snabbt tillsätta de lediga platserna

och insatser för de mest utsatta grupperna

skall prioriteras. Som ett led i den förnyade

arbetsmarknadspoliktiken har regeringen även

i proposition En rättvisare och tydligare

arbetslöshetsförsäkring 1999/2000:139

föreslagit förändringar för att åstadkomma en

rättvisare och tydligare

arbetslöshetsförsäkring. En väl fungerande

arbetslöshetsförsäkring bidrar till att uppnå

arbetsmarknadspolitikens mål genom att

underlätta och stimulera omställning. Syftet

med förslagen är att få till stånd en mer

strukturerad sökprocess. Genom att reglerna

och tillämpningen enligt förslaget tydliggörs

stärks arbetslinjen och rättssäkerheten ökar

för de arbetssökande samtidigt som insatserna

för dem förbättras.

De regionala tillväxtavtalen är ett centralt

instrument för det regionala

utvecklingsarbetet där

arbetsmarknadspolitiken spelar en viktig roll i

samverkan med andra aktörer. Även den

lokala samverkan med kommuner och andra

myndigheter inom det sociala området har en

central betydelse.

Arbetslösheten och långtidsarbetslösheten

har minskat kraftigt. Grupper med en svagare

anknytning till arbetsmarknaden såsom

ungdomar, arbetshandikappade och personer

med utländsk bakgrund har prioriterats i de

arbetsmarknadspolitiska programmen genom

att de fått en relativt större andel av

programplatserna. För ungdomarna har såväl

arbetslösheten som långtidsarbetslösheten

under det senaste åren minskat kraftigt, vilket

är ett resultat av regeringens starkt uttalade

ambition att ingen ungdom skall vara arbetslös

i mer än 100 dagar utan att få ett erbjudande

om ett arbete eller utbildning. Antalet

sysselsatta och arbetslösa arbetshandikappade

och utländska medborgare har förändrats i

samma takt som övriga grupper.

Arbetsmarknadspolitiska program och insatser

Vid sidan av platsförmedling, vägledning och

arbetslivsinriktad rehabilitering spelar de

olika arbetsmarknadspolitiska programmen en

viktig roll för att förbättra matchningen

mellan arbetssökande och lediga platser. En

kraftig neddrag

ning av de konjunkturberoende

arbetsmarknadspolitiska programmen gjordes

under 1999. I genomsnitt fanns 141 500

deltagare per månad i de olika programmen

under 1999, vilket var en minskning med

31 000 jämfört med 1998. Sammansättning av

den öppna arbetslösheten och de

konjunkturberoende arbetsmarknadspolitiska

programmen redovisas i tabell 4.3.

Tabell 4.3 Sammansättning av den öppna arbetslösheten och de konjunkturberoende

arbetsmarknadspolitiska

programmen

( %)

Arbetslösa

Åtgärder

1998

1999

2000*

1998

1999

2000*

Kvinnor

45

45

44

48

47

46

Män

55

55

56

52

53

54

Totalt

100

100

100

100

100

100

55- år

9

15

19

9

12

14

Därav: kvinnor

8

14

18

9

12

14

 män

10

15

19

10

12

15

25 54 år

73

70

68

66

66

66

Därav: kvinnor

73

71

70

67

68

67

 män

72

69

68

66

65

64

20 24 år

15

12

11

18

17

15

Därav: kvinnor

15

12

10

17

15

13

 män

15

13

11

19

18

17

18 19 år

3

3

2

6

5

4

Därav: kvinnor

3

3

2

7

6

5

 män

3

3

2

5

4

4

Totalt

100

100

100

99

100

99

Arbetshandikappade

10

11

11

15

16

19

Därav: kvinnor

10

11

11

15

16

19

 män

10

11

11

16

16

18

Utomnordiska

medborgare

11

10

10

11

12

11

Därav: kvinnor

10

10

9

11

11

11

 män

12

11

10

12

12

11

* Första halvåret 2000

Källa: AMS Statistikenhet.

Under budgetåret 1999 genomfördes vissa

förenklingar av de arbetsmarknadspolitiska

programmen. Den 1 januari 1999 slogs

arbetslivsutveckling (ALU) och

arbetsplatsintroduktion (API) samman till det

nya programmet arbetspraktik.

Andra förändringar var att

försöksverksamheten med aktivare

användning av arbetslöshetsersättningen

(projektarbete) avslutades den 30 september

1999. I programmet resursarbete fick inga

nya beslut tas efter den 30 september 1999.

Därefter fasades åtgärden ut och avslutades

den 30 mars 2000. Den 1 juli 1999

avskaffades både medflyttandebidraget och

inlösen av egna hem. Det nationella IT-

programmet (SwIT), som infördes i februari

1997, avslutades i mars 2000.

Sedan den 1 oktober 1999 beviljas

anställningsstöd dels som allmänt

anställningsstöd, dels som förstärkt

anställningsstöd. Stödet lämnas inte längre

som ett bidrag utan som en kreditering på

arbetsgivarens skattekonto. Det ursprungliga

anställningsstödet fasas ut.

Tabell 4.4 Arbetsmarknadspolitiska program

Genomsnittligt antal per månad

1998

1999

2000***

Totalt

kvinnor

män

totalt

kvinnor

män

totalt

kvinnor

män

Anställning med lönebidrag

49 031

19 279

29 752

50 077

19 665

30 412

48 415

19 005

29 409

Anställningsstöd

10 547

3 895

6 653

9 681

3 434

6 247

592

231

361

Allmänt anställningsstöd

980

363

617

6 520

2 322

4 198

Förstärkt anställningsstöd

638

213

426

7 582

2 691

4 891

Arbetslivsutveckling*

38 892

17 815

21 078

7 964

3 794

4 171

Arbetsmarknadsutbildning

41 899

19 752

22 147

44 955

22 549

22 406

30 336

15 226

15 110

Arbetsplatsintroduktion*

19 347

8 897

10 450

2 284

1 015

1 268

6

2

4

Arbetspraktik**

22 497

9 811

12 685

25 156

11 152

14 004

Datortek

11 521

6 315

5 205

7 328

4 019

3 310

5 661

3 047

2 614

IT-satsningen

655

200

455

3 081

1 094

1 987

529

192

338

Jobbsökaraktiviteter

1 800

Kommunala uppföljningsplatser

12 176

7 131

5 045

7 309

4 083

3 226

4 821

2 630

2 192

Offentligt skyddat arbete

5 943

1 235

4 709

5 758

1 214

4 544

5 254

1 110

4 144

Offentligt tillfälligt arbete

7 741

3 619

4 123

7 780

3 692

4 088

5 744

2 703

3 041

Projektarbete

285

129

156

655

280

375

3

2

1

Resursarbete

4 104

3 047

1 057

2 943

1 981

962

212

143

70

SIUS**

188

81

107

298

133

165

Starta-eget-bidrag

12 514

5 975

6 539

10 813

4 918

5 895

8 665

3 706

4 959

Ubildning i företag

1 040

957

Utvecklingsgaranti 20 24 år

2 846

1 249

1 597

5 555

2 484

3 071

5 279

2 274

3 005

Arbetslivsinriktad rehabilitering (AMI)

8 054

3 870

4 184

6 899

3 316

3 583

6 720

3 242

3 478

Samhall

26 900

12 400

14 500

27 000

12 400

14 600

27 100

12 500

14 600

* Inga nya deltagare 1999. ** Infördes 1 januari 1999. *** Avser första halvåret

 2000.

Källa: AMS statistiktjänst

Inom arbetsmarknadspolitiken finns medel

för otraditionella insatser, som motiveras av

arbetsmarknadsskäl och inte ryms inom

ordinarie program. Syftet med insatserna är

att AMV skall kunna skapa utrymme för nya

idéer och tankar, som kan bidra till en

förnyelse av program och metodik. Enligt de

återrapporteringar som AMS har lämnat den

14 februari respektive den 3 augusti 2000

framgår att resultaten av insatserna är svåra att

mäta och att ytterligare resurser måste satsas

på att följa upp projekten. AMV upplever att

kopplingen ofta är svag mellan projektens

målsättning och det mål inom

arbetsmarknadspolitiken som projekten

skulle kunna stödja. Verket hävdar att

avsaknaden av ett övergripande syfte och mål

för de otraditionella projekten försvårar

uppföljningen.

Fr. o. m. den 1 augusti 2000 har ett nytt

arbetsmarknadspolitiskt program inrättats,

projekt med arbetsmarknadspolitisk

inriktning, där bl.a. föreskrifterna tydligare

anger behovet av syfte och

uppföljning av projekten. Förutsättningarna

för uppföljning och återrapportering bör

därför öka.

Regeringen avser att under hösten föra en

dialog med AMV i detta syfte. Här kommer

bl.a. behovet av internkontroll,

ansvarsfördelning/beslutanderätt och

utvärdering av verksamheten mot målen att

diskuteras, vilket har tagits upp i Riksdagens

revisorers rapport Otraditionella medel

(1999/2000:13).

Inom ramen för Europeiska socialfondens

mål 3 för perioden 1995 1999 har nya vägar

prövats för att slussa in ungdomar på

arbetsmarknaden, bekämpa

långtidsarbetslöshet och stödja personer som

riskerar att utestängas från arbetsmarknaden.

Programmet har under 1999 omfattat totalt

31 000 personer. Utvärderingar under

programperioden har visat att målen för

programmet, vilka anges i det av EG-

kommissionen fastställda

programdokumentet, har uppnåtts på en

övergripande nivå och att de nyskapande

åtgärder som prövats delvis har återförts till

den ordinarie arbetsmarknadspolitiska

verksamheten.

Resultaten av mål 3 redovisas även under

anslaget 22:6 Europeiska socialfonden m.m.

för perioden 1995 1999.

Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet

Arbetslöshetsersättning lämnas vid ofrivillig

arbetslöshet och kompenserar för förlorad

arbetsinkomst. I de arbetsmarknadspolitiska

program där bidrag inte ges till en

arbetsgivare lämnas i stället aktivitetsstöd till

deltagarna. Arbetslöshetsersättningen

förutsätter och möjliggör ett aktivt

arbetssökande. Aktivitetsstödet förutsätter

och möjliggör kompetensutveckling under

arbetslöshet. Dessa ersättningar medverkar

också till att minska inkomstklyftorna mellan

dem som har arbete och dem som saknar

arbete och är därmed även en viktig del av

fördelningspolitiken. Detta gäller också för

lönegarantiersättning som ger ett löneskydd

vid arbetsgivares konkurs.

De som kvalificerat sig för

arbetslöshetsersättning erhåller samma belopp

i aktivitetsstöd. Övriga erhåller 103 kronor

om dagen. Reglerna för

arbetslöshetsersättning har därför stor

betydelse för utvecklingen av kostnaderna för

både arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd. Även antalet personer som

berörs av företagskonkurser liksom

bestämmelserna för lönegarantiersättning har

betydelse för dessa utgifter.

EU:s sysselsättningsriktlinjer

EU:s sysselsättningsriktlinjer är indelade i

fyra huvudområden; att förbättra

anställbarheten, att utveckla företagarandan,

att uppmuntra företagens och de anställdas

anpassningsförmåga samt att stärka

jämställdhetspolitiken. Inom varje

huvudområde finns riktlinjer som anger vad

länderna bör göra och i vissa fall finns

konkreta mål. Europeiska socialfonden skall

användas för att stärka stödet för

genomförandet av riktlinjerna och den

nationella handlingsplanen. Socialfondens

övergripande uppgift är att förebygga och

bekämpa arbetslöshet samt att utveckla de

mänskliga resurserna.

Sysselsättningsriktlinjerna, vars inriktning

Sverige aktivt har påverkat, ligger väl i linje

med den svenska arbetsmarknadspolitiken

och innebär framförallt att förhindra

långtidsarbetslöshet bland alla grupper i

samhället genom en ökad prioritering av

utbildning och aktiv arbetsmarknadspolitik

för att därigenom öka anställbarheten hos de

arbetslösa.

I tre fall anger riktlinjerna kvantitativa mål

för medlemsländernas sysselsättningspolitik.

För det första skall alla arbetslösa ungdomar

erbjudas arbete, åtgärd, utbildning eller annan

aktiverande insats inom 6 månader. För det

andra skall motsvarande erbjudas arbetslösa

vuxna inom 12 månader. Slutligen skall

andelen arbetslösa som deltar i aktiva

arbetsmarknadspolitiska program uppgå till

genomsnittet för de tre mest framgångsrika

länderna, vilket är 20 procent. Sverige

uppfyller de tre kvantitativa målen. I flera fall

är regeringens ambition mer långtgående än

vad riktlinjerna anger, bl. a. vad gäller åtgärder

för unga arbetslösa. I riktlinje 2 deklareras

bland annat att arbetslösa vuxna, innan de

varit arbetslösa i tolv månader, skall få

erbjudande om en ny start i form av

utbildning, omskolning, arbetslivserfarenhet,

anställning eller andra åtgärder som främjar

deras anställbarhet för att effektivt integreras

i arbetslivet. Vidare fastslås att dessa

förebyggande åtgärder och åtgärderna för

anställbarhet bör kombineras med åtgärder

för de långtidsarbetslösas återinträde på

arbetsmarknaden. Den svenska

arbetsmarknadspolitiken ligger väl i linje med

den europeiska sysselsättningsstrategin.

4.5.2 Insatser utanför politikområdet

Regeringens utbildningssatsning

Kunskapslyftet anknyter i högsta grad till

arbets- och kompetenslinjen inom

arbetsmarknadspolitiken.

Riksförsäkringsverket (RFV),

Socialstyrelsen, Arbetsskyddsstyrelsen (ASS)

och AMS har tillsammans ett

rehabiliteringsuppdrag. Syftet är att

myndigheterna ska stödja individer i behov av

rehabilitering att komma in i eller tillbaka till

arbete.

Detta gäller även de stöd som finns till ökat

företagande och ökad sysselsättning.

Yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningar

utgör ett väsentligt inslag i de regionala

tillväxtavtalen. De ökade statsbidragen till

kommunerna, innebär möjligheter för

kommunerna att behålla och även utöka sin

personalstyrka.

4.6 Resultatbedömning

4.6.1 Resultat

För budgetåret 1999 och 2000 angavs tre mål

under utgiftsområde 14 för

arbetsmarknadspolitiken:

A) hålla nere vakanstiderna för lediga

platser,

B) minska långtidsarbetslösheten,

C) motverka långa tider utan reguljärt

arbete.

För utgiftsområde 13 Ekonomisk trygghet

vid arbetslöshet som är en integrerad del av

arbets-marknadspolitiken angavs att:

Utgiftsområdet

skall medverka till att underlätta och

stimulera omställning och därigenom öka

flexibiliteten på arbetsmarknaden.

I tabell 4.5 anges regeringens åtta

verksamhetsmål för AMV och tre för

Samhall. Vart och ett av verksamhetsmålen

har en koppling till något av målen för

arbetsmarknadspolitiken.

AMV har uppnått fem av målen. Samhall

har uppnått samtliga tre mål. En utförligare

diskussion om måluppfyllelsen presenteras

under respektive effektmål.

Tabell 4.5 Kvantitativa verksamhetsmål budgetåret 1999 och 2000

1998

 1999

1999

2000**

Mål

Mål

Resultat

Mål

Resultat

Bedömning

Resultat

AMV

A

1.

Anvisningsgrad platser

90%

91%

90%

90%

uppfyllt

ej mål

A

2.

Ag fått tillräckligt med sökande i tid

ej mål

ej mål

80%

68%

ej uppfyllt

64%

A

3.

Arbete efter yrkesinriktad utbildning

ej mål

34%

70%

45%

ej uppfyllt

60%

B

4.

Långtidsarbetslösa

73 000

53 200

50 000

53 000

ej uppfyllt

60 530

B

5.

Ungdomsgaranti

100%

87%

100%

97%

uppfyllt

96%

C

6.

Långtidsinskrivna

100 000*

79 000

75 000

71 700

uppfyllt

60 996

C

7.

Antal i särskilda program för

arbetshandikappade

53 000

55 000

55 000

55 800

uppfyllt

53 631

C

7b.

Genomsnittlig lönebidragsnivå till andra

arbetsgivare än allmännyttiga organisationer

58%

60%

60%

59%

uppfyllt

58%

C

C

C

8

9

10

SAMHALL

Sysselsättning (miljoner timmar)

Rekrytering av gravt arbetshandikappade

Övergångar till reguljära arbetsmarknaden

31,9

40%

3,0%

31,8

44%

4,1%

31,9

40%

3,0%

32,1

42%

3,9%

uppfyllt

uppfyllt

uppfyllt

16,5

41%

4,3%

* Annan definition av långtidsinskriven år 1998 än år 1999.

** Avser första halvåret 2000

Källa: AMS årsredovisning för år 1999 samt kvartalsrapport 2000:2, Skr.

1999/2000:120

..

Hålla nere vakanstiderna för lediga platser

Till detta mål kan tre av AMV:s

verksamhetsmål föras:

- anvisningsgraden för lediga platser (ej

verksamhetsmål år 2000)

- att arbetsgivare fått tillräckligt med

sökande i tid

- att 70 procent skall ha fått arbete 90

dagar efter avslutad yrkesutbildning

AMV har uppnått ett av tre verksamhetsmål,

nämligen anvisningsgrad. Målen beträffande

att arbetsgivaren har fått tillräckligt antal

sökande i tid samt andel i arbete efter

yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning har

inte uppnåtts. En förklaring till den bristande

måluppfyllelsen kan vara att målnivån i

relation till utfall under 1998 var stor.

Genom att snabbt och med god kvalitet

förmedla arbetssökande till de lediga platser

som anmälts till arbetsförmedlingarna skall

vakanstiderna hållas nere. För att motverka

flaskhalsar skall den upphandlade

yrkesinriktade arbetsmarknadsutbildningen

prioriteras och inriktas mot

bristyrkesområden.

Antalet nyanmälda lediga platser vid

arbetsförmedlingen ökade under år 1999 till

sin högsta nivå sedan år 1990. Totalt anmäldes

417 000 platser (exkl. ferieplatser) till

arbetsförmedlingarna under år 1999, vilket

var en ökning med 38 000 jämfört med 1998.

Störst var ökningen inom vårdområdet.

Andelen platser som arbetsförmedlingen

anvisat en lämplig sökande till har minskat

något sedan 1998.

Det beror enligt AMS på ökad efterfrågan

av arbetskraft i kombination med minskad

arbetslöshet. De platser som saknar anvisning

återfinns främst där det krävs

högskoleutbildning inom teknik och data samt

hälso- och sjukvård.

En av de viktigaste arbetsmarknadspolitiska

insatserna för att motverka s.k. flaskhalsar är

arbetsmarknadsutbildningen. Antalet

deltagare i arbetsmarknadsutbildning har

fortsatt att öka samtidigt som resultaten har

blivit bättre. Under 1999 var det i genomsnitt

45 000 deltagare per månad, jämfört med

42 000 1998. Resultatet, i form av andel som

fått arbete 90 dagar efter avslutad utbildning,

för den yrkesinriktade

arbetsmarknadsutbildningen är 45 procent för

1999, en förbättring gentemot 1998.

Sammantaget har måluppfyllelsen

förbättrats för den yrkesinriktade

arbetsmarknadsutbild

ningen under första halvåret år 2000 i

jämförelse med åren 1998 och 1999. De

positiva resultaten av

arbetsmarknadsutbildningen återfinns främst

bland de korta yrkesinriktade utbildningarna.

Kraven på förkunskaper till dessa utbildningar

är relativt låga vilket innebär att många av de

långtidsarbetslösa kan få del av åtgärden och

därefter få ett arbete.

Tabell 4.6 Arbetsmarknadspolitiska program

Andel i arbete 90 dagar efter avslutat program (%)

1998

1999

2000***

totalt

kvinnor

män

totalt

kvinnor

män

totalt

kvinnor

män

Anställning med lönebidrag

26

25

27

26

23

28

27

25

29

Anställningsstöd

60

63

59

66

68

65

70

70

71

Allmänt anställningsstöd

53

66

46

62

63

62

Förstärkt anställningsstöd

38

48

33

40

44

38

Arbetslivsutveckling*

21

23

19

19

22

16

18

35

7

Arbetsmarknadsutbildning

30

30

31

35

36

34

44

46

43

Arbetsplatsintroduktion*

41

41

41

41

42

39

30

42

13

Arbetspraktik**

31

32

30

34

35

33

Datortek

23

25

22

25

27

23

30

30

29

IT-satsningen

40

35

43

45

49

44

46

49

44

Jobbsökaraktiviteter

Kommunala uppföljningsplatser

36

39

32

38

42

34

42

46

38

Offentligt skyddat arbete

26

30

25

26

27

26

29

32

27

Offentligt tillfälligt arbete

13

13

12

17

19

16

31

34

27

Projektarbete

22

23

21

23

27

20

15

30

0

Resursarbete

50

55

33

49

56

34

54

59

42

SIUS**

40

40

40

46

41

50

Starta-eget-bidrag

72

70

74

75

73

76

75

75

75

Ubildning i företag

Utvecklingsgaranti 20 24 år

32

31

32

36

35

36

41

40

42

Arbetslivsinriktad rehabilitering (AMI)

25

23

28

25

23

27

29

28

31

 * Inga nya deltagare år 1999. ** Infördes 1 januari år 1999. ***Avser första

 halvåret 2000. Källa: AMS statistiktjänst.

Yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning är

den dominerande utbildningsformen även om

den förberedande utbildningen tenderat att

öka under 1990-talet. Till viss del beror det

på att de nu avskaffade volymkraven

medförde att resurserna koncentrerades på

billigare utbildningar. Enligt utredningen En

effektivare arbetsmarknadsutbildning (Ds

2000:38) är det endast 10 procent av dem

som genomgått en förberedande

arbetsmarknadsutbildning som sex månader

efter avslutad utbildning har fortsatt till en

yrkesinriktad utbildning. Den absolut största

delen, 67 procent, återfanns i en ny

förberedande utbildning inom ett halvår. Det

tyder på att många personer cirkulerar mellan

enklare utbildningar som inte leder till arbete.

Under en treårsperiod har AMS fått

använda 60 miljoner kronor för att utveckla

och marknadsföra olika IT-tjänster. Syftet är

bl.a. att förbättra matchningsprocessen på

arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingens

jobbsökarsidor på Internet är genom en halv

miljon olika besökare per månad Sveriges

mest besökta. Varje dag läses 600 000

annonser i platsbanken på Internet, jämfört

med 20 000 i Arbetsförmedlingarnas interna

datasystem.

11 000 personer, varav 36 procent kvinnor,

8 procent utomnordiska medborgare och fem

procent arbetshandikappade har deltagit i

SwIT. Målsättningen var att alla godkända

deltagare skulle erhålla arbete inom sex

månader. SwIT har inte nått målet. Enligt

IFAU:s utvärdering är resultatet 57 procent.

Resultatet är lika för de prioriterade

grupperna kvinnor, utomnordiska

medborgare och arbetshandikappade som för

den totala gruppen. Praktik i utbildning samt

nära kontakt med arbetsgivaren förklarar

enligt IFAU det relativt goda utfallet.

Endast 68 procent av arbetsgivarna anser

att man fått önskat antal sökande inom önskad

tid efter att ha anmält ledig plats till

arbetsförmed-lingen. En av orsakerna till att

målet på 80 procent inte uppfyllts är

svårigheten att få sökande till tjänster med

krav på högskoleutbildning främst inom vård

och skola. Enligt AMS kan vissa flaskhalsar

förklaras av att arbetsgivare ställer högre

kraven på de sökandes kompetens än vad som

är nödvändigt för att utföra arbetet.

Minska antalet långtidsarbetslösa

Till detta mål kan två av AMV:s

verksamhetsmål föras, nämligen det för:

- långtidsarbetslösa och

- ungdomsgarantin

AMV har uppnått ett av de två

verksamhetsmålen. Genom en kvalitativ

bedömning har ungdomsgarantimålet

uppnåtts. Verksamhetsmålet om

långtidsarbetslösa, vilket stramades upp

jämfört med 1998, uppnåddes inte.

Tabell 4.7 Antalet långtidsarbetslösa och långtidsinskrivna och deras andel av

arbetslösa respektive samtliga inskrivna i

respektive grupp

Långtidsarbetslösa

Långtidsinskrivna*

1998

1999

2000

1998

1999

2000

Antal

(%)**

Antal

(%)

Antal

(%)

Antal

(%)***

Antal

(%)

Antal

(%)

Kvinnor

21 633

17

21 947

18

26 720

25

36 806

21

32 643

18

25427

17

Män

31 584

20

31 050

20

37 654

27

53 644

26

49 931

24

39308

21

Totalt

53 217

19

52 997

19

64 374

26

90 450

24

82 574

21

64736

19

55- år

9 325

36

14 547

35

22 677

49

10 115

35

16 360

34

18163

33

Därav:kvinnor

3 853

35

6 539

35

9 719

50

4 051

33

6 834

32

7703

33

 män

5 472

36

8 188

35

12 958

48

6 064

37

9 526

35

10460

33

25 54 år

37 192

18

34 380

18

37 998

22

75 498

28

62 977

23

44670

19

Därav:kvinnor

15 108

16

14 016

16

15 658

21

30 827

24

24 658

19

17097

16

 män

22 085

20

20 364

19

22 340

24

44 671

31

38 318

27

27573

22

20 24 år

6 214

15

3 648

11

3 391

13

4 822

8

3 230

6

1898

5

Därav:kvinnor

2 452

13

1 395

10

1 220

11

1 922

7

1 149

5

627

4

 män

3 762

16

2 253

12

2 171

14

2 900

8

2 081

7

1271

5

18 19 år

479

6

415

5

303

6

16

0

8

0

4

0

Därav:kvinnor

217

5

176

5

120

5

6

0

2

0

0

0

 män

262

6

239

6

184

7

10

0

6

0

4

0

Totalt

53 210

19

52 990

19

64 369

26

90 451

24

82 575

21

64735

19

Arbetshandik.

7 867

27

8 539

28

10 442

38

20 886

47

20 414

41

17136

38

Därav:kvinnor

3 358

26

3 719

27

4 543

37

9 311

45

8 978

40

7467

37

 män

4 509

29

4 820

29

5 899

38

11 574

49

11 436

43

9669

40

Utomnordiska

medborgare

6 781

21

5 786

20

6 014

25

14 018

32

11 267

27

7489

22

Därav:kvinnor

2 388

18

2 098

17

2 242

22

5 260

28

4 128

22

2715

19

 män

4 393

24

3 687

22

3 773

27

8 758

35

7 138

30

4774

25

* Definitionen av långtidsinskrivna förändrades mellan budgetåren 1998 och 1999.

** Andel av det totala antalet arbetslösa i respektive grupp.

*** Andel av det totala antalet inskrivna i respektive grupp.

Källa: AMS, Statistiktjänst

Sett över hela året var det 53 000 personer

som i genomsnitt klassificerades som

långtidsarbetslösa medan målet angav högst

50 000 personer. Regeringens målsättning att

inga ungdomar skall vara långtidsarbetslösa

har uppfyllts. Under budgetåret 1999 har i

genomsnitt 4 100 ungdomar varit

långtidsarbetslösa varje månad. 773

ungdomar, 3 procent av den definierade

målgruppen, fick inte något erbjudande om

arbete, utbildning eller

sysselsättningsprogram inom 100 dagar under

1999. Måluppfyllelsen kan därför anges som

97 procent, en markant ökning jämfört med

1998 års 87 procent. Måluppfyllelsen var som

lägst under det sista kvartalet men under

2000 har trenden vänt. Under första halvåret

var 3 700 ungdomar arbetslösa i genomsnitt

per månad.

De extra medlen till personalförstärkningar

skall stödja länsarbetsnämnderna i deras

arbete inom storstadssatsningen. Uppgifter

från samtliga tre storstadslän visar

effektivitetsvinster under första halvåret 2000

när det gäller den i stor- stadspolitiken

centrala samverkan med kommunerna. Vidare

har medlen resulterat i färre arbetssökande

per handläggare vilket skapat förutsättningar

till ökad individuell service, inte minst för

arbetssökande med invandrarbakgrund.

Motverka långa tider utan arbete

Till detta mål kan tre av AMV:s

verksamhetsmål och samtliga Samhalls

verksamhetsmål tillföras. Dessa

verksamhetsmål är markerade med C i tabell

4.5. Samtliga verksamhetsmål har uppnåtts.

Långtidsinskrivna och lönebidragsnivå

uppvisar bättre resultat än 1998 liksom för

målet om arbetshandikappade.

I genomsnitt upphörde 6 600 personer per

månad att vara långtidsinskrivna, dvs.

inskrivna vid arbetsförmedlingen i minst 24

månader utan att under denna period ha haft

ett arbete. Knappt hälften av dessa fick

arbete. Övriga bröt långtidsinskrivningen

främst genom att påbörja kurser inom

Kunskapslyftet eller någon annan utbildning.

Jämfört med budgetåret 1998 är det fler som

brutit långtidsinskrivningen under 1999. Det

är fler män än kvinnor som är

långtidsinskrivna. Nästan två tredjedelar av de

långtidsinskrivna som fick arbete kvarstod vid

arbetsförmedlingen, men räknades inte längre

som långtidsinskrivna. Anställningsstödet har

varit en betydande faktor för det minskade

antalet.

Även inom grupper som historiskt sett

varit överrepresenterade bland de

långtidsinskrivna har positiva förändringar

skett. Sedan 1998 har både antalet och

andelen långtidsinskrivna arbetshandikappade

och utomnordiska medborgare minskat.

Jämförelser skall göras med försiktighet

eftersom termen långtidsinskriven har

omdefinierats mellan 1998 och 1999. Av

samtliga långtidsinskrivna vid slutet av 1999

tillhörde 67 procent en eller flera av

grupperna äldre än 55 år, arbetshandikappade,

utomnordiska medborgare och sökande med

utbildning under gymnasienivå.

Utvecklingen under första halvåret 2000 är

positiv för de långtidsinskrivna. Samtliga

grupper, utom de som är äldre än 55 år, har

ett mindre antal långtidsinskrivna än

föregående år.

Samhallkoncernen har nått sina

verksamhetsmål för 1999. Antalet arbetade

timmar har ökat något under 1999, vilket är

inom ramen för den svängning i

sysselsättningen som brukar ske mellan åren.

Antalet arbetade timmar motsvarar ca 27 000

personer med arbetshandikapp. Andelen

personer som rekryterats från prioriterade

grupper har minskat något under 1999. Även

andelen övergångar har minskat något under

1999. Det ekonomiska resultatet för 1999

framgår i regeringens skrivelse 2000 års

redogörelse för företag med statligt ägande

(1999/2000:120). Samhall bedömer i

halvårsredovisningen för 2000 att koncernen

kommer att klara sina verksamhetsmål för

helåret. I april 2000 lämnade RRV sin rapport

Stödet till arbetshandikappade - modellen för

en reformering av statens insatser (2000:14).

RRV har bl.a. lämnat synpunkter på att fel

målgrupper anställs med lönebidrag och i

Samhall och att dessa program inte är

tillräckligt rehabiliterande. Samhall och AMV

har vidtagit åtgärder med anledning av RRV:s

kritik och bl.a. kvalitetssäkrat anvisningarna

till dessa program. Regeringen följer

utvecklingen och överväger fortsatta åtgärder.

Underlätta och stimulera omställning

Arbetslöshetsersättningen förutsätter och

möjliggör ett aktivt arbetssökande under

arbetslöshet och medverkar därmed

tillsammans med lönegarantiersättningen till

att underlätta och stimulera omställning på

arbetsmarknaden. Arbetslöshetsersättningen

är därför en viktig del av den aktiva

arbetsmarknadspolitiken.

År 1999 uppbar omkring 790 000

personer, såväl helt arbetslösa som

deltidsarbetande, arbetslöshetsersättning

någon gång under året. Täckningsgraden i

försäkringen är hög. I slutet av år 1999

uppgick antalet medlemmar i

arbetslöshetskassorna till ca 3,8 miljoner,

vilket var 88 procent av arbetskraften.

Under året berördes nästan 7000

konkursföretag och omkring 35 000

arbetstagare av lönegarantiersättningen.

Målet för utgiftsområde 13 Ekonomisk

trygghet vid arbetslöshet har under 1999 och

2000 varit att medverka till att underlätta och

stimulera omställning och därigenom öka

flexibiliteten på arbetsmarknaden.

Arbetslöshetsförsäkringen och

lönegarantiersättningen är integrerade delar av

arbetsmarknadspolitiken och bidrar till att

uppfylla målen för arbetsmarknadspolitiken

under utgiftsområde 14 på samma sätt som

insatserna under detta verksamhetsområde till

viss del bidrar till att uppfylla målet för

utgiftsområde 13. Resultatindikatorer som

entydigt visar om det är insatserna under

utgiftsområde 13 eller utgiftsområde 14 som

underlättar och stimulerar omställning saknas

därför till stor del.

Att omställningsförmågan är god hos de

arbetslösa visar sig i konjunkturuppgången.

Även de som under lång tid stått utanför den

reguljära arbetsmarknaden kan ta jobb när det

finns jobb att få. Antalet arbetslösa har,

bortsett från säsongsmässiga uppgångar,

sjunkit sedan 1996. Under den perioden har

antalet långtidsinskrivna sjunkit i samma takt

som det totala antalet arbetslösa (öppet

arbetslösa och deltagare i

arbetsmarknadspolitiska program). Ytterligare

ett tecken på att omställningsförmågan är god

är att de genomsnittliga tiderna i öppen

arbetslöshet har minskat sedan 1993. Detta

gäller både för arbeslösa med och utan rätt till

arbetslöshetsersättning. Svensk forskning

visar dessutom att det inte sker någon

minskning av arbetssökandet i och med att

arbetslöshetstiden ökar.

4.6.2 Analys och slutsatser

Den positiva utvecklingen på

arbetsmarknaden fortsatte under 1999 och

2000. Medan antalet lediga platser,

arbetskraftsutbudet och sysselsättningen

ökade minskade arbetslösheten. Fortfarande

finns det grupper som har svårigheter på

arbetsmarknaden. Arbetslösheten steg under

föregående år både för arbetshandikappade

och för åldersgruppen 55 64 år. Bland de

arbetslösa ökar andelen långtidsarbetslösa och

AMV uppnådde inte verksamhetsmålet om

långtidsarbetslösa under 1999. Däremot

uppfylldes målen för ungdomsgarantin

långtidsinskrivna, arbetshandikappade och

storleken på lönebidragsnivån. Av särskild

vikt är den förbättrade situationen för

långtidsinskrivna arbetshandikappade och

utomnordiska medborgare.

Regeringen vill att alla grupper ska få del av

den positiva utvecklingen på

arbetsmarknaden. Genom aktivitetsgarantin,

som infördes över hela landet den 1 augusti

2000, kommer bl.a. långtidsarbetslösa och

långtidsinskrivna att sättas i fokus. Med en

ökad aktivitet ökar också möjligheterna för

dessa att få en plats på arbetsmarknaden.

Även de regionala skillnaderna avseende

arbetslöshet är stora. Medan arbetslösheten i

Stockholm var under 4 procent i genomsnitt

under 1999 steg den i Norrbottens län

gentemot föregående år. Den regionala

skillnaden är även stor vad gäller

sysselsättningsökning och obalanstal.

I Övre Norrland var dock arbetslösheten

avsevärt lägre och sysselsättningen betydligt

högre under det andra kvartalet 2000 jämfört

med samma period året innan, vilket är

mycket positivt eftersom denna del av landet

tidigare haft höga arbetslöshetstal och låg

sysselsättningsgrad. Arbetslösheten har

minskat i alla regioner utom Mellersta

Norrland. Sysselsättningen har emellertid

stigit i samtliga regioner.

Genom statliga insatser kan de positiva

tendenserna förstärkas och förutsättningarna

för de grupper som har det svårare på

arbetsmarknaden förbättras. Under 1999

minskade antalet deltagare i

konjunkturberoende program kraftigt. I

genomsnitt var knappt 142 000 personer per

månad aktiva i program men under fjärde

kvartalet var det endast drygt 113 000

deltagare i genomsnitt. När arbetslösheten

sjunker och konjunkturen är positiv minskar

behovet av de konjunkturberoende

programmen. AMV:s bristande

anpassningsförmåga till regeringens beslut om

indragna medel var en betydande faktor för

den markanta minskningen under fjärde

kvartalet.

Samtliga grupper förutom gruppen 55 64

år hade färre deltagare 1999 än 1998 men

även denna grupp minskade markant under

det fjärde kvartalet.

Regeringen avser att utreda för- och

nackdelar med att införa ett s.k. friår. I

arbetet skall bl.a. ingå att närmare se över

effekterna av den danska friårsmodellen och

Trelleborgsförsöket. Redan gjorda

granskningar och utvärderingar skall ligga till

grund för denna översyn.

Den genomsnittliga kostnaden per

deltagare i arbetsmarknadspolitiska program

har generellt stigit något under år 1999

gentemot föregående år främst beroende på

att sammansättningen bland dem som deltar i

program förändrats. Huvuddelen av utgifterna

avser försörjning (aktivitetsstöd) för dem

som deltar i program. Genom att en relativt

sett större andel av deltagarna är äldre vilket

är en grupp som i de allra flesta fall är

berättigade till en högre ersättning, ökar den

genomsnittliga ersättningen per deltagare.

Därutöver förklaras ökningen av de

genomsnittliga kostnade per deltagare av

regeringens ambition att prioritera kvalitet

framför kvantitet främst i form av en ökad

satsning på arbetsmarknadsutbildning. Den

upphandlade arbetsmarknadsutbildningen,

som har en relativt hög styckkostnad,

uppfyller inte målet trots att andelen som fått

arbete efter utbildningen ökat successivt. För

att åstadkomma en bättre måluppfyllelse har

AMS upprättat en handlingsplan.

Regeringen har under hösten givit AMS

uppdraget att se över verksamheten för att

stärka kvaliteten och utveckla metodiken i

förmedlingsarbetet. I detta uppdrag ingår

också att öka kvaliteten och träffsäkerheten i

arbetsmarknadsutbildningen i enlighet med de

förslag som lämnats i rapporten En

effektivare arbetsmarknadsutbildning (Ds

2000:38). AMS skall redovisa uppdraget den

31 oktober 2001.

Regeringen ser positivt på AMS arbete med

handlingsplanen och tillsammans med

resultaten av utvärderingen finns det goda

förhoppningar om bättre måluppfyllelse.

Resultaten för första halvåret 2000 har också

förbättrats gentemot helårsresultat 1999.

Ytterligare en statlig insats av stort värde

för en fungerande arbetsmarknad är

arbetsförmedlingen. En indikator på detta är

att målet om att minst 90 procent av de till

arbetsförmedlingen anmälda platserna skall

anvisas uppfylldes.

Regeringen anser att volymerna för

konjunkturberoende program ska anpassas till

rådande konjunktur. För hög volym i en

högkonjunktur riskerar att motverka både en

låg arbetslöshet och en hög

sysselsättningsnivå. Minskningen av

åtgärdsvolymer är därför inte problematisk i

sig utan det är i stället viktigt att åtgärderna

inriktas på rätt målgrupper. Aktivitetsgarantin

koncentrerar sig på dem som för närvarande

står längst ifrån arbetsmarknaden.

Förstärkning av arbetsförmedlingarna och

insatser för integration

AMV har under ett antal år kunnat använda

medel under anslaget för tillfälliga

personalförstärkningar. Detta har inneburit

att fler handläggare har kunnat avsätta mer tid

för den individuella servicen men också för

kollektiva insatser, t.ex. jobbsökaraktiviteter.

I takt med det förbättrade

arbetsmarknadsläget bör dessa medel

reducera. Regeringen bedömer att det finns

ett fortsatt stort behov även under 2001 av

tillfälliga personalförstärkningar för att

kvalitén i förmedlingsarbetet skall kunna öka.

I propositionen Förnyad

arbetsmarknadspolitik för delaktighet och

tillväxt (prop. 1999/2000:98) betonar

regeringen vikten av att de individuella

handlingsplaner som varje arbetssökande på

arbetsförmedlingen skall ha, måste utvecklas

till att bli ett mer effektivt instrument i

sökprocessen efter ett nytt jobb. Regeringen

har därför beräknat 700 miljoner kronor

under anslaget för tillfälliga

personalförstärkningar vid arbetsförmedlingar

och arbetsmarknadsinstitut, under 2001.

Förslaget påverkar inte ramen för

utgiftsområdet. Av dessa medel skall 100

miljoner kronor användas i storstadslänen och

65 miljoner kronor för resterande delar av

landet med liknande problem. Syftet är

särskilt att stärka ställning på

arbetsmarknaden för personer med utländsk

bakgrund. Arbetsförmedlingen har en mycket

viktig roll att fylla i ett integrationsperspektiv.

Det kontaktnät man har med arbetsgivare

måste användas fullt ut i syfte att underlätta

för de arbetssökande som saknar erfarenheter

från det svenska arbetslivet.

Samverkan med andra aktörer är också ett

viktigt inslag i arbetsförmedlingarnas arbete.

Arbetsförmedlingarna bör fortsätta att t.ex.

initiera samarbete med kommunerna för att

på ett tidigt stadium och utifrån ett långsiktigt

perspektiv underlätta integreringen t.ex. för

dem som läser svenska för invandrare (sfi).

Detta bör göras genom att öka tillgången av

praktikplatser där detta är en integrerad del av

svenskundervisningen. En allmän

utgångspunkt för verksamheten på

arbetsförmedlingarna är att den ska utformas

utifrån individens behov och förutsättningar.

Denna fokusering på individualisering och

flexibilitet är emellertid inte minst viktig i

kontakten med många invandrare, vilka

kommer till Sverige med vitt skilda

erfarenheter och bakgrund. Till bilden hör

också de särskilda insatserna inom ramen för

storstadspolitiken. Kommunerna som

omfattas av avtalen kan sluta avtal med

länsarbetsnämnden och försäkringskassan om

lokal samverkan kring utvecklingsprogram för

de arbetslösa i de mest utsatta stadsdelarna.

Inom Näringsdepartementet arbetar ett

särskilt mångfaldsprojekt. Projektet har till

uppgift att i ett sammanhang och ur ett

tillväxt-perspektiv kartlägga och beskriva hur

aspekterna kön, ålder, klass, etnisk

tillhörighet, sexuell läggning samt

funktionshinder påverkar en individs möjlig-

heter i arbetslivet. Senast den 1 december

2000 skall ett förslag till nationellt program

för hur ökad och bättre tillvaratagen mångfald

kan främja tillväxt och sysselsättning

presenteras. En politik för ökad och bättre

tillvaratagen mångfald i arbetslivet kombinerar

en vilja att slå vakt om grundläggande

mänskliga rättigheter och social rättvisa och

stabilitet, med en strävan att genom bättre

tillvaratagande av de mänskliga resurserna

främja kvalitet, produktivitet och tillväxt.

Regeringen ser positivt på utvecklingen av

AMS Internettjänster. AMS

förändringsarbete kommer främst att inriktas

på tydligare och enklare information till

arbetesgivare och arbetssökande,

individualiserade förmedlingstjänster samt

förbättrade och förenklade

myndighetskontakter.

Insatser för arbetshandikappade

Regeringen anmälde i 2000 års ekonomiska

vårproposition till riksdagen att den avser föra

120 miljoner kronor till anslaget 22:4

Särskilda insatser för arbetshandikappade för

2001 och ytterligare 120 miljoner kronor

2002 (prop. 2999/2000:100). Under 2001

bör i genomsnitt minst 57 000 personer per

månad kunna vara anställda i lönebidrag eller

OSA. Den genomsnittliga bidragsnivån bör

vara 58 procent av den bidragsgrundande

lönekostnader för samtliga arbetsgivare utom

allmännyttiga organisationer. Vidare skall

Samhall sysselsätta personer med

arbetshandikapp i minst 31,9 miljoner

arbetstimmar, vilket motsvarar ca 27 000

personer , under 2001. Övriga mål för

Samhalls verksamhet beslutas i samband med

att regeringen slutar avtalet med Samhall AB i

december 2000.

Regeringen anser samtidigt att reglerna för

lönebidrag, OSA och anställningsstöden

måste förenklas och bli samstämmiga.

Semesterersättning bör därför inte längre ingå

i den bidragsgrundande lönekostnaden.

Anslaget 22:4 Särskilda insatser för

arbetshandikappade minskas därför med 30

miljoner kronor från 2001.

I betänkande 1999/2000:AU1 beskrivs

frågan om försäkring av arbetshjälpmedel som

ett problem. Utskottet framhåller att

allmännyttiga organisationer och små företag

har problem med avseende på att kostnaderna

kan vara ansenliga. Utskottet anser att det bör

övervägas vilka möjliga åtgärder som kan

vidtas för att undanröja detta problem.

Regeringen avser att ge AMS i uppdrag att i

samråd med RFV och Kammarkollegiet

undersöka relevans och lämplighet i att teckna

ett avtal avseende skadehanteringen för sådana

arbetshjälpmedel.

Regeringen kommer, med anledning av

RRV:s rapport om anställningar med

lönebidrag och i Samhall, att uppdra åt AMS

att kartlägga anställningar med lönebidrag i

allmännyttiga organisationer. AMS skall lämna

förslag till ett framtida regelverk för att

bevilja anställningar med lönebidrag inom

denna sektor. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen i fråga om

utvecklingen i Samhall.

AMS ekonomistyrning

I januari 2000 lämnade

Ekonomistyrningsverket (ESV) en

slutredovisning av det uppdrag som re-

geringen lämnat till verket för att utveckla

prognoser och uppföljning av anslaget A 3

Särskilda insatser för arbetshandikappade

under utgiftsområde 14 tillsammans med

Arbetsmarknadsstyrelsen (AMS). ESV ansåg

att ekonomistyrningen inte fungerar på ett

tillfredsställande och föreslog att AMS

formulerar en verksamhetsanpassad strategi

för styrningen. AMS överlämnade en hand-

lingsplan för förbättrad kvalitet i ekonomi-

hanteringen till regeringen i april 2000. AMS

har, när handlingsplanen utformades, därtill

använt sig av Lindebergs Grant Thorntons

rapporter "Arbetsmarknadsverket" respektive

"Arbetsmarknadsverkets ekonomistyrning",

som presenterades i november 1999

respektive i februari 2000. I planen föreslås

bland annat att ansvar och befogenheten inom

verket knyts tätare samman, att kompetensen

i ekonomistyrning stärks samt att de

ekonomiadministrativa stödsystemen ses

över. Regeringen har fört diskussioner med

AMV med anledning av den handlingsplan

som verket har tagit fram för att förbättra sin

ekonomistyrning av samtliga arbets-

marknadspolitiska program. Regeringen avser

att följa denna utveckling och betonar vikten

av att intern information utvecklas vidare.

Riktade insatser för att öka sysselsättningen

bland invandrare

Även om den generella

arbetsmarknadspolitiken utgör grunden i

regeringens politik på området är det ibland

nödvändigt med olika riktade insatser för att

öka arbetskraftsdeltagandet bland särskild

utsatta grupper. Personer med

invandrarbakgrund har i dag en svag ställning

på arbetsmarknaden med betydligt högre

arbetslöshet och lägre sysselsättningsgrad än

övriga svenskar. I den ekonomiska

vårpropositionen har regeringen avsatt 100

miljoner kronor per 2001 - 2003 för att

genomföra riktade insatser för att öka

sysselsättningen bland invandrare. De

föreslagna medlen har i vårpropositionen

tillsvidare förts till utgiftsområde 8

Invandrare och flyktingar. Regeringen

aviserade i vårpropositionen att återkomma

med förslag om genomförandet av satsningen

och föreslå hur medlen skall fördelas. Av de

förslagna 100 miljonerna överförs 65 miljoner

kronor till utgiftsområde 13 anslag 22:3 Köp

av arbetsmarknadsutbildning och övriga

kostnader för kompletterande

utbildningsinsatser inom vård och andra

bristyrken. Insatserna ökar utgifterna under

anslaget med 65 miljoner kronor. Samtidigt

minskas utgiftområde 8 Invandrare och

flyktingar med motsvarande belopp.

Verksamheten föreslås påbörjas fr.o.m. den 1

januari 2001. Regeringen avser att ge AMS

uppdrag att genomföra kompletterande

utbildning för personer med utländsk

högskoleexamen inom olika bristyrken i

första hand inom hälso- och sjukvårdsområdet

samt lärare, tekniker och naturvetare. Vidare

skall pengarna användas för att genomföra

vårdutbildning för arbetslösa invandrare i

syfte att tillgodose behovet av tvåspråkig

personal inom primärvård och äldreomsorg.

AMS och vårdhuvudmännen skall tillsammans

skräddasy utbildningen för personer med

relevant språkkunskap.

Regelförenklingar

Regeringens arbete med regelförenklingar

inom arbetsmarknadspolitiken har bl.a.

resulterat i ett flertal nya eller ändrade

författningar som trätt i kraft den 1 augusti

2000. Ändringarna innebär i huvudsak att de

arbetsmarknadspolitiska programmen blivit

färre och mer enhetligt reglerade. Härvid har

vissa begrepp introducerats, förtydligats eller

renodlats. Detta föranleder följdändringar i

ett flertal författningar.

De begrepp som särskilt berörts i

regelförenklingsarbetet är

arbetsmarknadsutbildning och

utbildningsbidrag. Termen

arbetsmarknadsutbildning har tidigare använts

som en samlingsbeteckning för ett antal olika

arbetsmarknadspolitiska utbildningsinsatser,

men har nu renodlats till att avse enbart

yrkesinriktad utbildning. Den del av de icke

yrkesinriktade utbildningsinsatserna som

tidigare varit en del av

arbetsmarknadsutbildningen har nu förts till

det nya programmet förberedande insatser.

De andra arbetsmarknadspolitiska insatser

som tidigare utgjort former av

arbetsmarknadsutbildning utgör nu de

arbetsmarknadspolitiska programmen

arbetspraktik respektive beträffande

datortek en del av förberedande insatser.

Ordet utbildningsbidrag har använts både

för sådana stöd som lämnats till deltagare i

olika former av arbetsmarknadsutbildning och

för stöd som lämnats till deltagare i andra

arbetsmarknadspolitiska åtgärder som inte är

utbildning. Eftersom stödet inte bara omfattar

utbildning införs nu konsekvent termen

aktivitetsstöd i stället.

Vidare har termen yrkesinriktad

rehabilitering ersatts av arbetslivsinriktad

rehabilitering, arbetsmarknadspolitiska

åtgärder har bytts ut mot

arbetsmarknadspolitiska program och bidrag

har ersatts av ordet stöd.

Därutöver har några ytterligare

förändringar skett. Lagen (1997:1268) om

kommuners ansvar för ungdomar mellan 20

och 24 år har upphävts och ersatts av lagen

(2000:625) om arbetsmarknadspolitiska

program. Generationsväxlingen har utfasats.

Slutligen har ett nytt arbetsmarknadspolitiskt

program, aktivitetsgarantin, införts i

regelverket.

Regeringen föreslår till följd av de nya

respektive ändrade författningar som trätt i

kraft den 1 augusti 2000 ändringar i ett flertal

lagar. Riksförsäkringsverket,

Riksskatteverket, Kronofogdemyndigheten i

Stockholm, Centrala Studiestödsnämnden,

Arbetsmarknadsstyrelsen,

Arbetarskyddsstyrelsen och Närings- och

teknikutvecklingsverket, NUTEK har beretts

tillfälle att yttra sig över förslagen. I

Näringsdepartementet har upprättas förslag

till lagar om ändring i:

1 lönegarantilagen (1992:497),

2 lagen (1970:943) om arbetstid m.m. i

husligt arbete, och

3 lagen (1994:459) om

arbetsförmedlingsregister.

Förslagen är i princip av redaktionell art på så

sätt att terminologin anpassas till vad som nu

har sagts. Ändringarna föreslås träda i kraft

den 1 januari 2001. Förslagen motsvarar i

princip innehållet i nuvarande lagar.

Ändringarna bedöms därför vara av sådan

beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle

sakna betydelse. Förslagen bedöms inte

innebära några utgiftsökningar och inte

påverka ramen för utgiftsområdet.

Regeringen förslår nu också ändringar av

följdkaraktär i andra lagar. Förslag till

ändringar i lagen (1962:381) om allmän

försäkring, lagen (1999:674) om

inkomstgrundad ålderspension,

socialförsäkringslagen (1999:799), lagen

(1998:676) om statlig ålderspensionsavgift

och socialförsäkringsregisterlagen (1997:934)

behandlas i avsnittet avseende ålderspensions-

systemet. Ändringar i

studiestödslagstiftningen behandlas under

utgiftsområde 15, avsnitt 4.1.

Deltidsarbetslöshet

Antalet deltidsarbetslösa registrerade på

arbetsförmedlingarna har minskat sedan år

1997 och var 1999 i genomsnitt 124 000.

Minskningstakten har dock inte varit lika

snabb som minskningen av de öppet

arbetslösa. Den övervägande delen, 82

procent, av de deltidsarbeslösa är kvinnor.

För att skapa förutsättningar för en fortsatt

konjunkturuppgång och för att ge alla

människor möjlighet att arbeta i den

utsträckning de önskar är det viktigt att ta till

vara dessa underutnyttjade resurser på

arbetsmarknaden.

De deltidsarbetslösa som är registrerade på

arbetsförmedlingen uppbär i stor utsträckning

arbetslöshetsersättning. Arbetsmarknadens

oförmåga att ta tillvara detta arbetsutbud

innebär därför att arbetsgivarnas behov av lätt

tillgänglig arbetskraft finansieras av

arbeslöshetsförsäkringen och leder till

samhällsekonomiskt negativa effekter.

Regeringen ser allvarligt på dessa problem

och uttalade därför i (prop. 1999/2000:139)

En rättvisare och tryggare

arbetslöshetsförsäkring att Regeringen

kommer att uppdra åt AMS att kartlägga vilka

arbetsgivare som har en stor andel

deltidsarbetande och som inte erbjuder

önskad arbetstid. AMS skall sedan ta upp

överläggningar med dessa arbetsgivare i syfte

att förmå dem att organisera sitt arbete på ett

sådant sätt att oönskade deltidsarbeten i

möjligaste mån undviks. Samtidigt uttalades

att arbetslösa som får kompletterande

arbetslöshetsersättning bör visa intyg på att

de inte kan erbjudas önskad arbetsid av

arbetsgivaren.

I vårdkomissionen har Regeringen

tillsammans med Svenska kommunförbundet,

Landstingsförbundet, Svenska

Kommunalarbetarförbundet, Vårdförbundet

och SACO enats om att deltidsarbetslösheten

bland vård- och omsorgspersonal skall

halveras (Ds 1999:44). Under perioden

november 1999 till november 2000 skall

antalet personer i denna kategori som finns på

Arbetsförmedlingen minska från 30 000 till

15 000.

För att underlätta matchningsarbetet mellan

lediga platser och deltidsarbetslösa har

regeringen givit Arbetsmarknadsverket ett

tydligare uppdrag att samarbeta med

arbetsgivarna för att nå detta mål. I juni

lämnade AMS en delrapport med en

redovisning av det aktuella läget som visar att

deltidsarbetslösheten endast har minskat

marginellt. AMS bedömer emellertid att

effekterna av deras arbete tillsammans med

arbetsgivarna kommer att visa sig under

hösten.

Regeringen avser att kalla parterna till ett

möte i december 2000 i syfte att låta göra en

gemensam utvärdering av i vilken

utsträckning det skett en förskjutning från

tim- och deltidsanställningar till

heltidsanställningar.

Höjning av lägsta ersättningsnivån för

aktivitetsstöd

I den ekonomiska vårpropositionen 2000

aviserade regeringen att återkomma med

förslag till riksdagen om att höja den lägsta

nivån för aktivitetsstödet och att ett belopp

om 200 miljoner kronor 2001, 400 miljoner

kronor 2002 och 600 miljoner 2003 avsatts

under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och

arbetsliv för detta ändamål. Enligt nuvarande

regler får deltagare i program 103 kronor per

dag om de inte har rätt till

arbetslöshetsersättning. Regeringen föreslår

nu att denna nivå höjs till 143 kronor per dag

2001, 183 kronor per dag 2002 och 223

kronor per dag 2003. Förslaget påverkar inte

ramen för utgiftsområdet 13. Förslaget bör

gälla från den 1 januari 2001.

Höjd milersättning för resor i samband med

arbetsmarknadspolitiska program

Vid införandet av milersättningen i samband

med aktivitetsstöd baserades denna på den

ersättning som gäller för statsanställda.

Milersättningen har därefter höjts för de

statsanställda och regeringen avser nu att

genomföra motsvarande höjning för dem som

deltar i arbetsmarknadspolitiska program och

är berättigade till reseersättning. Utgifterna

under anslaget 22:3 Köp av

arbetsmarknadsutbildning och övriga

kostnader ökar därmed med 30 miljoner

kronor. Samtidigt minskas utgifterna under

anslaget 22:4 Särskilda insatser för

arbetshandikappade med motsvarande belopp.

Den högre ersättningen kommer att gälla från

och med den 1 januari 2001.

Utgifterna för arbetsmarknadspolitiken samlas

under utgiftsområdet

För att förtydliga finansieringen av

arbetsmarknadspolitiken i sin helhet och

skapa förutsättningar för en bättre samlad

resultatredovisning till riksdagen föreslår

regeringen att utgifterna för

arbetsmarknadspolitiken samlas under

utgiftsområdet.

Statsutgifterna är i enlighet med

riksdagsordningen hänförda till olika

utgiftsområden. Tilläggsbestämmelsen 5.12.1

i riksdagsordningen föreskriver bl.a.

benämningen för utgiftsområde 13 som

Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet och 14

som Arbetsmarknad och arbetsliv. Som

tidigare nämnts har regeringen föreslagit att

vissa anslag från utgiftsområde 14 skall flyttas

till utgiftsområde 13. För att

utgiftsområdenas namn skall stämma överens

med de anslag som sorterar under respektive

utgiftsområde bör namnet på utgiftsområde

13 ändras till Arbetsmarknad och

utgiftsområdets 14 till Arbetsliv. En

promemoria med det förslaget har remitterats

till länsstyrelserna i Norrbottens,

Västerbottens, Värmlands, Jämtlands och

Gotlands län samt till AMV, Institutet för

arbetsmarknadspolitisk utvärdering, Samhall

AB och Stiftelsen Utbildning Nordkalotten.

Ingen av myndigheterna har haft någon

erinran mot förslaget. Regeringen föreslår att

tilläggsbestämmelserna 4.6.15 och 5.12.1 i

riksdagsordningen bör ändras i

överensstämmelse med förslaget.

Avgiftsinkomster finansieringsbidrag

arbetspraktik disponeras för verksamhet

Innevarande budgetår redovisas det

finansieringsbidrag vissa arbetsgivare som

anordnar arbetspraktik inbetalar mot

inkomsttitel 2524 Finansieringsbidrag för

arbetspraktik. I 2000 års ekonomiska

vårproposition aviserade regeringen att man i

budgetpropositionen för 2001 avsåg föreslå

riksdagen att Arbetsmarknadsverket skulle få

disponera inkomster från finansieringsbidrag

vid arbetspraktik. Från 2001 föreslås att

AMV får använda avgiftsinkomsterna för

verksamhet under anslaget 22:2 Bidrag till

arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd.

Avgiftsinkomsterna skall redovisas mot

nämnda anslag och beräknas uppgå till 200

miljoner kronor. Förslaget innebär

motsvarande minskade inkomster på

statsbudgetens inkomstsida. Samtidigt

minskas anslagen 22:2 Bidrag till

arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

samt 22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning

och övriga kostnader med sammanlagt 200

miljoner kronor. Förslaget bör gälla från den

1 januari 2001.

4.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har granskat

AMV:s årsredovisning. Revisionsberättelsen,

som överlämnats till regeringen, är utan

invändning. Årsredovisningen har upprättats i

enlighet med förordningar om myndigheters

årsredovisningar m.m., regleringsbrev och

övriga beslut för myndigheten. RRV bedömer

att årsredovisningen i allt väsentligt är

rättvisande. RRV framhåller i sin granskning

av årsredovisningen att AMV:s

resultatredovisning har förbättrats i

förhållande till tidigare år. Det finns dock

fortfarande utrymme för förbättringar. RRV

menar att AMV bör bättre analysera

orsakerna till måluppfyllelsen av

verksamhetsmålen, förändringar i regelverk

och redovisningsprinciper och hur dessa

påverkar utfallet. Jämförelsetal bör också

redovisas på ett tydligare sätt. RRV har under

ett antal år uppmärksammat AMV på

skyldigheten att upprätta en riskanalys. AMV

har påbörjat arbetet med att upprätta

riskanalys och bör fullfölja det påbörjade

arbetet för vissa områden som inte klarats av

under 1999.

RRV:s revisionsberättelse avseende AMS

årsredovisning för budgetåret 1999 var utan

invändning och omdömena i den ekonomi

administrativa värderingen bedömdes vara

fullt tillfredsställande.

4.8 Budgetförslag

4.8.1 22:1 Arbetsmarknadsverkets

förvaltningskostnader

Tabell 4.8 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

4 347 365

Anslags-

sparande

- 2 530

2000

Anslag

4 524 565

1

Utgifts-

prognos

4 522 035

2001

Förslag

4 458 277

2002

Beräknat

3 834 889

2

2003

Beräknat

3 924 698

3

1 Varav - 3 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen

2000.

2 Motsvarar 3 754 177 tkr i 2001 års prisnivå.

3 Motsvarar 3 758 177 tkr i 2001 års prisnivå.

Ändamålet för anslaget avser kostnaderna för

personal och lokaler samt andra förvalt-

ningskostnader vid AMS,

länsarbetsnämnderna, arbetsförmedlingarna

samt arbetsmarknadsinstituten (Ami). Under

anslaget redovisas också IAESTE-praktik The

International Association for Exchange of

Students for technical Experience (IAESTE)

samt de avgiftsfinansierade verksamheterna

vid Arbetslivstjänster (ALT) och Aske

kursgård. I slutet av budgetåret 1999 var

drygt 10 500 årsarbetare anställda inom

AMV. Antalet årsarbetare har minskat med

drygt 600 jämfört med samma period 1998.

Tabell 4.9 Antal årsarbetande

1998

1999

AMS

841

872

AMS stab

280

268

AMS tjänster

573

592

Länsarbetsnämnder

815

708

Arbetsförmedling/AMI

9 157

8 610

ALT

230

213

Övrigt

100

109

AMV totalt

11 143

10 512

Regeringens överväganden

AMV har under ett flertal år fått använda

medel för arbetsmarknadspolitiska åtgärder

för tillfälliga personalförstärkningar.

Regeringen har bedömt att dessa är en

förutsättning för att upprätthålla kvalitet i

förmedlingsarbetet i tider med hög

arbetslöshet. Under budgetåret 1999 har

AMS fått använda 600 miljoner kronor under

anslaget samt 250 miljoner kronor under

anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska

åtgärder för tillfälliga personalförstärkningar.

AMS beräknade att medlen motsvarade ca

2 700 heltidsarbetande vid

arbetsförmedlingarna och arbetsmarknads-

instituten.

En viktig grund för att hävda arbets- och

kompetenslinjen i arbetsmarknadspolitiken är

att förmedlingarna kontrollerar att de

arbetssökande står till arbetsmarknadens

förfogande. Regeringen har därför betonat

vikten av att förstärka arbetsförmedlingens

kontrollfunktion. Under budgetåret 1999

avsattes 14,7 miljoner kronor av

förvaltningsmedlen för AMS tillsyn av arbets-

löshetsförsäkringen samt för AMS

verksamhet i samband med överklagande av

beslut om arbetslöshetsersättning eller

medlemskap i arbetslöshetskassa.

AMS är beredskapsmyndighet med

funktionsansvar för funktionen Arbetskraft

och disponerar därför medel under

utgiftsområde 6 Totalförsvar för ersättning

till utbildning av frivilliga

försvarsorganisationer. Målet är att

verksamheten inom funktionen skall bedrivas

så att totalförsvarets behov av arbetskraft kan

tillgodoses under höjd beredskap. AMV har

samma uppgifter i krig och kris som under

fredstid. Genom genomförda

beredskapsåtgärder klarar funktionen detta

mål och beredskapsförmågan bedöms vara

fortsatt god.

IAESTE-praktik är ett utbytesprogram

som skall medverka till att tekniker får en

bättre internationell kompetens. IAESTE

hanteras av Internationella programkontoret.

Budget för avgiftsbelagd verksamhet

Arbetslivstjänster (ALT)

Tabell 4.10 Arbetslivsinriktad rehabilitering, ALT

Tusental kronor

Intäkter som får

disponeras

Kostnader

Resultat

Utfall 1999

151 087

152 862

-1 774

Prognos 2000

161 058

165 637

- 4 579

Budget 2001

160 000

160 000

0

ALT erbjuder mot avgift företag och

myndigheter arbetslivsinriktad rehabilitering

och insatser för att förebygga utslagning i

arbetslivet. Målet för verksamheten är att

medverka till att personer som står utanför

arbetslivet skall kunna gå tillbaka till sitt

tidigare arbete eller få ett annat arbete.

Tabell 4.11 Arbetslivstjänster Aske kursgård

Tusental kronor

Intäkter som får

disponeras

Kostnader

Resultat

Utfall 1999

12 592

16 367

- 3 774

Prognos 2000

21 060

20 560

500

Budget 2001

21 500

20 200

1 300

Verksamheten vid Aske kursgård är

avgiftsfinansierad. Resultatet uppgick under

budgetåret 1999 till -3,7 miljoner kronor.

Det försämrade resultatet hänger samman

med att kursgården varit stängd under en

ombyggnadsperiod under 1999. Det

överskott som tidigare ackumulerats får

användas i verksamheten.

Slutsatser

Under innevarande budgetår har Svenska

ESF-rådets (Rådet för Europeiska

Socialfonden i Sverige) förvaltningskostnader

betalats från AMS förvaltningsanslag. ESF-

rådet har under 2000 varit en myndighet

inom AMV. Svenska ESF-rådet skall från

2001 inte längre utgöra en del av AMV, vilket

det närmare redogörs för under anslaget 22:5

Rådet för Europeiska socialfonden i Sverige.

Regeringen föreslår därför att anslaget

minskas med 97,4 miljoner kronor från 2001.

Av detta belopp överförs 5 miljoner kronor

till det inom utgiftsområde 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande upptagna anslaget 32:01

Länsstyrelserna m.m. för de berörda

länsstyrelsernas arbete med insatser av mål 3-

typ inom strukturfondernas mål 1-program.

Vidare föreslås anslaget minskas med 10

miljoner kronor som överförs till

utgiftsområde 17 Kultur, medier,

trossamfund och fritid vad avser en

permanentning av försöksverksamheten med

arbetsförmedling vid centrumbildningarna.

Därutöver minskas anslaget från 2001 med

12,1 miljoner kronor som överförs till

utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och

finansförvaltning för förbättrad AKU

statistik, samt produktion av vakans- och

lönestatistik. Slutligen minskas anslaget med 1

miljoner kronor för en resusrsförstärkning av

Institutet för arbetsmarknadspolitisk

utvärdering, 0,7 miljoner kronor som

överförs till Ombudsmannen mot

diskriminering på grund av sexuell läggning,

2,5 miljoner till Konkurrensverket samt 0,6

miljoner kronor för genomförandet av en

registerbaserad Folk och Bostadsräkning.

Regeringen anser med hänsyn tagen till det

resultat som AMS redovisat från

granskningen av arbetslöshetskassorna att det

är angeläget att AMS ytterligare intensifierar

insatserna för att skärpa tillsynen. För

innevarande budgetår 2000 har regeringen

beräknat att 14 650 000 kronor skall användas

för detta ändamål. Tillsynen finansieras helt

genom arbetsmarknadsavgifter från och med

den 1 januari 1998 (prop.1996/97:107, bet.

1996/97:AU13, rskr.1996/97:236).

Regeringen föreslår för budgetåret 2001 att

14 900 000 kronor får användas för tillsyn.

Tabell 4.12 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

4 524 565

Pris- och löneomräkning

69 965

Minskat resursbehov

- 11 953

Överföring till andra anslag

- 124 300

Förslag 2001

4 458 277

4.8.2 22:2 Bidrag till

arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd

Tabell 4.13 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

34 494 164

Anslags-

sparande

- 1 275 637

2000

Anslag

29 696 000

Utgifts-

prognos

32 585 000

2001

Förslag

38 962 000

1

2002

Beräknat

38 593 000

2003

Beräknat

38 989 000

1 Nytt anslag från år 2001. Redovisningen av utfall, anslagssparande och anslag

 2000

avser det under innevarande budgetår under utgiftsområdet uppförda anslaget A 1

Bidrag till arbetslöshetsersättning.

Ändamålen för anslaget avser i huvudsak

arbetslöshetsersättning vid öppen

arbetslöshet och aktivitetsstöd för personer

som deltar i arbetsmarknadspolitiska

program. Från anslaget betalas även utgifter

för viss nationell medfinansiering som svarar

mot utbetalningar från anslagen Europeiska

socialfonden m.m. för perioden 1995 1999

och Europeiska socialfonden m.m. för

perioden 2000 2006 vad avser aktivitetsstöd.

Anslaget kan, efter beslut av

länsarbetsnämnden, användas för

medfinansiering i form av aktivitetsstöd av

regionala tillväxtavtal för insatser som ryms

inom ramen för de arbetsmarknadspolitiska

reglerna och med utgångspunkt i de mål och

prioriteringar som finns uppsatta för

arbetsmarknadspolitiken. Under anslaget

beräknas även högst 400 miljoner kronor för

utgifter enligt ändamålet för anslaget 22:3

Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga

kostnader.

Utgifterna avser försörjning av personer

som deltar i program eller är öppet arbetslösa.

Utgifterna påverkas främst av omfattningen

på programmen och den öppna

arbetslösheten, ersättningsnivåerna,

ersättningsperiodernas längd, villkoren för

rätt till arbetslöshetsersättning samt av hur

stor del av deltagarna i programmen som har

rätt till arbetslöshetsersättning. Deltagare i

program med aktivitetsstöd får en ersättning

motsvarande den arbetslöshetsersättning de

skulle haft om de varit öppet arbetslösa. De

som inte är berättigade till

arbetslöshetsersättning får 103 kronor per

dag i aktivitetsstöd.

Bidrag till arbetslöshetsersättning

Under budgetåret 1999 utbetalades 34 494

miljoner kronor från anslaget A 1 Bidrag till

arbetslöshetsersättning under utgiftsområde

13. Det är 1 698 miljoner kronor mer än vad

regeringen beräknade inför budgetåret 1999

och 1 276 miljoner kr mer än vad som fanns

tillgängligt på anslaget. Skillnaden mellan vad

som var beräknat och vad som anslagits beror

dels på att det fanns ett anslagssparande sedan

budgetåret 1998, dels på att regeringen

minskade anslaget med 610 miljoner kronor

under 1999 som en teknisk justering av

anslaget med anledning av att AMV för

budgetåret 1998 bytt redovisningsprincip.

Utgifterna har blivit högre än beräknat trots

att antalet arbetslösa inför budgetåret 1999

beräknades bli i genomsnitt 3 300 fler än de i

genomsnitt 140 800 personer som var

arbetslösa under 1999. Det beror på att

sammansättningen av gruppen arbetslösa har

förändrats och att de arbetslösa i större

utsträckning än tidigare har haft

inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning.

Under 1999 utbetalades ersättning för totalt

63,5 miljoner ersättningsdagar, vilket är en

minskning med endast 7 procent jämfört med

det antal ersättningsdagar som betalades ut

1998. Antalet öppet arbetslösa minskade

under samma period med 13 procent.

Under budgetåret 1999 uppgick

kostnaderna för statsbidrag till

arbetslöshetskassorna till 32 403 miljoner

kronor. Kostnaderna inkluderar utbetalning

av inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning,

grundbeloppet och tillfällig avgångsersättning.

Omkring 75 procent av de öppet arbetslösa

som var registrerade vid arbetsförmedlingen

1999 hade rätt till inkomstrelaterad

arbetslöshetsersättning medan omkring 7

procent hade rätt till grundbeloppet i

arbetslöshetsförsäkringen.

Arbetslöshetsersättning betalas till såväl

hel- som deltidsarbetslösa. 1999 fanns i

genomsnitt 123 600 deltidsarbetslösa, varav

82 procent var kvinnor och 18 procent män,

registrerade vid arbetsförmedlingen. Av dessa

hade ca 87 procent rätt till inkomstrelaterad

ersättning och ca 4 procent hade rätt till

grundbeloppet. Det genomsnittliga antalet

deltidsarbetslösa hade minskat med omkring

6 procent relativt 1998.

Tillfällig avgångsersättning kunde sökas

under tiden den 1 juli den 31 december

1997 av den som då fyllt 60 år. Ersättning

lämnas till dess personen fyller 65 år. Under

budgetåret 1999 hade drygt 15 000 personer

tillfällig avgångsersättning. Av dessa var 7 400

kvinnor och 8 000 män. Totalt utbetalades

under det året 1 785 miljoner kronor i

tillfällig avgångsersättning,

Under budgetåret 1999 fram till och med

den 30 september fick högst 150 miljoner

kronor disponeras av regeringen för olika

projekt som innebar en aktivare användning

av arbetslöshetsersättningen. Regeringen hade

bemyndigat AMS att från och med den 15

juni 1998 fatta beslut om

försöksverksamheten. Därutöver innebar

regeringens beslut om regional försöks-

verksamhet i Skåne, Dalarnas, Gävleborgs,

Värmlands och Jämtlands län bl.a. att försöks-

länen själva fick fatta beslut om en aktivare

användning av arbetslöshetsersättningen.

Sammanlagt deltog drygt 1 800 personer i

dessa projekt under 1999. Kostnaderna

uppgick till 61 miljoner kronor och är

inkluderade i utgifterna för statsbidrag till

arbetslöshetskassor.

Under 1998 fanns möjligheten att ansöka

om generationsväxling. Som mest har omkring

840 personer haft ersättning enligt reglerna

för generationsväxling. Utgifterna för

ersättning vid generationsväxling uppgick

under budgetåret 1999 till 94 miljoner

kronor.

Utjämningsbidrag och utjämningsavgift

används för att utjämna skillnader i nivåerna

på medlemsavgifterna i de olika

arbetslöshetskassorna. Arbetslöshetskassorna

betalar avgiften till staten som sedan betalar ut

den till kassorna i form av utjämningsbidrag.

Kostnaderna för ut-jämningsbidraget uppgick

under budgetåret 1999 till 66 miljoner

kronor och beräknas bli lika stora under

2000.

Anslaget belastades från och med

budgetåret 1999 med en statlig

ålderspensionsavgift som det året uppgick till

1 931 miljoner kronor.

Under det första halvåret 2000 har 16 887

miljoner kronor betalats ut under anslaget.

Regeringen beräknar att i genomsnitt 202 000

personer per månad kommer att vara öppet

arbetslösa under budgetåret 2000. Regeringen

beräknar att kostnaderna för bidrag till

arbetslöshetsersättning kommer att uppgå till

32 585 miljoner kronor 2000. Utgifterna

under budgetåret 2000 förväntas överstiga

vad som beräknades i budgetpropositionen

för budgetåret 2000 med 2 889 miljoner

kronor. Det beror på att de arbetslösa i större

utsträckning än vad som tidigare antagits

beräknas uppbära inkomstrelaterad

arbetlöshetsersättning. Det första halvåret

2000 utbetalades ersättning för 29,4 miljoner

ersättningsdagar. Det innebär att antalet

utbetalade ersättningsdagar endast är 1

procent mindre än det första halvåret 1999

samtidigt som antalet öppet arbetslösa var 8

procent mindre under motsvarande period.

Det första halvåret 2000 fanns ca 120 000

deltidsarbetslösa registrerade vid

abetsförmedlingen, vilket är omkring 3

procent färre än det första halvåret 1999.

Under det första halvåret 2000 utbetalades

15 451 miljoner kronor i statsbidrag till

arbetslöshetskassor varav 708 miljoner

kronor avseende tillfällig avgångsersättning.

Utgifterna för ersättning vid

generationsväxling uppgick under det första

halvåret 2000 till 22 miljoner kronor och

utgifterna för statlig ålderspensionsavgift till

1 348 miljoner kronor.

Bemyndiganden om ekonomiska

förpliktelser

Arbetsmarknadspolitiska program löper i

normalfallet under sex månader. Det innebär

att åtaganden under anslaget som avser

aktivitetsstöd medför utgifter kommande

budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas

att för 2001 besluta om åtaganden under

anslaget som medför framtida utgifter.

Regeringen föreslår att riksdagen

bemyndigar regeringen att för anslaget under

2001 ingå ekonomiska förpliktelser som

inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter

om högst 5 500 miljoner kronor under 2002

 2004.

Tabell 4.14 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Miljoner kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003-

beräknat

Utestående förpliktelser ivid årets början

0

0

3 633

Nya förpliktelser

0

0

6 000

Infriade förpliktelser

0

0

- 4 200

- 5 000

- 433

Utestående förpliktelser vid årets slut

0

0

5 433

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

0

0

5 500

Regeringens övervägande

Utgifterna för bidrag till

arbetslöshetsersättning har tidigare utbetalats

från det under utgiftsområdet uppförda

anslaget A1 Bidrag till arbetslöshetsersättning.

Aktivitetsstöd har tidigare utbetalats från det

under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och

arbetsliv uppförda anslaget A2

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Från bud-

getåret 2001 föreslås att bidrag till

arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

utbetalas från det uppförda ramanslaget 22:2

Bidrag till arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd. Förändringen sker bl.a. för att

tydliggöra att utgifterna för dessa ändamål

hänger tydligt samman. Ersättningen för dem

som deltar i program med aktivitetsstöd

motsvarar den arbetslöshetsersättning som

deltagarna skulle vara berättigade till om de

var arbetslösa. Omfattningen på programmen

påverkar också den öppna arbetslösheten och

därmed

utgifterna för arbetslöshetsersättning. En

sammanläggning förtydligar detta samband

och skapar samtidigt större möjligheter för att

vid behov göra omprioriteringar under

löpande budgetår mellan

arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

insatser.

Förändringen innebär att för 2001 tillförs

anslaget 10 676 miljoner kronor för utgifter

för aktivitetsstöd vid deltagande i arbets-

marknadspolitiska program inklusive statliga

ålderspensionsavgifter.

Under anslaget för A2

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder beräknas

under innevarande budgetår utgifter för

aktivitetsstöd och kostnader för köp av

arbetsmarknadsutbildning m.m. under

separata anslagsposter. I syfte att ge AMV en

viss flexibilitet finns under 2000 en begränsad

möjlighet att föra medel mellan de två

anslagsposterna.

En viss flexibilitet kommer även att gälla i

medelsanvändningen mellan anslaget 22:2

Bidrag till arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd samt anslaget 22:3 Köp av

arbetsmarknadsutbildning och övriga

kostnader. Under anslaget beräknas därför att

högst 400 miljoner kronor får användas enligt

de ändamål som finns för anslaget 22:3 Köp

av arbetsmarknadsutbildningar och övriga

kostnader.

Vid medelsberäkningen har regeringen tagit

hänsyn till riksdagens beslut i anledning av

den 2000 års ekonomiska vårproposition,

antagandena om den ekonomiska utvecklingen

enligt den reviderade finansplanen samt

förslagen under avsnitt 4.6.2. Därutöver har

anslaget för 2001 minskats med 93 miljoner

kronor som överförts till anslaget 22:12

Bidrag till lönegarantiersättning samt 16,1

miljoner kronor som överförsts till anslaget

22:6 Europeiska socialfonden m.m. för

perioden 1995-1999.

Mot bakgrund av ovanstående föreslår

regeringen att riksdagen anvisar ett ramanslag

om 38 962 miljoner kronor för budgetåret

2001. Av detta belopp beräknas 9 707

miljoner kronor för aktivitetsstöd, 25 717

miljoner kronor för bidrag till

arbetslöshetsersättning samt 3 538 miljoner

kronor för statliga ålderspensionsavgifter

avseende aktivitetsstöden och bidrag för

arbetslöshetsersättning.

4.8.3 22:3 Köp av

arbetsmarknadsutbildning och

övriga kostnader

Tabell 4.15 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

22 403 407

1

Anslags-

sparande

- 1 334 321

2000

Anslag

19 490 591

2

Utgifts-

prognos

16 200 000

2001

Förslag

5 761 086

3

2002

Beräknat

5 365 717

2003

Beräknat

4 902 460

1 I beloppet ingår ej utgifter från det äldre anslaget 1995/96 X A 2

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder där utfallet var 31 miljoner kronor avseende

medel

som disponeras av Boverket för bostadsinvesteringar m.m.

2 Varav - 100 000 tkr på tilläggsbudget i samband med den ekonomiska

vårpropositionen 2000.

3 Nytt anslag från 2001. Redovisningen av utfall, anslagssparande och anslag

2000

avser det under innevarande budgetår under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och

arbetsliv uppförda anslaget A 2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder.

Ändamålen för anslaget avser i huvudsak köp

av arbetsmarknadsutbildning, flyttningsbidrag

och övriga kringkostnader vid

arbetsmarknadspolitiska program. Utgifterna

har tidigare beräknats under det under

utgiftsområde 14 uppförda ramanslaget A 2

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Från

anslaget betalas även utgifter för viss nationell

medfinansiering som svarar mot utbetalningar

från anslagen Europeiska socialfonden m.m.

för perioden 1995 1999 och Europeiska

socialfonden m.m. för perioden 2000 2006.

Anslaget kan, efter beslut av

länsarbetsnämnden, användas för

medfinansiering av regionala tillväxtavtal för

insatser som ryms inom ramen för de

arbetsmarknadspolitiska reglerna och med

utgångspunkt i de mål och prioriteringar som

gäller för arbetsmarknadspolitiken. Under

anslaget beräknas även högst 400 miljoner

kronor för ändamål enligt anslaget 22:2

Bidrag till arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd.

Av anslaget skall 65 miljoner kronor per år

2001 2003 användas för riktade insatser som

kompletterande utbildningsinsatser inom vård

och andra bristyrken för att öka

sysselsättningen bland invandrare.

Arbetsmarknadspolitiska program

Budgetåret 1999 anvisades 21 961 miljoner

kronor på det under utgiftsområde 14

uppförda anslaget A 2

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Under

våren förde regeringen bort dels 981 miljoner

kronor från anslaget utifrån bedömningen att

behovet av arbetsmarknadspolitiska program

minskat samt dels ytterligare 200 miljoner

kronor som en teknisk justering av anslaget

med anledning av att nya

redovisningsprinciper tillämpas för anslaget

från budgetåret 1998. Anslaget minskades

därutöver på tilläggsbudget till statsbudgeten

med ytterligare med 397 miljoner kronor

(prop. 1998/99:100, yttr. 1998/99:AU3y,

bet. 1998/99:FiU27, rskr. 1998/99:249).

Drygt 1 500 miljoner kronor av

anslagskrediten utnyttjades under budgetåret

1999. Trots att antalet deltagare i

arbetsmarknadspolitiska program minskat

kraftigt i takt med konjunkturförbättringen

har utgifterna inte minskat i samma takt.

Detta beror främst på att den genomsnittliga

individersättningen (aktivitetsstödet) för

deltagare i program ökat, liksom andelen

upphandlad yrkesinriktad utbildning samt

utgifterna för otraditionella insatser med

anledning av försöksverksamheten i

Jämtlands, Värmlands, Dalarnas, Gävleborgs

och Skåne län som avslutades vid årsskiftet.

Orsaken till att det genomsnittliga

aktivitetsstödet ökat är främst att allt färre

ungdomar, som ofta är berättigade till en lägre

ersättning än övriga, är i behov av att delta i

olika program. Utnyttjandet av

anslagskrediten beror också på den relativt

höga anslagsförbrukningen under första

halvåret 1999 samt på problem för AMV att

ställa om verksamheten utifrån de minskade

medelsramarna. Regeringen utökade därför

också anslagskrediten under budgetåret 1999

för att skapa en möjlighet för AMV att

motverka en befarad situation med

utförsäkringar då utrymmet för program var

begränsat under det andra halvåret 1999.

Innevarande budgetår har riksdagen anvisat

19 590 miljoner kronor under anslaget och på

tilläggsbudget till statsbudgeten har anslaget

minskats med 100 miljoner kronor (prop.

1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr.

1999/2000:000). Antalet deltagare i

arbetsmarknadspolitiska program vid

ingången av budgetåret var ca 100 000

personer, vilket var 68 000 personer färre

jämfört med budgetåret innan. De

arbetsmarknadspolitiska programmen

kommer fortsätta att öka under hösten med

tyngdpunkten på yrkesinriktad

arbetsmarknadsutbildning för att förhindra

flaskhalsar samt på aktivitetsgarantin för att

stödja dem som har det svårast att få ett

arbete.

Bemyndiganden om ekonomiska

förpliktelser

Arbetsmarknadspolitiska program löper i

normalfallet under sex månader. Det innebär

att åtaganden under anslaget som avser

aktivitetsstöd medför utgifter kommande

budgetår. Regeringen bör därför bemyndigas

att för 2001 besluta om åtaganden under

anslaget som medför framtida utgifter.

Regeringen föreslår att riksdagen

bemyndigar regeringen att för anslaget under

2001 ingå ekonomiska förpliktelser som

inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter

om högst 3 700 miljoner kronor under 2002

 2004.

Tabell 4.16 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Miljoner kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003-

beräknat

Utestående förpliktelser ivid årets början

45

4 685

2 422

Nya förpliktelser

22

6 055

4 000

Infriade förpliktelser

- 34

- 4 685

- 2 800

- 3 000

- 622

Utestående förpliktelser vid årets slut

4 685

6 056

3 622

Bemyndiganderam

14 000

14 000

3 700

Regeringens övervägande

Utgifterna för köp av

arbetsmarknadsutbildning och övriga

kostnader har tidigare utbetalats från det

under utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och

arbetsliv uppförda anslaget A2

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder tillsammans

med utgifter för aktivitetsstöd. Från

budgetåret 2001 föreslås att bidrag till

arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd

utbetalas från det uppförda ramanslaget 22:2

Bidrag till arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd vilket det tidigare redogjorts

för under avsnitt 4.8.2. I syfte att ge AMV en

viss flexibilitet i medelsanvändningen finns

under 2000 en möjlighet att föra medel

mellan de två anslagsposterna för

aktivitetsstöd respektive köp av

arbetsmarknadsutbildning och övriga

kostnader.

Denna flexibilitet bör även fortsättningsvis

finnas och under anslaget beräknas därför att

högst 400 miljoner kronor får användas för

aktivitetsstöd.

Vid medelsberäkningen har regeringen tagit

hänsyn till riksdagens beslut i anledning av

2000 års ekonomiska vårproposition,

antagandena om den ekonomiska utvecklingen

enligt den reviderade finansplanen samt

förslagen under avsnitt 4.6.2. Därutöver har

anslaget 2001 minskats med 2000 miljoner

kronor med anledning av att

anställningsstöden utgår som en kreditering

av arbetsgivarnas skattekonto och belastar

statsbudgetens inkomstsida. Anslaget har

minskats med 200 miljoner kronor som

överförts till utgiftsområde 19 Regional

utjämning och utveckling för IT-

struktursatsningar, 15 miljoner kronor

som överförts till utgiftsområde 17 Kultur,

medier, trossamfund och fritid för en

permanentning av försöksverksamheten med

en tredje anställningsform inom teatern, 5,1

miljoner kronor till utgiftsområde 2

Samhällsekonomi och finansförvaltning för en

förbättrad AKU-statistik, 2 miljoner kronor

till utgiftsområde 14 Arbetsliv för en

förstärkning av Jämställdhetsombudsmannen.

Slutligen har 57 miljoner kronor som

överförts till anslaget 22:12 Bidrag till

lönegarantiersättning och 9,9 miljoner kronor

till anslaget 22:6 Europeiska socialfonden

m.m. för perioden 1995-1999. Mot bakgrund

av ovanstående föreslår regeringen att

riksdagen anvisar ett ramanslag om 5 761 086

000 kronor år 2001.

4.8.4 22:4 Särskilda insatser för

arbetshandikappade

Tabell 4.17 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

6 674 306

Anslags-

sparande

- 219 842

2000

Anslag

6 828 941

Utgifts-

prognos

6 305 000

2001

Förslag

6 975 607

2002

Beräknat

7 139 742

2003

Beräknat

7 199 358

Ändamålen för anslaget avser statsbidrag för

anställning med lönebidrag, statsbidrag till

skyddat arbete hos offentliga arbetsgivare

(OSA), särskilt introduktions- och

uppföljningsstöd (SIUS), projektmedel för

personer med arbetshandikapp och stöd till

hjälpmedel på arbetsplatsen m.m.. Utgifterna

påverkas främst av omfattningen av och den

genomsnittliga kostnaden för lönebidrag och

OSA. Syftet är att arbetssökande personer

med arbetshandikapp skall ges samma

möjligheter att delta i arbetslivet som

personer utan arbetshandikapp.

Lönebidrag och OSA kan lämnas till

arbetsgivare som anställer personer med

arbetshandikapp. SIUS-verksamheten ger

möjlighet att anställa en särskild stödperson,

som skall hjälpa personer med

funktionshinder in i arbetslivet. Stöd till

hjälpmedel på arbetsplatsen m.m. inkluderar

arbetsplatsanpassningar, särskilt biträde på

arbetsplatsen och särskilt stöd för start av

näringsverksamhet. Projekt med

arbetsmarknadspolitisk inriktning syftar till

att, i samverkan med övriga aktörer, öka

möjligheterna för arbetssökande med svårare

funktionshinder att få arbete.

Budgetåret 1999 anvisades 6,5 miljarder

kronor på statsbudgeten under anslaget. 224

miljoner kronor av anslagskrediten

utnyttjades, vilket berodde på en hög

omfattning av anställning med lönebidrag och

OSA.

Kulturarvs-IT

Projektet Kulturarvs-IT (prop.1998/99:1)

som pågår är en försöksverksamhet som

beräknas pågå åren 1999 2001 har påbörjats

vid 25 institutioner, varav 19 länsmuseer,

samt vidare i Kiruna, Ulriksfors och

Grängesberg. Riksantikvarieämbetet, som är

arbetsgivare för anställda vid länsmuseerna

och vid en registreringscentral, har anställt ca

130 personer med arbetshandikapp samt

arbetsledare för dessa. Stiftelsen

Föremålsvård i Kiruna, som är arbetsgivare

för anställda i de tre, nyss uppräknade

orterna, har anställt ca 55 personer med

arbetshandikapp, jämte arbetsledare för dessa.

Lönebidragsprojektet

På regeringens uppdrag påbörjade AMV ett

treårigt lönebidragsprojekt under 1998 (prop.

1996/97:150). Projektet syftar bl.a. till att

utveckla metoder, kompetens samt

uppföljnings- och utvärderingsinsatser för att

förbättra och effektivisera hanteringen av

anställningar med lönebidrag. I projektet har

också beaktats synpunkter från ESV vad

gäller ekonomihanteringen av lönebidragen. I

AMS rapport från november 1999 framgår att

olika kvalitetskrav, indikatorer och

mätmetoder har utarbetats. Länen har

erbjudits strategiska utbildningar. Länens

arbete skall nu följas upp. Samtliga län är

involverade i projektet, som slutredovisas i

början av 2001.

Bemyndiganden om ekonomiska

förpliktelser

Beslut om särskilda insatser för personer med

arbetshandikapp omfattar normalt sett högst

ett år. Det innebär att åtagande under anslaget

medför kostnader för kommande budgetår.

Regeringen bör därför bemyndigas att för

2001 besluta om åtagande under anslaget som

medför framtida utgifter. Regeringen föreslår

att riksdagen bemyndigar regeringen att för

anslaget under 2001 att ingå ekonomiska

förpliktelser på högst 7 miljarder kronor

under 2002 2004.

Tabell 4.18 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Miljoner kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

3 366

4 000

4 000

Nya förpliktelser

0

4 000

7 000

Infriade förpliktelser*

0

- 3 366

- 4 000

- 4 000

- 3 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

3 366

4 000

7 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

6 700

6 700

7 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Regeringens överväganden

Riksdagen har givit regeringen tillkänna att

regeringen bör överväga om det finns

situationer då det är befogat med lönebidrag

även i ett bestående anställningsförhållande

(bet. AU1999/2000:1, rskr.

1999/2000:000). Regeringen tillsatte i juni

1999 en särskild utredare av den

arbetslivsinriktade rehabiliteringen.

Utredningen har lämnat dels delrapporten

Individen i centrum (S 1999:08), dels det

slutliga betänkandet Rehabilitering till arbete

 en reform med individen i centrum

(SOU 2000:78) som överlämnades i slutet av

augusti 2000.

Tabell 4.19 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

6 828 941

Makroekonomiskaförutsättningar

56 666

Volymer

120 000

Överföring till anslaget 22:3

- 30 000

Förslag 2001

6 975 607

4.8.5 22:5 Rådet för Europeiska

socialfonden i Sverige

Tabell 4.20 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2001

Förslag

92 400 1

2002

Beräknat

89 118 2

2003

Beräknat

91 203 2

1 Nytt anslag

2 Motsvarar 87 100 tkr i 2001 års prisnivå.

Ändamålet för anslaget avser kostnader för

personal, lokaler och andra

förvaltningskostnader vid Rådet för

Europeiska socialfonden i Sverige samt för

nationell medfinansiering av s.k. tekniskt stöd

inom de berörda socialfondsprogrammen.

Regeringens överväganden

För genomförandet av Europeiska

socialfondens mål 3 och gemenskapsinitiativet

Equal avseende programperioden 2000 2006

bildades den 1 januari 2000 en ny myndighet

inom AMV, Rådet för Europeiska

socialfonden i Sverige (Svenska ESF-rådet).

Rådet utgör förvaltningsmyndighet för

programmen enligt den definition av

uppgiften som anges i artikel 9 n, Rådets

förordning (EG) nr 1260/1999 om allmänna

bestämmelser för strukturfonderna. Inom

Svenska ESF-rådet finns en regional

organisation, inom dess beslutsområde, vilken

tagit sin utgångspunkt i den tidigare

organisationen för mål 4. I likhet med detta

program genomförs arbetet med nya mål 3

dessutom i samarbete med regionala

partnerskap. Svenska ESF-rådet svarar även

för avslutandet av den föregående

programperiodens mål 3, mål 4, Adapt och

Employment.

De berörda socialfondsprogrammens

inriktning redovisas under anslagen 22:6

Europeiska socialfonden m.m. för perioden

1995 1999 och 22:7 Europeiska socialfonden

m.m. för perioden 2000 2006.

För att ytterligare förstärka

förutsättningarna för att nya mål 3 och Equal

blir nyskapande och därigenom ett tillskott

till den svenska politiken för

kompetensutveckling och andra

arbetsmarknadsfrågor bedömer regeringen att

Svenska ESF-rådet inte längre skall utgöra en

del av AMV. Förändringen skall träda i kraft

den 1 januari 2001.

Svenska ESF-rådets förvaltningskostnader

betalas under innevarande budgetår från AMS

förvaltningsanslag. Efter beaktande av s.k.

tekniskt stöd inom ramen för

socialfondsmedlen, vilket kan täcka vissa

administrativa kostnader, föreslår regeringen

att riksdagen anvisar ett ramanslag om

92 400 000 kronor för budgetåret 2001. Den

nya myndigheten finansieras genom att

anslaget 22:1 Arbetsmarknadsverkets

förvaltningskostnader justeras med

motsvarande belopp.

4.8.6 22:6 Europeiska socialfonden

m.m. för perioden 1995 1999

Tabell 4.21 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

2 194 392

Anslags-

sparande

845 371

2000

Anslag

1 242 563

Utgifts-

prognos

1 741 000

2001

Förslag

234 344

Under detta anslag redovisas utbetalningarna

från Europeiska socialfonden för program-

perioden 1995 1999. Utbetalningarna avser

delfinansiering av insatser inom ramen för

strukturfondsmålen 2, 3, 4, 5b och 6 samt

gemenskapsinitiativen. Från anslaget bekostas

vidare den statliga medfinansieringen av mål 4

och insatser av mål 4-karaktär inom mål 6.

Anslaget avslutas 2001.

AMS och berörda länsstyrelser vad avser

vissa INTERREG II-program är utbetalnings-

ansvariga myndigheter för Socialfonden i

Sverige beträffande programperioden 1995

1999. Sverige har för denna programperiod

från Socialfonden tilldelats totalt ca 750

miljoner euro inklusive indexuppräkning,

vilket motsvarar ca 6 450 miljoner kronor.

Beslut om nya projekt inom de olika

strukturfondsprogrammen har fattats till och

med 1999. Projektverksamhet fortgår under

2000, och de sista utbetalningarna kan ske

under 2001. Därefter skall de

utbetalningsansvariga myndigheterna göra

slutredovisningar av de olika programmen till

EG-kommissionen.

Mål 3 och mål 4 samt

gemenskapsinitiativen Employment och

Adapt omfattas av enbart Socialfonden medan

övriga program delfinansieras av flera fonder.

En övergripande redovisning avseende

samtliga strukturfondsprogram under

programperioden 1995 1999 lämnas inom

utgiftsområde 19.

Mål 3 har under programperioden syftat till

att slussa in ungdomar på arbetsmarknaden,

bekämpa långtidsarbetslöshet och stödja

personer som riskerar att utestängas från

arbetsmarknaden. De svenska mål 3-

insatserna har varit inriktade på

kompetensutveckling, skapande av

sysselsättning via datortekens aktivitetscentra,

vägledning och rådgivning, samt hjälp till egen

företagarverksamhet. Svenska ESF-rådet

ansvarar fr.o.m. 2000 för avslutandet av mål

3-programmet.

Mål 4 har syftat till att ge erforderlig

kompetensutveckling till anställda som hotas

av arbetslöshet till följd av strukturella

förändringar. Målgruppen är anställda i små

och medelstora företag samt anställda i vård

och omsorg. Det svenska mål 4-programmet,

även kallat Växtkraft Mål 4, har inriktats på

att förändra arbetsorganisationen för att

därigenom stärka de anställdas och företagens

konkurrenskraft. Svenska ESF-rådet är

fr.o.m. 2000 ansvarig myndighet för

avslutandet av programmet.

Gemenskapsinitiativet Employment har

syftat till att genom olika utvecklingsprojekt

öka jämställdheten på arbetsmarknaden samt

förbättra möjligheterna till arbete för

arbetshandikappade, utsatta grupper och

ungdomar. Gemenskapsinitiativet Adapt har

haft som syfte att genom utvecklingsprojekt

underlätta för anställda att klara

arbetsmarknadens förändrade krav, skapa nya

arbetstillfällen och stärka företagens

konkurrensförmåga. De två

gemenskapsinitiativen är transnationella,

vilket innebär att projekten har genomförts i

partnerskap med liknande projekt i minst två

andra medlemsländer. Svenska ESF-rådet

svarar fr.o.m. 2000 för avslutandet av

programmen.

För 1999 redovisas under anslaget ett

ackumulerat anslagssparande om totalt 845

miljoner kronor eller motsvarande 46 procent

av budget. Detta förklaras bl.a. av att

uppbyggnaden av strukturfondsverksamheten

var mer tidskrävande än vad som kunde

förutses, vilket resulterade i ett stort

anslagssparande redan under 1997.

Anslagssparandet innebär dock främst en

förskjutning av utbetalningarna över åren.

Andelen intecknade socialfondsmedel, vilken

för flertalet av programmen uppgår till 100

procent eller endast några procentenheter

lägre, tyder på att ett mycket högt

utnyttjande av den totala socialfondsramen

kommer att uppnås. För 2000 redovisas en

hittills hög utbetalningstakt. Det första

halvåret 2000 har totalt 1 105 miljoner

kronor betalats ut från anslaget vilket utgör

89 procent av budget. Enligt en prognos

kommer totalt 1 741 miljoner kronor att

betalas ut från anslaget under året, vilket

innebär att en stor del av anslagssparandet tas

i anspråk.

Regeringens överväganden

Mål 3 och mål 4 samt Adapt och Employment

har under programperioden varit föremål för

omfattande uppföljning och utvärdering.

Dessutom skall s.k. ex-postutvärderingar

göras av respektive program när

verksamheten har avslutats.

En målsättning för insatserna inom de

svenska socialfondsprogrammen har under

programperioden varit att de skall vara

utvecklingsinriktade eller experimentella.

Mot denna bakgrund har stor uppmärksamhet

ägnats inom programmen åt uppgiften att

synliggöra och lyfta fram resultaten av

insatserna. En metod som särskilt använts är

att identifiera, och sprida information om,

goda exempel.

Mål 3 har haft att pröva nya vägar inom

arbetsmarknadspolitiken. Särskilt goda

erfarenheter i programmet har bl.a. varit en

ökad mångfald av aktörer, en förbättrad

individanpassning och fler helhetslösningar i

insatserna samt att nya nätverk har skapats.

Sammanfattningsvis har målen i programmet

uppnåtts på en övergripande nivå, bl.a. vad

avser inriktningen på de mest utsatta

grupperna. Även de kvantitativa målen har

uppnåtts.

Mål 3 har från programmets start i juli

1995 till och med december 1999 omfattat

totalt 165 000 personer, varav 31 000 under

1999. Av samtliga deltagare är 53 procent

kvinnor och 47 procent män. Antalet projekt

uppgår per december 1999 till 1 900, varav

hälften varit inriktade på målgruppen

långtidsarbetslösa.

Samtliga av de för mål 3 avsatta

socialfondsmedlen, totalt ca 3 165 miljoner

kronor för programperioden som helhet, har

intecknats genom beslut. Andelen utbetalade

medel uppgår per juli 2000 till ca 95 procent.

Även mål 4 har haft en utvecklingsinriktad

karaktär. Kompetensutveckling av anställda

har i programmet kopplats till förändring av

arbetsorganisationen. Mål 4-programmet har

fått ett stort gensvar runt om i landet och i

utvärderingar bedömts ha uppnått betydande

framgångar.

En förklaring till de goda resultaten i

programmet är dess tvåstegsmodell i

genomförandet. Denna modell, som

förutsätter en hög grad av delaktighet från de

anställda, innebär att företaget i ett första steg

genomför en analys av kompetensbehovet i

företaget och upprättar en handlingsplan. I ett

andra steg genomförs

kompetensutvecklingen. Ytterligare en

väsentlig förklaring till framgången är de

mycket aktiva och väl fungerande

partnerskapen inom programmet. De

regionala partnerskapen har haft ett stort

inflytande på genomförandet av programmet.

Från programmets start i juni 1996 till och

med december 1999 har ca 16 700 företag

beviljats stöd för steg 1-insatser, dvs. analys

av kompetensbehovet och utarbetande av en

handlingsplan i företaget. Dessa företag har

totalt 294 000 anställda, varav 49,5 procent

kvinnor och 50,5 procent män. Under samma

period har totalt 14 900 beslut, varav 6 900

under 1999, fattats om stöd till steg 2-insatser

som innebär genomförande av

kompetensutvecklingen av anställda i enlighet

med handlingsplanerna.

Samtliga av de för programperioden

tillgängliga bidragsmedlen för mål 4, vilka

utgörs av lika delar socialfondsmedel och

statlig medfinansiering totalt ca 3 200

miljoner kronor - har intecknats. De

utbetalda medlen uppgår per juli 2000 till ca

85 procent av de tillgängliga bidragsmedlen.

Gemenskapsinitiativen Employment och

Adapt har under programperioden omfattat

totalt 120 respektive 56 projekt. Utvärdering

av Employment har visat att programmet har

haft tydliga drag av nyskapande och att

projekten har utgått från de enskilda

individernas behov. Den senaste

utvärderingen av Adapt, som avlämnades i

slutet av 1999, har visat att programmet har

fungerat som ett kraftfullt stöd till redan

pågående utvecklingsarbete och att det

bidragit till bildandet av nya nätverk och

samarbeten.

Samtliga socialfondsmedel inom de båda

programmen har intecknats genom beslut.

Andelen utbetalda medel uppgår per juli 2000

till ca 91 procent inom Employment och till

ca 76 procent inom Adapt.

Regeringens bedömning är att

genomförandet av mål 3, mål 4, Employment

och Adapt har fungerat väl. Oberoende

utvärderingar har visat att de övergripande

målen i programmen har uppnåtts, och att de i

stor utsträckning omfattat nyskapande

insatser. Programmen har vidare inneburit en

förnyelse av samarbetsformerna på olika

nivåer.

Erfarenheterna av de fyra programmen har

utgjort ett viktigt underlag i utformningen av

de nya socialfondsprogrammen i Sverige.

Dessa program redogörs för under anslaget

22:7 Europeiska socialfonden m.m. för

perioden 2000 2006.

Samtliga socialfondsmedel inom mål 3, mål

4, Employment och Adapt har intecknats

genom beslut. Andelen utbetalade medel

ligger dessutom på en mycket hög nivå,

mellan 95 procent och 76 procent per juli

2000. Regeringen bedömer med ledning av

detta att en mycket hög utnyttjandegrad av de

totalt tillgängliga socialfondsmedlen i dessa

program kommer att ha uppnåtts vid

avslutningen av programmen under 2001.

Växelkursförändringar har inneburit en större

tilldelning än tidigare beräknats av

socialfondsmedel, uttryckt i svenska kronor.

Mot denna bakgrund beräknas utgifterna

under anslaget öka med totalt 106 miljoner

kronor, varav 80 miljoner kronor utgörs av

socialfondsmedel och 26 miljoner kronor

utgörs av statlig medfinansiering av mål 4. De

ökade utgifterna under anslaget till följd av

ökat behov av statlig medfinansiering bör

finansieras genom omprioritering inom

utgiftsområdet. Mot bakgrund av att alla

berörda program skall avslutas under 2001

beräknar regeringen inga utgifter under

anslaget för 2002.

Tabell 4.22 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

1 242 563

Minskat resursbehov

- 1 034 219

Överföring från anslagen 22:2 och

22:3

26 000

Förslag 2001

234 344

4.8.7 22:7 Europeiska socialfonden

m.m. för perioden 2000 2006

Tabell 4.23 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2000

Anslag

641 000

Utgifts-

prognos

200 000

2001

Förslag

1 663 000

2002

Beräknat

1 663 000

2003

Beräknat

1 587 460

Under detta anslag redovisas utbetalningarna

från Europeiska socialfonden för

programperioden 2000 2006.

Utbetalningarna skall avse delfinansiering av

insatser inom de nya strukturfondsmålen 1, 2

och 3 samt gemenskapsinitiativet Equal. Från

anslaget skall även statlig medfinansiering av

en satsning på kompetensutveckling inom mål

1 och mål 3 bekostas. Mål 3 och Equal

omfattas av enbart Socialfonden, medan målen

1 och 2 delfinansieras av flera strukturfonder.

En övergripande redogörelse för

programperioden 2000 2006 inom

strukturfonderna lämnas inom utgiftsområde

19.

AMS är utbetalningsmyndighet för mål 3

och Equal. Totalt fem länsstyrelser ansvarar

för utbetalningarna av socialfondsmedel inom

mål 1 och mål 2. Sverige har för

programperioden 2000 2006 tilldelats totalt

ca 8 800 miljoner kronor från Socialfonden.

Medelsramen för mål 3 uppgår till 747

miljoner euro, vilket motsvarar ca 6 350

miljoner kronor, för programperioden.

Beloppet inkluderar indexuppräkning.

Därutöver tillkommer den s.k.

resultatreserven som motsvarar 4 procent av

ramen. Resultatreserven skall fördelas av EG-

kommissionen i nära samråd med

medlemsstaten under 2004 utifrån uppnådda

resultat i målprogrammet. Sverige har för

gemenskapsinitiativet Equal tilldelats totalt 86

miljoner euro, inklusive indexuppräkning,

från Socialfonden. Detta motsvarar ca 730

miljoner kronor.

Regeringen överlämnade i november 1999

till EG-kommissionen ett förslag till program

för mål 3 i Sverige, vilket därefter har varit

föremål för förhandlingar mellan företrädare

för regeringen och kommissionen.

Kommissionen planerar att i början av hösten

2000 fastställa ett samlat programdokument

för mål 3 i Sverige. Programmet beräknas

starta i samband med fastställandet.

Regeringen avser att i september i år till

EG-kommissionen lämna ett förslag till

program för Equal.

Regeringens överväganden

Den övergripande strategin för mål 3 i Sverige

är att stärka individens ställning på

arbetsmarknaden genom

kompetensutveckling av såväl arbetslösa som

sysselsatta. Även andra insatser skall dock

göras som kompletterar den nationella

sysselsättningspolitiken. Programmet är

indelat i följande insatsområden: 1)

Kompetensutveckling av sysselsatta, 2) Ökad

anställbarhet och företagaranda, 3) Mångfald,

integration och jämställdhet och 4) Lokal

utveckling.

Insatsområdet Kompetensutveckling av

sysselsatta syftar till att genom

verksamhetsrelaterad kompetensutveckling få

till stånd processer som bidrar till förnyelse

och flexibilitet på arbetsplatserna. I ett första

steg görs en kompetens- och

organisationsanalys, varefter

kompetensutvecklingen genomförs.

Insatserna kan göras inom alla sektorer på

arbetsmarknaden och omfatta såväl anställda

som ensamföretagare och sysselsatta i

kooperativ. Kompetensutveckling är en viktig

faktor för en uthållig ekonomisk tillväxt.

Regeringen följer det utvecklingsarbete som

bedrivs i olika projekt i Göteborgsregionen

och andra delar av landet och som syftar till

kvalitetssäkring av kompetensutveckling i

arbetslivet. Ett sådant utvecklingsarbete

kommer också att kunna ske inom ramen för

mål 3, där partnerskapen har en väsentlig roll.

Insatsområdet Ökad anställbarhet och

företagaranda innehåller aktiva åtgärder med

syfte att stärka de grupper som står utanför

arbetsmarknaden genom hjälp till egen

försörjning, utbildning och jobbrotation eller

till att starta eget.

Insatsområdet Integration, mångfald och

jämställdhet har som målsättning att integrera

personer med utländsk bakgrund och göra

funktionshindrade personer delaktiga i arbets-

marknaden. Jämställdhetsperspektivet skall

genomsyra hela mål 3-programmet, men det

finns inom det sistnämnda insatsområdet

också särskilda åtgärder som skall verka för

att minska könssegregeringen på

arbetsmarknaden.

Insatsområdet Lokal utveckling riktar sig

till regionala/lokala aktörer och har som syfte

att utnyttja möjligheten att sysselsättning

skapas på lokal nivå, inom bl.a. kooperativa

företag, ideella organisationer, allmännyttiga

stiftelser och lokala utvecklingsgrupper, dvs.

inom områden som förknippas med den

europeiska termen den sociala ekonomin.

Insatser för kompetensutveckling är högt

prioriterade i de regionala tillväxtavtalen.

Medel från mål 3 kommer att utgöra en

betydelsefull resurs för att medfinansiera

dessa insatser.

För insatsområdet Kompetensutveckling av

sysselsatta har för 2000 2002 avsatts totalt ca

2 500 miljoner kronor. Beloppet, som även

inkluderar kompetensutveckling av sysselsatta

inom ramen för mål 1, omfattar till hälften

vardera socialfondsmedel och statlig

medfinansiering. Dessutom förutsätts

medfinansiering av arbetsgivarna inom ramen

för trepartssamverkan. En utvärdering av

insatserna under 2000 2002 skall ligga till

grund för utformningen av

kompetensutvecklingsinsatserna under den

senare delen av programperioden.

Den nationella medfinansieringen av de

insatser inom mål 3 som riktar sig främst till

arbetslösa avses ske huvudsakligen inom

ramen för anslagen 22:2 Bidrag till

arbetslöshetsersättning och aktivitetsstöd och

22:3 Köp av arbetsmarknadsutbildning och

övriga kostnader.

Gemenskapsinitiativet Equal skall syfta till

att i transnationellt samarbete främja nya

metoder för att motverka all slags

diskriminering och ojämlikhet i anknytning

till arbetsmarknaden. Programmet skall

omfatta såväl arbetssökande som anställda och

bygga vidare på erfarenheter av de tidigare

gemenskapsinitiativen Employment och

Adapt. Vederbörlig hänsyn skall i

programmet även tas till de asylsökandes

integration i samhället och yrkeslivet. EG-

kommissionen har i riktlinjerna för Equal

angivit ett antal tematiska områden vilka

anknyter till den europeiska

sysselsättningsstrategin. Regeringen avser att

till EG-kommissionen föreslå att det svenska

Equal-programmet skall ha en tematisk

inriktning som bl.a. omfattar insatser för att

underlätta inträde på arbetsmarknaden och

för start av eget företag, livslångt lärande och

minskad könssegregering på

arbetsmarknaden. Främjande av jämställdhet

mellan kvinnor och män skall genomsyra hela

programmet. Programförslaget blir fram till

februari 2001 föremål för förhandlingar

mellan regeringen och kommissionen,

varefter det skall fastställas av kommissionen.

De första förberedelserna för

projektverksamheten inom Equal beräknas

komma i gång under våren 2001.

För mål 3 och Equal bildades den 1 januari

2000 en myndighet inom AMV, Svenska

ESF-rådet. Myndigheten samarbetar i

genomförandet av mål 3 med regionala

partnerskap. Svenska ESF-rådet skall fr.o.m.

2001 inte längre ingå i AMV vilket närmare

redovisas under anslaget 22:5 Rådet för

Europeiska socialfonden i Sverige.

Bemyndiganden om ekonomiska

förpliktelser

Verksamheten inom

strukturfondsprogrammen är av långsiktig

karaktär och omfattar bl.a. fleråriga projekt.

Åtaganden under anslaget kan således

medföra kostnader för kommande budgetår.

Regeringen föreslår därför att riksdagen be-

myndigar regeringen att under 2001 ingå

ekonomiska förpliktelser under anslaget som

inklusive tidigare åtaganden innebär utgifter

om högst 1 800 miljoner kronor under 2002

2008. Beloppet omfattar ca 15 procent av den

preliminärt beräknade totala socialfondsramen

och viss nationell medfinansiering.

Tabell 4.24 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Miljoner kronor

1999*

2000

beräknat

2001

beräknat

2002

beräknat

2003

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

0

900

Nya förpliktelser

0

1 200

2 400

Infriade förpliktelser*

0

- 300

- 1 779

- 1 000

- 521

Utestående förpliktelser vid årets slut

0

900

1 521

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

0

2 400

1 800

* Nytt anslag fr.o.m. 2000

Tabell 4.25 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

641 000

Ökat resursbehov

1 022 000

Förslag 2001

1 663 000

4.8.8 22:8 Institutet för

arbetsmarknadspolitisk utvärdering

Tabell 4.26 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

14 649

Anslags-

sparande

6 968

2000

Anslag

13 768

Utgifts-

prognos

18 000

2001

Förslag

20 093

2002

Beräknat

20 504

1

2003

Beräknat

20 948

1

1 Motsvarar 20 093 tkr i 2001 års prisnivå.

Ändamålet för anslaget avser kostnader för

personal, projekt, lokaler och andra

förvaltningskostnader vid Institutet för

arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU).

IFAU:s uppgift är att främja, stödja och

genomföra främst utvärderingsstudier av

arbetsmarknadspolitiskt motiverade åtgärder

och studier av arbetsmarknadens

funktionssätt. Anslagssparandet om 6 968

kronor för 1999 beror på att institutet varit

inne i en uppbyggnadsfas samt att det beviljat

bidrag till extern forskning som ännu inte

inneburit utgifter. Anslagssparandet är

intecknat genom beslut till projekt och

kommer att betalas ut efter 2000.

Under de två första verksamhetsåren har

IFAU färdigställt och distribuerat 24

forskningsrapporter och driver för

närvarande 24 interna och 16 externa projekt.

Färdigställda forskningsrapporter skickas till

nationella och internationella tidskrifter för

bedömning och publicering. Under 1999 har

IFAU genomfört 32 seminarier i egen regi

och personal från IFAU har deltagit i ett stort

antal konferenser och workshops i Sverige

och utomlands. IFAU har även under 1999

genomfört två större konferenser tillsammans

med bl.a. Rådet för arbetslivsforskning

(RALF).

Regeringens överväganden

Det arbete inom arbetsmarknadspolitisk

utvärdering som IFAU har inlett under 1998

och 1999 ligger väl i linje med de behov som

riksdagen har påvisat för att öka kunskapen

om arbetsmarknadspolitikens effekter.

Arbetsmarknadspolitiska program innebär en

stor offentlig utgift och därför är det viktigt

att följa upp och utvärdera insatsernas

effektivitet. Regeringen föreslår därför att

anslaget tillförs ytterligare 1 miljon kronor

från och med 2001. Samtidigt minskas

anslaget 22:1 Arbetsmarknadsverkets

förvaltningskostnader med motsvarande

belopp. Regeringen avser att ändra

instruktionen för IFAU i syfte att vidga

institutets arbetsuppgifter till att även främja,

stödja och genomföra studier av

arbetsmarknadseffekterna av åtgärder inom

utbildningsväsendet. För detta ändamål

förstärks IFAU:s anslag med ytterligare

5 miljoner kronor. De ökade resurserna skall

även användas för att initiera konferenser,

projekt, osv som ytterligare belyser

kopplingen mellan arbetsmarknad och

utbildning.

Tabell 4.27 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

13 768

Pris- och löneomräkning

325

Ökat resursbehov

5 000

Överföring från anslaget 22:1

1 000

Förslag 2001

20 093

4.8.9 22:9 Bidrag till administration av

grundbelopp till icke anslutna

Tabell 4.28 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

55 897

Anslags-

sparande

136

2000

Anslag

62 445

Utgifts-

prognos

62 445

2001

Förslag

63 244

2002

Beräknat

64 379

1

2003

Beräknat

65 669

2

1Motsvarar 63 244 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 63 244 tkr i 2001 års prisnivå.

Ändamålet för anslaget avser vissa

förvaltningskostnader i den kompletterande

arbetslöshetskassan ALFA. Utgifterna avser

dels administrationen av grundbeloppet för de

icke anslutna och dels under

uppbyggnadsskedet budgetåren 1998 1999

om dessa kostnader inte täcktes av

anslutningsavgifterna administrationen av

ersättningen för dem som är anslutna till

arbetslöshetskassan.

Regeringens överväganden

AMS har på regeringens uppdrag redovisat

hur stora kostnaderna varit för

administrationen av grundbeloppet för de

icke anslutna i den kompletterande

arbetslöshetskassan ALFA samt gjort en

bedömning av om anslagsmedlen använts på

ett ändamålsenligt sätt. Redovisningen har

även innefattat ett ställningstagande kring om

de kostnader som arbetslöshetskassan haft i

samband med gjorda teknikinvesteringar i

form av dator- och telestöd utgjort sådana

nödvändiga kostnader som skall omfattas av

anslaget och således betalas av staten.

AMS har inte funnit något skäl att

ifrågasätta medelsanvändningens

ändamålsenlighet. I likhet med under

budgetåret 1998, har intäkter i form av

anslutningsavgifter givit ett överskott, drygt 5

miljoner kronor, varför inte medel behövt

användas för finansiering av administrationen

av anslutna i arbetslöshetskassan.

Beträffande teknikinvesteringarna i dator-

och telefonstöd har AMS konstaterat att dessa

måste anses som nödvändiga för

arbetslöshetskassans fortsatta verksamhet.

Arbetslöshetskassan ALFA har erhållit

14,5 miljoner kronor i anslutningsavgift

under budgetåret 1999, vilket motsvarar

13 000 årsanslutna. Vid budgetårets utgång

var 17 000 personer anslutna till

arbetslöshetskassan. Under budgetåret

betalade arbetslöshetskassan ut

inkomstrelaterad ersättning till 2 000

anslutna, medan 3 000 anslutna fick

grundbeloppet. Grundbeloppet lämnades

också till 51 000 icke anslutna personer.

Tabell 4.29 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

62 445

Pris- och löneomräkning

799

Förslag 2001

63 244

4.8.10 22:10 Bidrag till Samhall AB

Tabell 4.30 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

4 262 419

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

4 262 419

Utgifts-

prognos

4 262 419

2001

Förslag

4 262 419

2002

Beräknat

4 262 419

2003

Beräknat

4 262 419

Ändamålet för anslaget avser ersättning till

Samhall AB för de merkostnader som bolaget

har jämfört med andra företag, t.ex. för den

anpassade arbetstakten, att verksamheten

finns i hela landet och anställningstryggheten

för arbetshandikappade anställda. Uppgiften

för Samhall AB är att anordna, leda och

samordna koncernens verksamhet för att ge

meningsfullt och utvecklande arbete åt

personer med arbetshandikapp där behoven

finns. Utgifterna på anslaget styrs främst av

antalet anställda med arbetshandikapp.

Samhall AB har i avtalet mellan staten och

Samhall AB för 2000 åtagit sig att utarbeta

och redovisa hur Samhall som

arbetsmarknadspolitisk åtgärd har en

rehabiliterande effekt för arbetshandikappade

anställda under tiden som de arbetar i

Samhallkoncernen. Samhall lämnade en första

delredovisning till Näringsdepartementet den

17 april 2000. Av denna framgår att det skall

finnas tydliga individuella mål, som följs upp

årligen, för de anställda. Det skall även finnas

en utförlig dokumentation om vilka åtgärder

som vidtagits i varje anställds personakt. På

olika nivåer i koncernen skall

personalutvecklingsarbetet följas upp

systematiskt genom olika nyckeltal.

Uppdraget kommer slutligt att redovisas i

Samhalls budgetunderlag till regeringen för

2002.

Regeringens överväganden

Anpassning av Samhalls bolagsordning

Samhall AB (Samhall) har genomgått stora

förändringar sedan verksamheten började

1980. Samhall övergick den 1 juli 1992 från

stiftelse till bolagsform, vilket bl.a. inneburit

att bolaget fått bättre affärsmässiga

förutsättningar för sin verksamhet och blivit

effektivare. Omfattningen av tjänste- och

servicearbeten har även ökat, bl.a. genom att

konkurrensen hårdnat på industrisidan.

Kundbehov och kundfokus har blivit

viktigare. Exportandelen i Samhalls

produktion har också ökat, vilket lett till att

flera av Samhalls konkurrenter i dag finns i

utlandet.

I bolagsordningen beskrivs Samhalls syfte

som "att ge meningsfullt och utvecklande

arbete åt arbetshandikappade där behoven

finns". Denna beskrivning härstammar

ursprungligen från år 1980 då Samhall

bildades och då affärsverksam-heten inte var

speciellt utvecklad. Samhall erhöll då en

merkostnadsersättning från staten om ca 170

procent av de arbetshandikappades löner. I

dag med en utvecklad affärsverksamhet

motsvarar merkostnadsersättningen ca 88

procent av de arbetshandikappades löner.

Bakgrunden till detta är bl.a. en genom åren

successivt minskad merkostnadsersättning

som Samhall kunnat kompensera med allt fler

och bättre affärer.

I syfte att skapa starka garantier för ett

konkurrensneutral beteende från Samhalls

sida inrättades år 1980 Kontaktrådet Samhall -

Näringslivet. Huvudmän för rådet är

Företagarnas Riksorganisation, Svenska

handelskammarförbundet, Sveriges

Industriförbund, Svensk Handel och Samhall.

Kontaktrådet fungerar som ett auktoritativt

samarbetsorgan i både principiella och

individuella konkurrenspolicyfrågor som har

anknytning till Samhallkoncernens

affärsverksamhet.

Kontaktrådets prövningsområde är vidare

än konkurrenslagens regelverk vilket också

ger en större möjlighet för utredning och

prövning av eventuella klagomål gällande

konkurrensfrågor med koppling till Samhalls

affärsverksamhet. Varje år genomför

Samhallkoncernen ca 100 000 affärsavslut.

Under de senaste åren har Kontaktrådet

endast prövat två till tre ärenden per år.

Samhall har i en skrivelse, i september

2000, till regeringen hemställt om att

bolagsordningen anpassas så att Samhalls

industriella och kommersiella verksamhet på

ett tydligare sätt framgår vid beskrivningen av

bolagets syfte. Samhall menar även att

aktierna i fortsättningen bör kunna medge rätt

till utdelning. Vidare har bolaget pekat på

behovet av att i bolagsordningen uppdatera

beskrivningen av föremålet för bolagets

verksamhet. Genom att anpassa

bolagsordningen i enlighet med ovan uppnås

enligt Samhall en bättre överensstämmelse

mellan bolagsordningen och bolagets

verksamhet.

Som skäl härför anger Samhall att bolaget i

dag bedriver sin affärsverksamhet på

marknadens villkor och är i detta avseende

likt varje annat affärsdrivande företag. Att

bolaget kan anpassa sig efter kundbehoven är

en förutsättning för att utveckla

affärsverksamheten. Att affärsverksamheten

utvecklas positivt är i sin tur en viktig

förutsättning för att skapa arbetstillfällen för

arbetshandikappade.

Riksdagen har med anledning av

budgetpropositionen för år 2000 i sitt

betänkande AU16, sid. 109, ansett att förslag

om ändring av Samhalls bolagsordning när det

gäller vissa grundläggande frågor skall

underställas riksdagen. Dessa frågor rör syftet

och föremålet för bolagets verksamhet.

Särskilt påpekar utskottet att riksdagen bör

har möjlighet till inflytande över Samhalls

grundläggande syfte.

Regeringen anser att det i Samhalls syfte

tydligt bör framgå att bolaget skall producera

efterfrågade varor och tjänster och genom

detta kunna skapa meningsfulla och

utvecklande arbeten för personer med

arbetshandikapp. Samhalls verksamhet har,

som beskrivits ovan, förändrats genom åren

och affärsverksamheten har blivit och bedöms

bli av allt mer avgörande betydelse för om

Samhall framöver skall kunna erbjuda arbete

åt personer med arbetshandikapp. Regeringen

delar Samhalls uppfattning om att detta

förhållande tydligare bör komma till uttryck i

bolagsordningens formulering av syftet med

bolagets verksamhet.

Regeringen anser att det bör få ankomma

på regeringen att, utan riksdagens hörande, i

fortsättningen godkänna vilka branscher som

Samhall skall verka inom. Samhalls

verksamhet vad gäller produktion av varor

och tjänster förändras kontinuerligt och

kommer att förändras under åren i och med

att Samhall hela tiden måste förändra sin

affärsinriktning för att kunna skapa ökad

försäljning och därmed också de

arbetstillfällen som krävs för att kunna

erbjuda arbete åt personer med

arbetshandikapp. Det innebär att

bolagsordningen, i den del som beskriver de

branscher som bolaget skall verka inom,

oftare kan komma att behöva ändras.

Sammanfattningsvis bör dels

bolagsordningen anpassas i det avseende som

angivits ovan, dels i fortsättningen

godkännande krävas beträffande Samhalls

syfte. Ändringar om exempelvis

branschinriktningar i verksamheten bör

således kunna genomföras efter godkännande

av regeringen.

4.8.11 22:11 Bidrag till Stiftelsen

Utbildning Nordkalotten

Tabell 4.31 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

7 229

Anslags-

sparande

0

2000

Anslag

7 229

Utgifts-

prognos

7 229

2001

Förslag

7 229

2002

Beräknat

7 229

2003

Beräknat

7 229

Stiftelsen Utbildning Nordkalotten drivs av

Sverige, Finland och Norge enligt en

överenskommelse från 1990. Anslagets

ändamål avser ersättning till Stiftelsen

Utbildning Nordkalotten för de åtaganden

svenska staten har för verksamheten samt

kompensation för de kostnadsfördyringar

som uppstår för Finland och Norge till följd

av att utbildningstjänsterna är

mervärdesskattepliktiga i Sverige. Utöver

statsbidraget finansieras stiftelsen

verksamheten genom intäkter från kurs- och

uppdragsverksamhet. Till grund för

verksamheten ligger stiftelsens stadgar och en

överenskommelse mellan länderna.

Under 1999 har stiftelsen haft en

beläggning om 266 årsplatser inom ramen för

de utbildningsplatser som fastställs enligt

överenskommelsen mellan Finland, Norge

och Sverige. Därutöver försåldes ytterligare

47,6 årsplatser. Under året har det pågått

förhandlingar mellan de norska, finska och

svenska regeringarna i syfte att revidera

överenskommelsen mot bakgrund av den

utvärdering om stiftelsen som genomfördes

under 1999. Avsikten är bl.a. att förstärka

företagaranknytningen i utbildningarna, att

betona stiftelsens nordiska prägel samt att

stärka uppföljningen av verksamheten. Den

reviderade överenskommelsen väntas bli

undertecknad under hösten 2000.

Regeringen gav den 21 juni 2000 AMS i

uppdrag att analysera och lämna förslag på hur

utnyttjandet av de utbildningsmöjligheter som

tillhandahålls av Stiftelsen Utbildning

Nordkalotten kan effektiviseras. AMS

avrapporterade uppdraget den 23 augusti

2000. I rapporten föreslår AMS bl.a.

 att det ska råda riksintag till

utbildningarna,

 att AMS centralt upphandlar och

finansierar utbildningarna och att

utbildningsplatserna ställs till alla

arbetsförmedlingars disposition,

 att det garanterade köpet av

utbildningsplatser uppgår till 300

årsplatser,

 att metoder för uppföljning av

kursdeltagarna efter utbildning säkerställs.

Vidare konstaterar AMS att Stiftelsen

Utbildning Nordkalotten lämpar sig väl för

att genomföra olika typer av

försöksverksamhet inom utbildningsområdet

och att nya målgrupper och områden för

utbildning vid stiftelsen bör övervägas.

Regeringens överväganden

Regeringen avser att följa upp och vidta

lämpliga åtgärder med anledning av rapporten.

4.8.12 22:12 Bidrag till

lönegarantiersättning

Tabell 4.32 Anslagsutvecklingen

Tusental kronor

1999

Utfall

954 312

Anslags-

sparande

188 688

2000

Anslag

877 000

Utgifts-

prognos

913 000

2001

Förslag

530 000

2002

Beräknat

388 000

2003

Beräknat

416 000

Från anslaget finansieras utbetalning av

ersättningar till arbetstagare för

lönefordringar vid konkurs i enlighet med

lönegarantilagen (1992:497). Från anslaget

betalas också ersättningar till länsstyrelserna

för deras arbete med utbetalning av

lönegarantimedel samt till Kammarkollegiet

för administrativa kostnader. Från och med

budgetåret 2001 nettobudgeteras anslaget.

Återvunna medel ur konkurser beräknas för

budgetåret 2001 till 220 miljoner kronor.

Utgifterna vad gäller

lönegarantiersättningar styrs av antalet

konkurser, av hur många som omfattas av

konkurserna, ersättningstidens längd samt av

de bestämmelser som styr rätten till

ersättning.

Regeringens överväganden

Utbetalningen av ersättning under budgetåret

1999 uppgick till 954 miljoner kronor.

(Antalet berörda konkursföretag var 6 973

och antalet berörda arbetstagare var 35 381).

Det innebär en fortsatt minskning med nästan

100 miljoner kronor jämfört med 1998 då 1

055 miljoner kronor betalades ut. Jämfört

med 1997 är minskningen 1999 cirka 300

miljoner kronor och jämfört med 1996, 400

miljoner kronor.

Första halvåret 2000 har 487 198 000

kronor betalats ut enligt reglerna om

lönegarantiersättning. Antalet berörda företag

har uppgått till 1 353 och antalet berörda

arbetstagare till 10 773. För budgetåret 2000

beräknas utgifterna under anslaget uppgå till

913 miljoner kronor.

1999 inbetalades 149 miljoner kronor, som

utgjorde återvunna medel från konkurser.

Första halvåret 2000 har 70 miljoner kronor

betalats in.

Från och med 1999 finansierar anslaget

endast utgifter för lönegarantiersättningar

samt vissa administrationskostnader. Jämfört

med tidigare, då även räntor och amorteringar

på skulden från lönegarantifonden betalades

av anslaget, behöver kostnaderna för

lönegarantiersättningar beräknas med större

exakthet. Behovet av säkrare prognoser för

utgifterna är väsentligt större när

amorteringarna inte längre kan fungera som

en "buffert", som varierar beroende på vilket

utrymme som återstår sedan ersättningarna

betalats ut.

Regeringen har bedömt att förändringarna

av anslagskonstruktionen m.m. medför att det

behövs ett tydligare myndighetsansvar för

lönegarantin. Den uppsplittring på många

olika myndigheter som nu finns är ett

ytterligare skäl att pröva frågan om ett

tydligare och mer sammanhållet

myndighetsansvar. I december 1998 uppdrog

regeringen därför åt Statskontoret att se över

administrationen av lönegarantiersättningen

m.m. Statskontoret har den 1 juni 1999

överlämnat rapporten En samlad

administration av lönegarantin (1999:20). I

rapporten föreslås bland annat att

Riksskatteverket skall vara huvudman och

ansvarig för anslaget till lönegarantiersättning

samt att utbetalningar av ersättningar skall

kunna göras av konkursförvaltarna. Vid ett

genomförande av förslagen skulle

Kammarkollegiet och länsstyrelserna inte

längre ha kvar sin nuvarande hantering av

lönegarantifrågor. Rapporten har

remissbehandlats och bereds för närvarande

inom Regeringskansliet.

I samband med budgetpropositionen för

1999 minskades anslaget med 150 000 000

kronor. Beloppet lades engångsvis tillbaka i

tilläggsbudget i vårpropositionen 1999 på

grund av att förväntade regelförändringar ej

kommit till stånd. Lagändringar med

anledning av Förmånsrättskommitténs förslag

skall genomföras men kommer inte få effekt

på kostnaderna på lönegarantin under

budgetåret, 150 000 000 kronor tillförs

därför anslaget.

För budgetåret 2001 föreslår regeringen

530 miljoner kronor för anslaget till bidrag

till lönegarantiersättningar. För budgetåret

2002 och 2003 beräknas anslaget uppgå till

388 miljoner kronor respektive 416 miljoner

kronor. Återvunna medel ur konkurser

beräknas för budgetåret 2001 till 220

miljoner kronor.

Tabell 4.33 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

877 000

Minska resursbehov

- 497 000

Överföring från anslag 22:2 och 22:3

150 000

Förslag 2001

530 000

4.8.13 22:13 Lernia AB

Tabell 4.34 Anslagsberäkning

Tusental kronor

1999

Utfall

6 121

Anslags-

sparande

4 979 1

2000

Anslag

4 368

Utgifts-

prognos

4 564

2001

Förslag

936

2002

Beräknat

0

2003

Beräknat

0

1 Av anslagsparandet har 4 783 tkr förts bort från anslaget som en indragning av

anslagsbelopp.

Ändamålet för anslaget avser utgifterna för

avveckling av outhyrda lokaler som Lernia AB

(tidigare AmuGruppen AB) har enligt de

kontrakt som övertogs från myndigheten

AMU-gruppen. Enligt kontrakt från den 1

juli 1993 mellan staten och AmuGruppen

AB, skall staten stå för 2/3 av

hyreskostnaderna till år 2002. Anslaget avser

således bidrag till kostnader för övertaliga

lokaler.

Lernia AB bedriver

arbetsmarknadsutbildning med tyngdpunkt på

yrkesinriktad arbetsmarknadsutbildning och

är ett statligt bolag. AmuGruppen AB

bildades 1993 och tog från och med den 1 juli

1993 över den verksamhet som tidigare hade

bedrivits inom myndigheten AMU-gruppen.

(prop. 1992/93:152, bet. 1992/93:AU6,

rskr. 1992/93:175).

Tabell 4.35 Beräkning av anslaget för 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

6 513

Minskat resursbehov

- 5 577

Förslag 2001

936

Bilaga 1

Nya anslagsbenämningar

Nya anslagsbenämningar

Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med

 tabellen är

att underlätta övergången till de nya benämningarna som följer av att

politikområden införts.

Tabell 1 Anslagsbenämningar 2000 och 2001

Benämning

2000

Benämning

2001

Anslagets namn

14A1

22:1

Arbetsmarknadsverkets

förvaltningskostnader

13A1

22:2

Bidrag till arbetslöshetsersättning och

aktivitetsstöd

14A2

22:3

Köp av arbetsmarknadsutbildning och övriga

kostnader

A3

22:4

Särskilda insatser för arbetshandikappade

22:5

Rådet för europeiska socialfonden i Sverige

A4

22:6

Europeiska socialfonden m.m. för perioden

1995 1999

A5

22:7

Europeiska socialfonden m.m. för perioden

2000 2006

A6

22:8

Institutet för arbetsmarknadspolitisk

utvärdering

A7

22:9

Bidrag till administration av grundbelopp till

icke anslutna

B6

22:10

Bidrag till Samhall AB

B11

22:11

Bidrag till Stiftelsen Utbildning Nordkalotten

13A2

22:12

Bidrag till lönegarantiersättning

B7

22:13

Lernia AB

 Senaste lydelse 1982:85.

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

2

7

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

12

13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

14

15

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

53

53

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

38

39

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 13

52

51