Regeringens skrivelse 2002/03:126

Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen

Skr.

2002/03:126

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen. Stockholm den 22 maj 2003 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Thomas[REDACTED_EFTERNAMN] (Justitiedepartementet) Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen redogörs för den utvärdering som genomförts av förändringarna i den yttre tingsrättsorganisationen och för planerade förändringar av tingsrättsorganisationen. Regeringen gör bedömningen att målen med reformeringen av tings- rättsorganisationen i allt väsentligt uppnås genom sammanläggningarna och att reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen därför bör fortsätta. Enligt regeringen bör Svegs och Östersunds tingsrätter läggas samman till en tingsrätt med kansliort i Östersund och tingsställe i Sveg samt Gävle och Sandvikens tingsrätter läggas samman till en tingsrätt med kansliort i Gävle. Vidare bör tingsrättsorganisationen i Stockholms län förändras. Regeringen anser att Stockholms tingsrätt bör minskas genom att de delar av Stockholms kommun som utgör västerort och söderort förs från tingsrättens domkrets och att antalet tingsrätter bör minskas från nio till sju. Handens och Huddinge tingsrätter bör läggas samman till en ny tingsrätt, som kan kallas Södertörns tingsrätt, med kansliort i Huddinge. Södra Roslags och Sollentuna tingsrätter bör läggas samman till en ny tingsrätt, som kan kallas Attunda tingsrätt, med kansliort i Sollentuna. Skrivelsen bygger på en överenskommelse mellan den socialdemo- kratiska regeringen, vänsterpartiet och miljöpartiet. 1

Innehållsförteckning

Skr. 2002/03:126

1

Reformarbetet ....................................................................................

4

1.1

Domstolsväsendet ...............................................................

4

1.2

Tingsrättsorganisationen .....................................................

5

2

Genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen......................

5

3

Utvärdering........................................................................................

6

3.1

Inledning .............................................................................

6

3.2

Riksrevisionsverkets granskning ........................................

7

3.2.1

Regeringens mål ...............................................

7

3.2.2

Konsekvenser i övrigt för verksamhetens

effektivitet.........................................................

9

3.2.3

Konsekvenser av olika organisatoriska

lösningar..........................................................

10

3.3

Utredningen om utvärdering av vissa förändringar i

tingsrättsorganisationen ....................................................

10

3.3.1

Regeringens mål .............................................

11

3.3.2

Planeringen och genomförandet av

förändringarna.................................................

12

3.3.3

Konsekvenser för andra än tingsrätterna ........

12

3.3.4

Särskilt om tingsrätter med flera kansliorter ..

13

3.3.5

Synpunkter inför ett fortsatt reformarbete ......

13

3.4

Regeringens överväganden ...............................................

14

4

Av Domstolsverket ingivna förslag till förändringar av

tingsrättsorganisationen...................................................................

15

4.1

Tingsrätterna i Jämtlands län ............................................

15

4.1.1

Domstolsverkets förslag .................................

15

4.1.2

Regeringens överväganden.............................

16

4.2

Tingsrätterna i Värmlands och Örebro län........................

16

4.2.1

Domstolsverkets förslag .................................

16

4.2.2

Regeringens överväganden.............................

18

4.3

Tingsrätterna i Kalmar län ................................................

19

4.3.1

Domstolsverkets förslag .................................

19

4.3.2

Regeringens överväganden.............................

20

4.4

Tingsrätterna i Gävleborgs län..........................................

20

4.4.1

Domstolsverkets förslag .................................

20

4.4.2

Regeringens överväganden.............................

22

5

Stockholmsutredningen ...................................................................

22

5.1

Uppdraget

..........................................................................

22

5.2

Förslaget till ny tingsrättsorganisation i Stockholms län..23

5.3

Förslaget till förändringar av Stockholms tingsrätts inre

organisation.......................................................................

24

5.4

Regeringens överväganden ...............................................

25

Bilaga 1

Regeringsbeslut 2001-12-20..................................................

32

Bilaga 2

Kommittédirektiv...................................................................

35

Bilaga 3

Kommittédirektiv...................................................................

42

Bilaga 4

Regeringsbeslut .....................................................................

43

2

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 maj 2003 ...........

48 Skr. 2002/03:126

3

1

Reformarbetet

Skr. 2002/03:126

1.1

Domstolsväsendet

En större reformering av domstolsväsendet pågår sedan några år. För att ge riksdagen en helhetsbild över pågående och planerade reformer överlämnade regeringen i april 2000 en skrivelse till riksdagen Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106). Regeringen har i en skrivelse i mars 2001 följt upp genomförda reformer (Reformeringen av domstolsväsendet informa- tion och uppföljning av handlingsplanen, skr. 2000/01:112). I skrivelserna redogör regeringen för de principer som skall vara vägledande vid reformeringen av domstolsväsendet. Dessa är följande.

-

Reformeringen av domstolsväsendet skall bedrivas med utgångspunkt i de krav som medborgarna har rätt att ställa på snabbhet, kvalitet, service och med beaktande av domstolarnas särskilda roll.

-

Renodlingen av domstolarna och renodlingen av domarnas arbete till dömande verksamhet skall fortsätta.

-

Tyngdpunkten i den dömande verksamheten skall ligga i första instans.

-

Kvaliteten i den dömande verksamheten skall säkerställas.

-

Domstolarna skall vara moderna och attraktiva arbetsplatser för att locka kvalificerade medarbetare.

-

Domstolsorganisationen skall utformas för att garantera hög kompetens i allt dömande.

-

Dömande verksamhet skall finnas nära medborgarna och bedrivas i alla delar av landet.

Riksdagen har ställt sig bakom dessa allmänna principer för reformarbetet (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255 och bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283). Reformarbetet inom domstolsväsendet delas upp i fyra huvudområden. Förändringar av den yttre organisationen, förändringar av den inre organisation, renodling av verksamheten och förbättringar av det pro- cessuella regelverket. Den yttre organisationen rör främst domstolarnas storlek och geogra- fiska placering, men också samverkan mellan domstolarna. Den inre organisationen rör främst frågor om hur arbetet i domstolarna skall bedrivas. Det är en viktig del i ett väl fungerande domstolsväsende att handläggningen av mål och ärenden inte onödigt uppehålls utan kan beredas och avgöras i den takt de kommer in. Det är i det sammanhanget viktigt att arbetsuppgifterna och arbetsmomenten fördelas på bästa sätt mellan de olika personalkategorierna inom domstolsväsendet. Renodlingen av verksamheten innebär att domstolsverksamheten så långt det är möjligt skall renodlas till rättsskipning. Förbättringar av det processuella regelverket är främst inriktade på att anpassa de materiella reglerna till dagens krav och på att öppna för utnyttjande av de möjligheter som tekniken medför. För att reformarbetet skall kunna utveckla och effektivisera domstols- väsendet på ett ändamålsenligt sätt behövs samordnande satsningar inom de fyra huvudområdena. 4 I denna skrivelse redogör regeringen för det fortsatta reformarbetet Skr. 2002/03:126 såvitt avser förändringar av den yttre tingsrättsorganisationen.

1.2

Tingsrättsorganisationen

I handlingsplanen och uppföljningen av handlingsplanen redogör regeringen för målsättningen med reformeringen av den yttre tingsrätts- organisationen. Målsättningen för arbetet är att bibehålla tillgängligheten, skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna till specialisering och förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. Regeringen har för riksdagen redovisat planerade förändringar i handlingsplanen, uppföljningen av handlingsplanen och budgetpropo- sitionerna för åren 1999-2002. Riksdagen har ställt sig bakom såväl de angivna målsättningarna (skr. 1999/2000:106, bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255) som de planerade förändringarna (jfr avsnitt 2).

2

Genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen

Arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen inleddes genom den sammanläggning av Åmåls och Vänersborgs tingsrätter som genom- fördes den 1 maj 1999. Därefter har 37 tingsrätter berörts av reform- arbetet. Antalet tingsrätter uppgår nu till 72 stycken. Följande organisationsförändringar har genomförts sedan den 1 maj 1999.

Åmåls och Vänersborgs tingsrätter har bildat Vänersborgs tingsrätt med kansliort i Vänersborg (prop.1998/99:1 utg.omr. 4, bet. 1998/99:JuU1, rskr. 1998/99:80).

Jakobsbergs och Sollentuna tingsrätter har bildat Sollentuna tingsrätt med kansliort i Sollentuna (prop.1999/2000:1 utg.omr. 4, bet. 1999/2000:JuU1, rskr. 1999/2000:78).

Ljusdals och Hudiksvalls tingsrätter har bildat Hudiksvalls tingsrätt med kansliort i Hudiksvall (skr. 1999/2000:106, bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255).

Köping, Sala och Västerås tingsrätter har bildat Västmanlands läns tingsrätt med kansliorter i Köping, Sala och Västerås (skr. 1999/2000:106, bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255).

Motala, Mjölby och Linköping tingsrätter har bildat Linköpings tingsrätt med kansliorter i Linköping och Motala (skr. 1999/2000:106, bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255).

5 Hallsbergs och Örebro tingsrätter har bildat Örebro tingsrätt med Skr. 2002/03:126 kansliort i Örebro (skr. 1999/2000:106, bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255).

Sölvesborgs, Karlshamns, Ronneby och Karlskrona tingrätter har bildat Blekinge tingsrätt med kansliorter i Karlshamn och Karlskrona (skr. 1999/2000:106, bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255).

Falu, Hedemora och Ludvika tingsrätter har bildat Falu tingsrätt med kanliort i Falun (skr. 2000/01:112, bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283).
[REDACTED_EFTERNAMN] och Leksands tingsrätter har bildat[REDACTED_EFTERNAMN] tingsrätt med kansliort i[REDACTED_EFTERNAMN] (skr. 2000/01:112, bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283).

Falköpings och Skövde tingsrätter har bildat Skövde tingsrätt med kansliort i Skövde (skr. 2000/01:106, bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283).

Helsingborgs, Klippans, och Ängelholms tingsrätter har bildat Helsingborgs tingsrätt med kansliorter i Helsingborg och Ängelholm (skr. 2000/01:112, bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283).

Simrishamns och Ystads tingsrätter har bildat Ystads tingsrätt med kansliort i Ystad (skr. 2000/01:112, bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283).

Bodens, Luleå och Piteå tingsrätter har bildat Luleå tingsrätt med kansliort i Luleå (skr. 2000/01:112, bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283).

Härnösands, Sollefteå och Örnsköldsviks tingsrätter har bildat Ångermanlands tingsrätt med kansliorter i Härnösand och Örnsköldsvik (skr. 2000/01:112, bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283).

Eslövs, Landskrona och Lunds tingsrätter har bildat Lunds tingsrätt med kansliorter i Landskrona och[REDACTED_EFTERNAMN] (skr. 2000/01:112, bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283).

3 Utvärdering

3.1

Inledning

Regeringen framhöll i uppföljningen till handlingsplanen att det fanns behov av att utvärdera de förändringar av tingsrättsorganisationen som hade genomförts. Vid riksdagsbehandlingen av skrivelsen framhöll även justitieutskottet vikten av att de organisationsförändringar som genom- förts följs upp och utvärderas. Utskottet ansåg att det inte fanns anledning att avvakta med att genomföra planerade förändringar. Vad gällde övriga redan påbörjade projekt och utredningar borde dock enligt utskottet resultatet av utvärderingen avvaktas innan organisations- förändringarna genomfördes, såvida det inte var oundgängligen nöd- vändigt för verksamhetens fullgörande (bet. 2000/01:JuU29 s. 9, rskr. 2000/01:283). Mot denna bakgrund gav regeringen en särskild utredare, general- direktören Anders[REDACTED_EFTERNAMN], i uppdrag att genomföra en utvärdering av de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförts under åren 6

1999-2001. De tre senaste sammanläggningarna, som genomfördes under Skr. 2002/03:126 2002, omfattades således inte av uppdraget. Utredningen biträddes, förutom av ett antal experter, av en referensgrupp bestående av representanter för riksdagspartierna. Utredningen antog namnet Utred- ningen om utvärdering av vissa förändringar i tingsrättsorganisationen (Ju 2002:11). För att ge utredningen ett underlag när det gäller att bedöma effekterna av reformarbetet gav regeringen i december 2001 Riksrevisionsverket i uppdrag att granska om de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförts under den aktuella tidsperioden skapat större förutsättningar för att uppnå de mål som regeringen ställt upp för reformeringen av tingsrättsorganisationen (jfr avsnitt 1.2). Riksrevisionsverkets uppdrag omfattade vidare att analysera vilka konsekvenser i övrigt som de genomförda förändringarna medfört vad gäller verksamhetens effek- tivitet. I uppdraget ingick även att belysa konsekvenserna av de olika organisatoriska lösningar som valts. Uppdraget i sin helhet framgår av bilaga 1. Riksrevisionsverket redovisade sitt uppdrag till regeringen den 31 maj 2002 i rapporten Tingsrätter i förändring, Granskning av tolv sammanlagda tingsrätter 1999-2001 (RRV 2002:9). Utredningens uppdrag var att med utgångspunkt från Riksrevisions- verkets granskning bedöma hur de genomförda förändringarna för- håller sig till de mål som regeringen har ställt upp för arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen. Uppdraget innefattade också att granska planeringen och genomförandet av förändringarna av tingsrätts- organisationen samt att bedöma lämpligheten av att genomföra för- ändringarna stegvis region för region. Direktiven i sin helhet återges i bilagorna 2 och 3 . Uppdraget redovisades den 31 januari 2003 genom överlämnandet av betänkandet Förändringar i tingsrättsorganisationen en utvärdering av sammanläggningar av tingsrätter 1999-2001 (SOU 2003:5).

3.2

Riksrevisionsverkets granskning

Som framgår av föregående avsnitt har Riksrevisionsverket haft i uppdrag att granska de förändringar av tingsrättsorganisationen som genomförts under tiden 1999-2001. I detta avsnitt redovisas verkets slutsatser vad gäller de mål regeringen ställt upp för reformeringen av tingsrättsorganisationen (avsnitt 3.2.1), konsekvenserna i övrigt för verksamhetens effektivitet (avsnitt 3.2.2) och konsekvenserna av de olika organisatoriska lösningar som valts (avsnitt 3.2.3). 3.2.1 Regeringens mål

Tillgänglighet

Riksrevisionsverkets bedömning är att statsmakternas mål att bibehålla

tillgängligheten vid sammanläggningarna i allt väsentligt har kunnat

uppnås. En ökning av restiden har naturligtvis betydelse för den enskilda

medborgaren. Flertalet besöker dock en tingsrätt i genomsnitt högst en

gång i livet. Ett mindre antal personer besöker en tingsrätt årligen.

7

För de nämndemän som tjänstgör ofta och fått längre resväg har Skr. 2002/03:126 emellertid enligt Riksrevisionsverkets bedömning regeringens mål att bibehålla tillgängligheten inte kunnat nås. Beträffande dessa nämndemän finns det enligt verket anledning att överväga åtgärder som förbättrar tillgängligheten, till exempel när det gäller den tidsmässiga förlägg- ningen av förhandlingarna. Stärkt beredningsorganisation Alla sammanläggningar har lett till större tingsrätter. Enbart det faktum att en tingsrätt ökar i storlek ger enligt Riksrevisionsverkets granskning förbättrade möjligheter att pröva olika former för att stärka berednings- organisationen.

Riksrevisionsverket konstaterar att de möjligheter att utveckla

beredningsorganisationen som skapats i och med sammanläggningarna

ännu inte utnyttjats fullt ut. Till exempel skulle storrotlar med fler än två

eller tre domare kunna prövas vid sammanlagda tingsrätter, särskilt om

det finns en fiskal som beredningsjurist. Det skulle också kunna prövas

om det går att förändra sammansättningen av domare, sekreterare och

notarier. Enligt Riksrevisionsverket visar granskningen att det även inom

ramen för en liten tingsrätt är möjligt att stärka beredningsorganisa-

tionen.

Riksrevisionsverket framhåller att en betydelsefull faktor för att stärka

beredningsorganisation är ledningens inställning och vilja när det gäller

att förändra arbetssätt och organisation.

Rekrytering

Det går enligt Riksrevisionsverket inte att bedöma om förutsättningarna

för rekrytering förbättrats på något avgörande sätt. De sammanlagda

tingsrätterna har varit i drift kort tid och det har inte varit aktuellt att

nyrekrytera utom i några få fall.

På sikt förefaller enligt verket det geografiska läget för tingsrätten

betyda mer för att säkerställa rekryteringen än effekterna av samman-

läggningarna. Närheten till storstadsområden, vissa universitetsorter och

vissa hovrätter är mer avgörande än storleken på tingsrätten.

Kompetensutveckling

Förutsättningarna för återkommande kompetensutveckling bedömer

Riksrevisionsverket ha ökat något vid de större tingsrätterna. För flertalet

tingsrätter är förutsättningarna för att låta personalen delta i kompetens-

utveckling dock oförändrade. Några tingsrätter är enligt verket fortfar-

ande så små och sårbara att domarna inte anser sig ha tid för kompetens-

utveckling.

Utvecklingspotentialen finns enligt Riksrevisionsverket framför allt

vid de större tingsrätterna. Om den skall kunna förverkligas beror främst

på ledningens intresse och ambitioner att satsa på kompetensutveckling.

Riksrevisionsverket menar också att det finns en stark koppling mellan

organisation och kompetensutveckling. Utrymmet för kompetensutveck-

8

ling av domarna ökar i de tingsrätter som utvecklat sin beredningsorga- Skr. 2002/03:126 nisation. Specialisering Granskningen visar enligt Riksrevisionsverket att möjligheterna till specialisering har ökat till följd av sammanläggningarna. Ju större målunderlag en tingsrätt har, desto fler mål inom varje tänkt specialitet bör finnas att tillgå. Riksrevisionsverket har emellertid funnit att domarna vid de flesta av de granskade tingsrätterna inte anser att sammanläggningen lett till ett så stort målunderlag som krävs för specialisering. Dessutom anser många domare att det inte behövs ytterligare specialisering av verksamheten. Geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter Sammanläggningarna har enligt Riksrevisionsverket ökat den geogra- fiska samordningen mellan domstolar, åklagare och kriminalvård. De myndigheter som är mest berörda av en geografisk samordning är de vars personal deltar i förhandlingar vid tingsrätten. Beräkningar har därför gjorts avseende tidsvinsterna för åklagare och häktespersonal. Riksrevisionsverket har beräknat effekterna av att häktningsförhand- lingarna har koncentrerats till tingsrätternas huvudorter och att huvud- förhandlingar med häktade efter sammanläggningarna genomförs på färre orter. För åklagarna omfattar beräkningarna också minskad tids- spillan. Riksrevisionsverket har funnit att den sammanlagda tidsvinsten motsvarar drygt fyra årsarbetskrafter. 3.2.2 Konsekvenser i övrigt för verksamhetens effektivitet Effekter för berörda kommuner Riksrevisionsverket har sänt ut en enkät till samtliga berörda kommuner. Flest synpunkter på sammanläggningarna har de kommuner haft i vilka det inte längre bedrivs någon tingsrättsverksamhet. Dessa framhåller negativa effekter på tillgänglighet till tingsrätten, negativa effekter på kommunens arbetsmarknad och betydelsen av tingsrättens symbolvärde. Försämringen i tillgänglighet avser främst att avståndet blivit längre till tingsrätten. Besparingspotential Riksrevisionsverket har beräknat att minskade kostnader för personal och lokaler uppgår till nästan 28 miljoner kronor årligen från och med år 2005. Enligt Riksrevisionsverket är besparingspotentialen osäker, fram- för allt vid de tingsrätter som kan behöva utöka sina lokaler efter sam- manläggningen. 9

Effekter på domstolsstrukturen i sin helhet

Skr. 2002/03:126

Riksrevisionsverkets bedömning är att nedläggningen av små, judiciellt

och administrativt sårbara enheter bidrar till att stärka domstolsstrukturen

och göra domstolsväsendet som helhet bättre rustat att hantera föränd-

ringar i omvärlden samtidigt som möjligheterna att utveckla verksam-

heten ökar.

3.2.3

Konsekvenser av olika organisatoriska lösningar

Riksrevisionsverket konstaterar att sammanläggningen av tingsrätter har

gjorts enligt två olika modeller. Den ena modellen innebär att all verk-

samhet i den nya tingsrätten samlas på en enda ort inom domsagan, i

praktiken den största orten. Den andra modellen innebär att den nya

tingsrätten bedriver verksamhet och har kansli på flera orter som tidigare

hade en egen tingsrätt, den s.k. flerortsmodellen. Tingsrättens ledning

och huvudsakliga administration är förlagd till en av orterna; tingsrättens

säte. Granskningen har visat att det finns både fördelar och nackdelar

med att tingsrätten bedriver verksamhet enligt flerortsmodellen.

Den största fördelen är enligt Riksrevisionsverket att restiden är

oförändrad eller kortare än den skulle ha varit med en enortslösning. Två

andra fördelar är enligt verket att kommunens arbetsmarknad inte

påverkas negativt och att tingsrättens symbolvärde är intakt.

Nackdelarna med att en tingsrätt bedriver verksamhet vid kanslier på

flera orter är enligt Riksrevisionsverket följande. Flexibiliteten i resurs-

användningen minskar och kostnaderna för lokaler blir högre än de

annars skulle ha varit. Arbetsbelastningen riskerar att bli ojämnt fördelad

mellan tingsrättens rotlar på grund av den geografiska lottningen. Logi-

stiken med handlingar som skall skickas mellan olika kanslier leder till

administrativt merarbete och till en viss ökad risk för rättsosäker hand-

läggning av mål och ärenden. När en tingsrätt bedriver verksamhet på

flera orter minskar ledningens möjlighet till överblick över organisa-

tionen. Avsaknaden av en platschef vid de kansliorter som inte utgör

tingsrättens säte leder också till minskad överblick och försvårar sam-

ordningen av tingsrättens verksamhet.

Enligt Riksrevisionsverket kan flera av nackdelarna reduceras om

tingsrättens ledning i högre grad än vad som nu sker utnyttjar domstolens

samlade resurser på ett effektivt sätt.

3.3

Utredningen om utvärdering av vissa förändringar i

tingsrättsorganisationen

Som framgår av avsnitt 3.1 har Utredningen om utvärdering av vissa

förändringar i tingsrättsorganisationen haft i uppdrag att med utgångs-

punkt i Riksrevisionsverkets granskning göra en utvärdering av de

förändringar i tingsrättsorganisationen som genomförts under åren 1999-

2001. I detta avsnitt redovisas utredningens slutsatser vad gäller de mål

som regeringen har ställt upp för förändringarna av tingsrättsorganisa-

tionen (avsnitt 3.3.1), planeringen och genomförandet av dessa

förändringar (avsnitt 3.3.2) samt konsekvenserna av

sammanlägg-

10

ningarna för övriga myndigheter inom rättsväsendet och för andra Skr. 2002/03:126 samhällssektorer (avsnitt 3.3.3). I avsnittet redovisas också utredningens syn på lämpligheten av att en tingsrätt har flera kansliorter (avsnitt 3.3.4) och utredningens synpunkter inför ett fortsatt reformarbete (avsnitt 3.3.5).

3.3.1

Regeringens mål

Utredningen framhåller att bedömningen av om regeringens mål helt eller delvis har uppfyllts måste ses i ljuset av att de sammanläggningar som omfattas av direktiven har genomförts relativt nyligen, i vissa fall endast för drygt ett år sedan. Det är enligt utredningen inte möjligt att efter så kort tid göra några säkra bedömningar och övervägandena måste ses mot den bakgrunden. Tillgänglighet Vad gäller bibehållen tillgänglighet är det utredningens bedömning att detta mål i allt väsentligt har uppnåtts. De sammanläggningar som om- fattas av direktiven har berört tingsrätter som ligger geografiskt relativt nära varandra, i de flesta fall på någon eller några mils avstånd. Såvitt avser tillgängligheten för allmänheten framhåller utredningen att de allra flesta människor inte har anledning att ha kontakt med tingsrätten över huvud taget. Bland dem som ändå har en sådan kontakt rör det sig i övervägande antalet fall oftast om någon enstaka kontakt i livet. Nämn- demännen, vilka tjänstgör relativt ofta vid tingsrätten, påverkas dock i högre grad av de längre avstånden. Beredningsorganisation Utredningen gör bedömningen att den större storleken på de genom sammanläggningarna bildade tingsrätterna ger bättre förutsättningar för att skapa stärkta beredningsorganisationer. Dessa möjligheter har dock ännu inte tagits till vara fullt ut. Rekrytering Utredningen har inte kunnat notera att sammanläggningarna så här långt har haft någon nämnvärd effekt med avseende på rekryteringen av personal.

Kompetensutveckling

Den större storleken på de genom sammanläggningarna bildade

tingsrätterna ger enligt utredningen bättre förutsättningar för att låta

personalen delta i olika former av kompetensutveckling. De förutsätt-

ningar för ökad kompetensutveckling som alltså bör ha skapats, synes

dock enligt utredningen så här långt inte ha tagits i anspråk i någon

nämnvärd utsträckning.

11

Specialisering

Skr. 2002/03:126

Inte heller med avseende på specialisering har utredningen så här långt

kunnat notera någon nämnvärd effekt. Det är enligt utredningens mening

tveksamt om det finns något nämnvärt utrymme för specialisering annat

än vid de allra största tingsrätterna. De sammanläggningar som omfattas

av denna utvärdering är enligt utredningen alltför begränsade för att

kunna ge utrymme åt en ökad specialisering.

Geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter

I fråga om den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga

myndigheter konstaterar utredningen att sammanläggningarna generellt

har lett till förbättringar.

Såväl åklagarmyndigheterna som kriminalvården har som en följd av

sammanläggningarna kunnat spara tid och pengar genom att avstånden

till tingsrätterna i förhållande till var åklagare och häkten är lokaliserade

har minskat.

För polisen har sammanläggningarna haft både positiva och negativa

effekter. Restiden för poliser som vittnar har i vissa fall ökat. Vidare har

från polisen påtalats att verkställighet av beslut om hämtning till

rättegångar kan försvåras med längre avstånd till tingsrätten. Som

positiva effekter nämner utredningen att polisen har fått färre samtals-

partners i fråga om exempelvis säkerhetsrutiner och att det med färre

tingshus har blivit färre objekt att bevaka vid allmän och särskild

säkerhetskontroll.

3.3.2

Planeringen och genomförandet av förändringarna

Arbetet med att planera och genomföra förändringarna har enligt

utredningen i huvudsak skötts på ett bra sätt. Huvudansvaret för att

genomföra sammanläggningarna har i praktiken legat på de berörda

tingsrätterna, medan Domstolsverkets insatser i de flesta fall har begrän-

sats till sådana frågor som normalt faller inom verkets ansvar, såsom IT-

frågor samt frågor om ekonomi, personal, arkiv och lokaler. Det har i

vissa fall funnits en viss oklarhet om vem som har haft det övergripande

ansvaret för arbetet med planering och genomförande av samman-

läggningarna. En sådan oklarhet har enligt utredningen i vissa fall

påverkat arbetet med sammanläggningen negativt.

3.3.3

Konsekvenser för andra än tingsrätterna

Utredningen konstaterar att man i de kommuner där tingsrätten har lagts

ned upplever att kommunen har förlorat en kvalificerad arbetsplats med

ett stort symbolvärde. Vilken tyngd denna typ av synpunkter bör ha vid

en utvärdering av sammanläggningarna är dock enligt utredningen

snarast att bedöma utifrån regionalpolitiska överväganden.

Det har från kommunernas sida också framförts en oro för att juridisk

kompetens flyttar med tingsrätten till den nya orten. I något fall har det

redan inträffat att advokater har bytt verksamhetsort som en följd

av

12

sammanläggningarna. Det torde dock enligt utredningen vara alltför Skr. 2002/03:126 tidigt att redan nu bedöma vilken påverkan sammanläggningarna har haft på tillgången till advokattjänster.

3.3.4

Särskilt om tingsrätter med flera kansliorter

Vid fyra av de tingsrätter som har bildats genom de aktuella organisationsförändringarna har sammanläggningarna inte genomförts fullt ut. I stället har beslutats att efter sammanläggningen permanent verksamhet vid en tingsrätt skall bedrivas på två eller tre orter. Tingsrätten har således säte, dvs. en chef och den huvudsakliga admini- strationen på en ort, medan personal i form av domare och kansli finns permanent på två eller tre orter. Det är utredningens uppfattning att den s.k. flerortsmodellen är behäftad med en rad nackdelar. De mål som regeringen har ställt upp för organisationsförändringarna motverkas av modellen, utom såvitt avser frågan om tillgänglighet. Det blir svårare att ta tillvara den flexibilitet som uppnås i större tingsrätter. Det blir därtill svårare att utöva ett effektivt ledarskap och det finns en viss risk att det uppstår felaktigheter i handläggningen genom att denna i viss mån måste dubbleras. Kost- naderna blir därtill högre än vid en fullt ut genomförd sammanläggning.

3.3.5

Synpunkter inför ett fortsatt reformarbete

Det är utredningens uppfattning att arbetet med att skapa större och mindre sårbara tingsrätter bör fortsätta, även om de mål som regeringen har ställt upp för de nu berörda sammanläggningarna hittills endast delvis har uppnåtts. Genom att öka storleken på tingsrätterna minskar sår- barheten vid sjukdom eller annan frånvaro. Därigenom skapas också större möjligheter att utjämna arbetsbördan vid tillfälliga arbetstoppar. Enligt utredningen medför större tingsrätter bättre förutsättningar för kompetensutveckling och större möjligheter att skapa effektivare arbets- former. Sammanläggningarna leder därtill till kostnadsbesparingar. I samband med eventuella fortsatta sammanläggningar bör enligt utredningen beslut och information till berörd personal ges så tidigt som möjligt. Man bör också tidigt peka ut vem som skall ha huvudansvaret för arbetet med sammanläggningen. Utredningen förordar att regeringen, samtidigt som beslutet om sammanläggning tas, utser den som skall vara lagman i den nya tingsrätten. Ansvarsfördelningen mellan Domstols- verket och de berörda tingsrätterna bör enligt utredningen klargöras från början. Utredningen anser att sammanläggningarna, såsom regeringen har angett i sin handlingsplan, bör genomföras stegvis region för region. Utredningen betonar dock vikten av att förändringarna inte genomförs i ett alltför snävt perspektiv. Det finns enligt utredningen exempel på sammanläggningar som har berört ett alltför begränsat geografiskt område. En följd av detta kan bli att en tingsrätt endast ett par år efter en genomförd sammanläggning på nytt blir föremål för organisations- förändringar. 13 I ett fortsatt reformarbete bör enligt utredningens uppfattning den s.k. Skr. 2002/03:126 flerortsmodellen inte användas. Även om arbetsmarknads- och regional- politiska överväganden kan göras i sammanhanget är sett till en väl fungerande tingsrättsorganisation och till att regeringens mål för organi- sationsförändringarna skall kunna uppnås tingsrätter med permanent verksamhet på endast en ort att föredra. I de fall där avstånden mellan de orter där det finns tingsrätter är stora, t.ex. i landets norra delar, kan andra överväganden behöva göras. I sådana regioner är dock enligt utredningens mening inrättandet av tingställen (där verksamhet bedrivs vid behov) på de orter som förlorar sin tingsrätt att föredra framför flerortsmodellen. Skulle det i något fall anses att det inte skulle vara tillräckligt med ett tingsställe, anser utredningen att det bör övervägas att inte göra någon sammanläggning alls framför att tillämpa flerorts- modellen.

3.4

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning: Målen med reformeringen av tingsrätts-

organisationen uppnås i allt väsentligt genom sammanläggningarna.

Reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen bör därför gå vidare.

Av utvärderingen framgår att de flesta av medborgarna har ett rimligt

avstånd till en tingsrätt även sedan de aktuella sammanläggningarna

genomförts. Vidare framgår att sammanläggningarna medfört en bättre

geografisk samordning med rättsväsendets övriga myndigheter samt att

förutsättningarna för en stärkt beredningsorganisation och för kompe-

tensutveckling förbättrats. Även om utredningen inte har kunnat

konstatera några effekter avseende rekrytering och till skillnad från

Riksrevisionsverket uttryckt tveksamhet över om förutsättningarna för

specialisering förbättrats, visar utvärderingen enligt regeringens upp-

fattning att målen för reformeringen av tingsrättsorganisationen i allt

väsentligt uppnås genom sammanläggningarna. Utredningen framhåller

också att nedläggningen av små, judiciellt och administrativt sårbara

enheter bidrar till att stärka domstolsstrukturen och göra domstols-

väsendet bättre rustat att hantera förändringar i omvärlden samtidigt som

möjligheterna att utveckla verksamheten ökar. En annan sak är att de

möjligheter som skapats genom sammanläggningarna ännu inte fullt ut

har utnyttjats.

Mot bakgrund av det anförda anser regeringen i likhet med utredningen

att reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen bör gå vidare. De

av regeringen fastställda målen (jfr avsnitt 1.2) bör även i framtiden vara

de allmänna principer som bildar utgångspunkt organisationsförändring-

arna. Sammanläggningarna bör även i fortsättningen ske stegvis region

för region. Utredningens synpunkt att förändringarna inte bör avse alltför

begränsade geografiska områden bör i möjligaste mån beaktas.

Regeringen delar utredningens uppfattning att det vid den fortsatta

reformeringen av tingsrättsorganisationen är angeläget att beslut och

information till berörd personal ges så tidigt som möjligt och att det ges

god tid för att planera och genomföra arbetet med sammanläggningarna.

Det är

regeringens ambition att vid kommande sammanläggningar

14

utnämna lagmannen i den nya tingsrätten tidigare än vad som hittills varit Skr. 2002/03:126 fallet. Vidare bör normalt lagmannen för den nya tingsrätten ha huvudansvaret för arbetet med sammanläggningen. Domstolsverket bör även i fortsättningen hantera frågor om IT, ekonomi, personal, arkiv, lokaler, m.m. När det gäller den s.k. flerortsmodellen kritiseras denna av ut- redningen. Med beaktande av vad utredningen har uttalat är det regeringens uppfattning att flerortsmodellen i framtiden endast bör användas om det är särskilt påkallat av omständigheterna i det enskilda fallet eller det föreligger regionalpolitiska, arbetsmarknadspolitiska eller andra liknande skäl. Beträffande de tingsrätter som redan har flera kansliorter är det med hänsyn till att flerortsmodellen endast använts under kort tid och att svårigheterna med denna modell till viss del är knutna till tingsrättens ledning regeringens uppfattning att verksam- heten måste få prövas under ytterligare någon tid innan man tar ställning till om denna modell kan leva kvar där den nu finns. Som Riks- revisionsverket påpekar kan flera av nackdelarna reduceras om tings- rättens ledning i högre grad än vad som nu sker utnyttjar domstolens samlade resurser på ett effektivt sätt.

4

Av Domstolsverket ingivna förslag till förändringar av tingsrättsorganisationen

4.1

Tingsrätterna i Jämtlands län

4.1.1 Domstolsverkets förslag Utredningen Domstolsverket har i en promemoria övervägt två olika alternativ för en förändrad organisation av tingsrättsverksamheten i Jämtlands län. Det ena alternativet innebär att Svegs tingsrätt läggs samman med Östersunds tingsrätt och bildar en tingsrätt med kansliort i Östersund och tingsställe i Sveg. Det andra alternativet innebär att Svegs domsaga delas så att Bergs kommun förs till Östersunds tingsrätt och att Härjedalens kommun förs till[REDACTED_EFTERNAMN] tingsrätt. Domstolsverket har i promemorian gjort bedömningen att verksam- heten bäst främjas om Svegs och Östersunds tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i Östersund och tingsställe i Sveg. Remissutfallet Domstolsverket har remissbehandlat promemorian. Flertalet remiss- instanser, däribland de berörda domstolarna, tillstyrker förslaget.[REDACTED_EFTERNAMN] tingsrätt förordar en uppdelning av Svegs domsaga så att Härjedalens kommun förs till[REDACTED_EFTERNAMN] tingsrätt och Bergs kommun till Östersunds tingsätt. 15 Länsstyrelsen i Jämtlands län anser i första hand att Svegs tingsrätt Skr. 2002/03:126 skall vara kvar. I andra hand ställer sig länsstyrelsen positiv till Dom- stolsverkets förslag. Härjedalens kommun, Bergs kommun och nämndemannaföreningen vid Svegs tingsrätt anser att verksamheten främjas bäst om Svegs tings- rätt får vara kvar som egen domstol. Östersunds kommun avstyrker Domstolsverkets förslag. Förslaget Domstolsverket gör även i förslaget till regeringen bedömningen att verksamheten bäst främjas om Svegs och Östersunds tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i Östersund. Även om mycket talar för att samla hela verksamheten i Östersund måste enligt Domstolsverket det långa avståndet mellan Östersund och de södra delarna av länet särskilt beaktas. Med hänsyn härtill föreslår Domstolsverket att ett tingsställe inrättas i Sveg.

4.1.2

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning: Svegs och Östersunds tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i Östersund och tingsställe i Sveg. Målsättningen är att genomföra sammanläggningen senast den 1 april 2004. I Jämtlands län finns två tingsrätter; Östersunds tingsrätt och Svegs tingsrätt. Östersunds tingsrätt har åtta ordinarie domare. Svegs tingsrätt har en ordinarie domare. Sedan den 1 april 2003 är lagmannen i Öster- sunds tingsrätt även lagman för Länsrätten i Jämtlands län. Regeringen delar Domstolsverkets, de berörda tingsrätternas och flertalet remissinstansers bedömning att verksamheten bäst främjas om Svegs och Östersunds tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i Östersund. Med hänsyn till de långa avstånden bör det inrättas ett tingsställe i Sveg. Målsättningen är att genomföra sammanläggningen senast den 1 april 2004. Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna skrivelse utse lagman i den nya tingsrätten.

4.2

Tingsrätterna i Värmlands och Örebro län

4.2.1 Domstolsverkets förslag

Utredningen

En utredare har på uppdrag av Domstolsverket lämnat förslag till en

förändrad tingsrättsorganisation i Värmlands och Örebro län. Utredaren

har anfört att starka skäl talar för en centralisering av tingsrättsorga-

nisationen i båda dessa län. Den lösning som har bästa möjligheten att

uppfylla regeringens krav på snabbhet, rättssäkerhet och kvalitet i

dömandet är enligt utredaren att det inrättas en tingsrätt i Värmlands län

16

med kansliort i Karlstad och en tingsrätt i Örebro län med kansliort i Skr. 2002/03:126 Örebro. Något bärande skäl att inrätta tingsställen har utredaren inte funnit. Remissutfallet Domstolsverket har remissbehandlat förslaget. Göta hovrätt och Hovrätten för Västra Sverige, Karlstads tingsrätt, Örebro tingsrätt, Riksåklagaren, Åklagarmyndigheten i Västerås, Rikspolisstyrelsen, Polismyndigheten i Värmlands län, Polismyndigheten i Örebro län, Kriminalvårdsstyrelsen, Lokalförening för Jusek vid Karlstads tingsrätt, domstolssekreterarna vid Lindesbergs tingsrätt och Sveriges Domare- förbund ställer sig i allt väsentligt bakom förslaget till ändrad domstolsorganisation. Även Grums kommun tillstyrker att det i Värm- lands län bildas en domstol som har hela länet som domkrets, men framhåller att de tingsställen som finns skall bibehållas. Säffle kommun godtar förslaget i promemorian om tingsstället i Säffle bibehålls. Negativa till förslaget i promemorian är Arvika tingsrätt, Karlskoga tingsrätt, Kristinehamns tingsrätt, Lindesbergs tingsrätt och Sunne tingsrätt, Länsstyrelsen i Värmlands län, Länsstyrelsen i Örebro län, de flesta kommunerna i länen, nämndemannaföreningarna vid Arvika, Kristinehamns och Sunne tingsrätter, Karlskoga Degerfors nämn- demannaförening samt Lokalföreningarna för Jusek och ST-domstol vid Karlskoga tingsrätt. Flera av de remissinstanser som är negativa till förslaget i promemorian ställer sig dock bakom eller är inte främmande för en ny tingsrättsorganisation i länen. Flera av dessa kan tänka sig en organi- sation med en domstol i respektive län som har kansliorter på mer än en ort eller på alla nuvarande verksamhetsorter. Vad dessa remissinstanser främst anför mot förslaget är att många medborgare får försämrad tillgänglighet till sin tingsrätt genom ökade avstånd, att områdena utanför centralorterna Karlstad och Örebro riskerar att utarmas även på annan juridisk service, att det bildas en tingsrättsorganisation som inte är regionalpolitiskt acceptabel samt att den dömande verksamhetens förankring i och betydelse för det lokala samhället utanför centralorterna försämras. Förslaget Domstolsverket gör bedömningen att alla tingsrätter i de båda länen utom tingsrätterna i Karlstad och Örebro är så små att det kan ifrågasättas om de uppfyller de krav som kan ställas på en modern domstol. Dom- stolsverket anser, liksom flertalet av remissinstanserna, att det är nödvändigt med en förändring av tingsrättsorganisationen i både Värm- lands och Örebro län. Enligt Domstolsverket saknas det skäl för att i något fall lägga samman tingsrätter över länsgränsen. När det gäller Örebro län talar enligt Domstolsverket verksamhetsskäl för att samla all personal till en domstol i Örebro. En sådan domstol kommer enligt Domstolsverket att ha alla förutsättningar för att leva upp till framtidens krav på kvalitet, effektivitet och flexibilitet. Domstols- 17 verket anser därför att tingsrättsorganisationen i Örebro län bör förändras Skr. 2002/03:126 på det sätt som utredaren föreslår. Inrättas en domstol för Värmlands län skulle en sådan domstol komma att bestå av omkring tio domare. Om man endast ser till verksamheten finns det enligt Domstolsverket inte skäl att frångå utredarens förslag om en domstol i Värmlands län utan fasta kansliorter utanför Karlstad. Avstånden från centralorten Karlstad till vissa av länets ytterområden är dock relativt stora. Om man skulle stanna för att avstånden nödvändig- gör fast domstolsverksamhet utanför Karlstad är det enligt Domstols- verket att föredra att man inom domsagan inrättar ytterligare en kansliort framför alternativet med två domstolar i Värmlands län. Genom ett fast arbetsställe kan administrationen koncentreras till en ort och därmed ge underlag för specialisttjänster både inom administration och IT. Vidare är det sannolikt att flexibiliteten och möjligheten att underlätta vid arbetstoppar, semestrar och utbildning är större inom en och samma myndighet. Domstolsverket anser dock att en organisation med en domstol i Värmlands län är det alternativ som bör väljas. Verket är inte berett att föreslå inrättandet av något tingsställe men uttalar viss förståelse för en del av de argument som flera remissinstanser anför för att det bör inrättas tingsställen om en domstol inrättas med hela Värmlands län som domkrets. Om fasta tingsställen inrättas bör sådana enligt Domstolsverket finnas på någon eller några av de tidigare tings- rättsorterna kombinerat med möjligheten att hålla förhandlingar vid andra orter.

4.2.2

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning: Domstolsverket arbetar med en komplettering av den tidigare utredningen om hur tingsrättsorganisationen i Örebro och Värmlands län bör vara utformad. Resultatet av Domstolsverkets arbete bör avvaktas innan ställning tas till den framtida utformningen av tings- rättsorganisationen i dessa län. I Värmlands län finns fyra tingsrätter; Arvika tingsrätt, Karlstads tingsrätt, Kristinehamns tingsrätt och Sunne tingsrätt. Karlstads tingsrätt är störst med sex ordinarie domare. De övriga tingsrätterna i länet har två ordinarie domare vardera. I Örebro län finns tre tingsrätter; Karlskoga tingsrätt, Lindesbergs tingsrätt och Örebro tingsrätt. Örebro tingsrätt har åtta ordinarie domare. De andra tingsrätterna i länet har två ordinarie domare vardera. Regeringen delar Domstolsverkets uppfattning att det i Värmlands och Örebro län finns starka skäl för en centralisering av tingsrättsorganisa- tionen. Regeringen anser dock, till skillnad från Domstolsverket, att en lösning över länsgränserna kan vara ett tänkbart alternativ. Denna möjlighet bör därför övervägas ytterligare innan organisationsfrågan avgörs. Särskilt bör möjligheterna att sammanlägga tingsrätterna i Kristinehamn och Karlskoga övervägas på nytt. Från verksamhetssynpunkt kan det hävdas att det inom en region alltid är bäst att bedriva verksamhet på så få kansliorter som möjligt. De långa 18 avstånden, särskilt i Värmlands län, talar dock för att domstolsverk- Skr. 2002/03:126 samhet bör bedrivas på mer än en ort. Det är därför regeringens uppfattning att även frågan om inrättande av tingsställen måste övervägas ytterligare. Regeringen har erfarit att Domstolsverket arbetar med en komplett- erande utredning om hur tingsrättsorganisationen i Örebro och Värm- lands län bör vara utformad. Resultatet av Domstolsverkets arbete bör avvaktas innan ställning tas till den framtida utformningen av tings- rättsorganisationen i dessa län.

4.3

Tingsrätterna i Kalmar län

4.3.1 Domstolsverkets förslag Utredningen Domstolsverket har i en promemoria redovisat tre olika alternativ för en förändrad tingsrättsorganisation i Kalmar län. Dessa är att föra kommun- erna i nuvarande Västerviks domsaga till Linköpings eller till Norr- köpings tingsrätt, att bilda två självständiga tingsrätter i Kalmar län och att bilda en tingsrätt för hela länet. Domstolsverket har i promemorian stannat för en organisationslösning som innebär att Kalmar, Oskars- hamns och Västerviks tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliorter på samtliga nuvarande verksamhetsorter. Remissutfallet Domstolsverket har remissbehandlat promemorian. En betydande majori- tet av remissinstanserna anser eller godtar att en förändring av tingsrätts- organisationen i Kalmar län bör komma till stånd och framför olika uppfattningar om hur organisationen bör förändras. Västerviks tingsrätt, Regionförbundet i Kalmar län, Oskarshamns nämndemannaförening, vissa nämndemän vid Västerviks tingsrätt och ST-domstols medlemmar vid Västerviks tingsrätt anser att den nuvarande organisationen bör bestå. Förslaget Domstolsverket bedömer att en förändring av tingsrättsorganisationen i Kalmar län är nödvändig och ansluter sig därmed till vad majoriteten av remissinstanserna anför. Med hänvisning till remissutfallet anser Dom- stolsverket vidare att det inte framkommit skäl att nu bryta läns- indelningen, men att det inte kan uteslutas att en ändrad regional indelning eller andra strukturella förändringar på sikt bör kunna medföra andra överväganden. Mot den angivna bakgrunden föreslår Domstolsverket att tingsrätterna i Kalmar län läggs samman till en tingsrätt med kansliorter i Kalmar och Västervik och tingsställe i Oskarshamn. Detta ger enligt Domstolsverket en verksamhet som på ett bra sätt förenar medborgarnas krav på 19 effektivitet, hög kvalitet, snabbhet och god service samt geografisk Skr. 2002/03:126 närhet till en domstol och lokal förankring.

4.3.2

Regeringens överväganden

Regeringens bedömning: Domstolsverket arbetar med en komplettering av den tidigare utredningen om hur tingsrättsorganisationen i Kalmar län bör vara utformad. Resultatet av Domstolsverkets arbete bör avvaktas innan ställning tas till den framtida utformningen av tingsrättsorganisa- tionen i länet. I Kalmar län finns tre tingsrätter; Kalmar tingsrätt, Oskarshamns tingsrätt och Västerviks tingsrätt. Kalmar tingsrätt är störst med fem ordinarie domare. Oskarshamns tingsrätt har tre ordinarie domare och Västerviks tingsrätt har två ordinarie domare. Lagmannen i Kalmar är f.n. även tillförordnad lagman i Oskarshamns tingsrätt. Regeringen delar Domstolsverkets och majoriteten av remissinstans- ernas uppfattning att en förändring av tingsrättsorganisationen i Kalmar län är nödvändig. Domstolsverkets förslag bygger på den s.k. flerortsmodellen. Sedan förslaget överlämnades har utredningen om vissa förändringar i tingsrättsorganisationen framfört kritik mot denna modell och anfört att den inte bör användas i framtiden. Regeringen anser mot bakgrund av kritiken att flerortsmodellen endast bör användas vid nya organisations- förändringar om det är särskilt påkallat av omständigheterna i det enskilda fallet eller det föreligger regionalpolitiska, arbetsmarknads- politiska eller andra liknande skäl (jfr avsnitt 3.4). I förevarande fall kan några sådana förhållanden inte anses föreligga. Tingsrättsorganisationen i Kalmar län bör därför övervägas på nytt. Till skillnad från Domstolsverket anser regeringen att en lösning över länsgränserna kan vara ett tänkbart alternativ. Denna möjlighet bör därför övervägas ytterligare innan organisationsfrågan avgörs. Särskilt bör, med utgångspunkt från naturliga resvägar och avstånd, möjligheten att sammanlägga Västerviks och Linköpings tingsrätter beaktas. Regeringen har erfarit att Domstolsverket arbetar med en komplett- ering av den tidigare utredningen om hur tingsrättsorganisationen i Kalmar län bör vara utformad. Resultatet av Domstolsverkets arbete bör avvaktas innan ställning tas till den framtida utformningen av tingsrätts- organisationen i länet.

4.4

Tingsrätterna i Gävleborgs län

4.4.1 Domstolsverkets förslag Utredningen En utredare har på uppdrag av Domstolsverket utrett tingsrättsorganisa- tionen i Gävleborgs län och lämnat förslag till en förändrad tingsrätts- organisation i länet. De förslag som övervägts är dels en tingsrätt i länet, 20 dels en tingsrätt i Gästrikland och en tingsrätt i Hälsingland, dels en Skr. 2002/03:126 tingsrätt i Gästrikland och två tingsrätter i Hälsingland. Utredaren har anfört att det bästa alternativet vore en gemensam domstol för hela länet. Han har dock med beaktande av kravet på lokal förankring och med hänsyn till närhetsprincipen föreslagit att Gävle och Sandvikens tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i Gävle samt att Bollnäs och Hudiksvalls tingsrätter läggs samman till en tingsrätt med kansliort i Hudiksvall och tingsställe i Söderhamn. Remissutfallet Domstolsverket har remissbehandlat förslaget. En klar majoritet av de remissinstanser som yttrat sig över förslaget i sin helhet tillstyrker detta. Riksåklagaren och Åklagarmyndigheten i Västerås förordar en organisa- tionslösning med endast en tingsrätt i Gävleborgs län lokaliserad till Gävle. Ett mindre antal remissinstanser har valt att enbart yttra sig om den del av förslaget som avser sammanläggning av Gävle och Sandvikens tingsrätter. Dessa avstyrker förslaget. Några remissinstanser har enbart yttrat sig om den del som avser sammanläggning av Hudiksvalls och Bollnäs tingsrätter. Av dessa tillstyrker hälften förslaget, medan övriga avstyrker. Förslaget Domstolsverket anser i likhet med utredaren att en gemensam domstol för hela länet har påtagliga fördelar när det gäller kvalitet i dömandet och service till allmänheten. En länsdomstol har emellertid den svagheten att avstånden inom domkretsen blir betydande. Domstolsverket stannar därför för utredarens förslag att inrätta en domstol i varje landskap. Även med detta förslag bör enligt verket två bärkraftiga och för framtiden hållbara domstolsorganisationer skapas. Dessa något mindre domstolar bör också kunna leva upp till en godtagbar kvalitet i fråga om dömande och service. I Gästrikland bör det enligt Domstolsverket finnas en kansliort. När det gäller valet av kansliort anser Domstolsverket det naturligt att välja Gävle framför Sandviken. Gävle är residensstad och där finns länsrätten med en möjlighet till utökat samarbete mellan domstolarna. Med hänsyn till närheten mellan orterna och de goda pendlingsmöjligheter som finns anser Domstolsverket att det inte finns något behov av att inrätta ett tingsställe i Sandviken. När det gäller val av kansliort för tingsrätten i Hälsingland konstaterar Domstolsverket att Hudiksvall har något litet försteg framför Bollnäs med hänsyn till att Hudiksvalls tingsrätt i dagsläget har en betydligt större domkrets. Inte någon remissinstans förordar att tingsrätten vid en sammanslagning skall lokaliseras till Bollnäs framför Hudiksvall. Domstolsverkets uppfattning är därför att tingsrätten i Hälsingland skall ha kansliort i Hudiksvall. En sammanslagen tingsrätt i Hälsingland blir enligt Domstolsverket inte bärkraftig med två kansliorter. Däremot bör ett tingsställe inrättas i Söderhamn. 21

4.4.2

Regeringens överväganden

Skr. 2002/03:126

Regeringens bedömning: Gävle och Sandvikens tingsrätter bör läggas samman till en tingsrätt med kansliort i Gävle. Målsättningen är att senast den 1 mars 2004 genomföra sammanläggningen. I Gävleborgs län finns fyra tingsrätter; Bollnäs tingsrätt, Gävle tingsrätt, Hudiksvalls tingsrätt och Sandvikens tingsrätt. Gävle tingsrätt är den största domstolen med fyra ordinarie domare. Hudiksvalls tings- rätt har tre ordinarie domare och de övriga tingsrätterna i länet har två ordinarie domare vardera. Regeringen delar Domstolsverkets bedömning att en gemensam domstol för hela länet har påtagliga fördelar för verksamheten. Hänsyn måste dock tas till att avstånden inom domkretsen skulle bli väl stora med en sådan lösning. I likhet med Domstolsverket och flertalet remiss- instanser anser regeringen att verksamheten bäst främjas med en domstol i varje landskap. Avståndet mellan Gävle och Sandviken är bara cirka två mil och mellan Bollnäs och Hudiksvall är det cirka åtta mil. I Gästrikland bör Sandvikens och Gävle tingsrätter läggas samman till en tingsrätt med kansliort i Gävle. Målsättningen är att senast den 1 mars 2004 genomföra sammanläggningen. Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen av denna skrivelse utse lagman i den nya tingsrätten. När det gäller Hälsingland och förslaget att lägga samman tingsrätterna i Hudiksvall och Bollnäs bereds det för närvarande inom justitie- departementet. Det är regeringens avsikt att inom kort återkomma med ett ställningstagande. 5 Stockholmsutredningen

5.1

Uppdraget

I uppföljningen till handlingsplanen anförde regeringen att det finns skäl att överväga om den nuvarande organisationen i storstäderna är ändamålsenlig. Särskilt nämndes att det finns anledning att se över orga- nisation, arbetsformer och ledningsfunktion i Stockholms tingsrätt. När riksdagen behandlade skrivelsen uttalade den sin tillfredsställelse över att organisationen i storstäderna nu skulle komma att övervägas (skr. 2000/01:112, bet. 2000/01:JuU29 s. 9, rskr. 2000/01:283). Mot den bakgrunden gav regeringen den 1 november 2001 generaldirektören för Domstolsverket Stefan[REDACTED_EFTERNAMN] i uppdrag att göra en översyn av Stockholms tingsrätts ledningsfunktioner, organisa- tion och arbetsformer. I uppdraget ingick också, om det framstod som lämpligt, att lämna förslag på förändringar av tingsrättsorganisationen i Stockholms län, såväl när det gäller tingsrätternas antal och placering som fördelningen av arbetsuppgifter mellan tingsrätterna. I uppdraget uttalades att det kan finnas anledning att överväga om den geografiska fördelningen av mål mellan tingsrätterna i Stockholms län bör förändras, t.ex. genom att inte längre låta kommunindelningen vara styrande vid 22 indelningen i domsagor, och om mål av specialkaraktär bör fördelas om Skr. 2002/03:126 från Stockholms tingsrätt till någon eller några andra tingsrätter i länet. Uppdraget i sin helhet återges i bilaga 4

.

5.2 Förslaget till ny tingsrättsorganisation i Stockholms län

I delrapporten Framtidens tingsrättsorganisation i Stockholms län (dnr.

Ju2002/7970), som lämnades i november 2002, redovisar Stefan
[REDACTED_EFTERNAMN] sitt förslag till en ny organisation för tingsrätterna i Stock-

holms län. Avsikten är att delrapporten skall utgöra underlag för ett

principbeslut i organisationsfrågan.

Utredaren konstaterar att länets tingsrättsorganisation är splittrad på

flera enheter av mycket varierande storlek. För att med bibehållen eller

ökad kvalitet i verksamheten kunna möta kraven på större effektivitet

krävs enligt utredaren att man samlar resurserna. Verksamheten i

tingsrätterna i länet bör därför ses som en helhet.

Från denna utgångspunkt föreslår utredaren att det förutom Norrtälje

tingsrätt skall finnas tre tingsrätter i Stockholms län, en i innerstaden, en

i norr och en i söder. Förslaget innebär att verksamheten i Stockholms

tingsrätt delas i tre delar; innerstaden, västerort och söderort. Handens,

Huddinge, Nacka och Södertälje tingsrätt förs samman med söderort till

en ny tingsrätt i Flemingsberg, benämnd Södertörns tingsrätt. I den norra

delen av länet läggs Sollentuna tingsrätt, Solna tingsrätt och Södra

Roslags tingsrätt utom Lidingö kommun samman med västerort till en ny

tingsrätt i Sollentuna, benämnd Sollentuna tingsrätt. Stockholms tingsrätt

föreslås bestå av innerstaden och Lidingö kommun. Anledningen till att

Norrtälje tingsrätt inte omfattas av förslaget är att en av landets sju

inskrivningsmyndigheter nyligen har förlagts dit.

I delrapporten redovisas en alternativ lösning som har övervägts. Den

innebär att fem domstolar inrättas, en i innerstaden, två i norr och två i

söder. Även enligt denna lösning förs söderort och västerort från

Stockholms tingsrätts nuvarande domkrets. Lidingö kommun förs till

Stockholms tingsrätt. Sollentuna tingsrätt, utom Järfälla och Upplands-

Bro kommuner, och Södra Roslags tingsrätt, utom Lidingö kommun,

läggs samman till en domstol. Den andra tingsrätten i norr bildas av

västerort och Solna tingsrätt samt Järfälla och Upplands-Bro kommuner.

I södra delen av länet förs Handens tingsrätt, utom Tyresö kommun, samt

Huddinge och Södertälje tingsrätter samman till en tingsrätt, Vidare

bildar Nacka tingsrätt och söderort tillsammans med Tyresö kommun en

tingsrätt.

Utredaren föreslår att de särskilda domstolar som finns i Stockholms

tingsrätt, dvs. miljödomstolen och fastighetsdomstolen, förs till Söder-

törns tingsrätt. Även länets utsökningsmål föreslås föras dit. När det

gäller Stockholms tingsrätts funktion som exklusivt och subsidiärt forum

föreslås inga förändringar.

Utredaren föreslår vidare att gemensamma ansökningar om

äktenskapsskillnad, familjerättsliga ärenden, konkursärenden och ären-

den om företagsrekonstruktion endast skall handläggas av en av tings-

rätterna i den nya organisationen.

23

Utredaren lämnar också förslag till en utvecklad samverkan mellan Skr. 2002/03:126 tingsrätterna. Förslagen i delrapporten har remitterats.

5.3

Förslaget till förändringar av Stockholms tingsrätts inre organisation

I den slutrapport som överlämnades den 24 april i år redovisar utredaren sitt förslag till förändringar avseende Stockholms tingsrätts lednings- funktioner, organisation och arbetsformer. De behov av förändringar som utredaren identifierar rör bl.a. ökad delaktighet, tydligare ledning och styrning såväl av tingsrätten i sin helhet som av de enskilda avdelningarna, en flexiblare och effektivare organisation samt förändrade arbetsformer på de dömande avdel- ningarna. De förslag som lämnas är bl.a. införande av en ledningsgrupp bestående av lagmannen och samtliga chefsrådmän, blandade tvistemåls- och brottmålsavdelningar, ökad specialisering, längre cirkulationstider, arbete i storrotlar samt införande av en ordning med ämnesansvariga domare. Arbetet med att identifiera förändringsbehoven och ta fram förslag till förändringar har skett i arbetsgrupper bestående av medarbetare i Stock- holms tingsrätt. 24

5.4

Regeringens överväganden

Skr. 2002/03:126

Regeringens bedömning: Stockholms tingsrätt bör minskas genom att de delar av Stockholms kommun som utgör västerort och söderort förs från tingsrättens domkrets. Västerortsmålen bör föras till Solna tingsrätt och söderortsmålen till Nacka tingsrätt. Vidare bör antalet tingsrätter minskas från nio till sju. Handens och Huddinge tingsrätter bör läggas samman till en ny tingsrätt, som kan kallas Södertörns tingsrätt, med kansliort i Huddinge kommun. Södra Roslags och Sollentuna tingsrätter bör läggas samman till en ny tingsrätt, som kan kallas Attunda tingsrätt, med kansliort i Sollentuna kommun. Södertörns tingsrätt bör vara miljödomstol och fastighetsdomstol och därutöver handlägga länets utsökningsmål. Förslaget att koncentrera bl.a. gemensamma ansökningar om äkten- skapsskillnad och konkursärenden till en av tingsrätterna i den nya organisationen samt de mer långtgående förslagen i fråga om utvecklad samverkan mellan tingsrätterna bör övervägas ytterligare. Regeringen avser att ge Domstolsverket i uppdrag att utifrån den angivna inriktningen lämna förslag till närmare lokalisering och dom- kretsindelning av de tingsrätter som berörs av omorganisationen. Målsättningen är att förändringarna av tingsrättsorganisationen skall vara genomförda den 31 december 2005.

Utredarens förslag: Utredaren föreslår att verksamheten i Stockholms län, förutom Norrtälje tingsrätt, fördelas på tre tingsrätter.

Remissinstanserna: Riksåklagaren, Rikspolisstyrelsen, Polismyndig- heten i Stockholms län , Kriminalvårdsstyrelsen, Stockholms tingsrätt samt Danderyds, Huddinge och Solna kommuner tillstyrker förslaget om tre tingsrätter . Merparten av övriga remissinstanser, däribland Svea hovrätt , Handens , Huddinge , Nacka , Norrtälje , Sollentuna och Solna tingsrätter , Haninge , Nykvarns , Nynäshamn , Södertälje, Salems, Tyresö, Täby, Upplands-Bro, Vaxholms, Värmdö och Österåkers kommuner samt Sveriges Domareförbund och Nämndemännens Riksförbund avstyrker förslaget. Av dessa förordar flertalet i stället den alternativa lösning med fem tingsrätter som redovisas i delrapporten. Flera remissinstanser, däribland Norrtälje tingsrätt och Södertälje kommun , anser att Södertälje tingsrätt bör lämnas utanför omorganisationen. Länsrätten i Stockholms län lyfter, med särskilt avseende på invånarna i Norrtälje och Södertälje kommuner, fram behovet av lokal förankring. Ytterligare någon remiss- instans ifrågasätter om inte fler än två tingsrätter är att föredra i södra delen av länet.

Merparten av de remissinstanser som yttrar sig över förslaget att föra miljödomstolen och fastighetsdomstolen samt utsökningsmålen till Södertörns tingsrätt tillstyrker förslaget, däribland Stockholms tingsrätt och Riksskatteverket . Förslaget att konkursärenden och ärenden om företagsrekonstruktion samt gemensamma ansökningar om äktenskapsskillnad och familjerätts- liga ärenden skall handläggas av en av tingsrätterna i den nya organisa- tionen avstyrks av de flesta remissinstanser som yttrar sig i denna fråga, bl.a. Konkursförvaltarkollegiet i Stockholm och Sollentuna tingsrätt . I 25 fråga om konkursärenden och ärenden om företagsrekonstruktioner Skr. 2002/03:126 tillstyrks förslaget av Riksskatteverket . När det gäller utvecklad samverkan är merparten av de remissinstanser som yttrar sig i frågan positiva till utökad samverkan i frågor om t.ex. IT- stöd, utbildning och säkerhetsfrågor. Ett stort antal remissinstanser är dock negativa till en mer långtgående samverkan med bl.a. gemensam beslutsfunktion och gemensam budget. Förslaget i denna del tillstyrks av Riksrevisionsverket .

Skälen för regeringens bedömning: Reformbehovet I Stockholms län finns nio tingsrätter; Handens tingsrätt, Huddinge tingsrätt, Nacka tingsrätt, Norrtälje tingsrätt, Sollentuna tingsrätt, Solna tingsrätt, Stockholms tingsrätt, Södertälje tingsrätt och Södra Roslags tingsrätt. Stockholms tingsrätt är med sina ca 420 anställda, varav ca 100 domare, landets i särklass största domstol och mer än sju gånger så stor som den näst största tingsrätten i länet. I tingsrätten handläggs ca 14 procent av landets brottmål och tvistemål. Vidare handläggs där ett stort antal mål för hela länet (bl.a. fastighetsmål) och även mål för hela riket (bl.a. patentmål). Den senaste större förändringen av tingsrättsorganisa- tionen i Stockholms län ägde rum i mitten av 1970-talet. Stockholms tingsrätt har sedan dess fått en allt större arbetsbörda och fler särskilda funktioner. Vidare framstår tingsrättens organisation i vissa avseenden som inte helt ändamålsenlig. Det finns ett behov av ökad flexibilitet, förändrade arbetsformer och tydligare ledning och styrning. Även om Stockholms tingsrätt fungerar tillfredsställande har tingsrätten längre handläggningstider än övriga tingsrätter i länet. En förändring av organisationen för Stockholms tingsrätt framstår mot denna bakgrund som nödvändig. Reformbehovet är emellertid inte begränsat till Stockholms tingsrätt. Arbetsbörda och resurser är överlag ojämnt fördelade mellan tingsrätt- erna i länet. Den ojämna fördelningen får negativa konsekvenser för bl.a. arbetsmiljö och effektivitet. Den ger vidare upphov till skillnader i service gentemot allmänheten. Till detta kommer att domkretsarna inte överensstämmer med polis- och åklagarmyndigheternas geografiska indelningar. Det finns således ett behov av att förändra tingsrätts- organisationen i hela länet. Den yttre tingsrättsorganisationen Stockholms län är en i huvudsak sammanhållen region när det gäller arbetsmarknad, bostäder och kommunikationer. Fördelarna med detta bör så långt möjligt tas tillvara. Mer jämnstora enheter skulle ge möjligheter till ett mer effektivt resursutnyttjande. Med jämnstora enheter förbättras förutsättningarna för att medborgarna skall få likvärdig service oavsett var i länet de är bosatta. Även den geografiska samordningen med rätts- väsendets övriga myndigheter (polis, åklagare, kriminalvård) kan genom en mer genomgripande reform bli bättre. Det finns också andra fördelar 26 med en mer genomgripande reform. Möjligheterna att skapa mer Skr. 2002/03:126 stimulerande arbetsplatser och utveckla nya arbetsformer blir större. Behov av ökad säkerhet och särskilda utrymmen för t.ex. målsägande kan i större utsträckning tillgodoses. Regeringen delar mot denna bak- grund utredarens bedömning att en mer genomgripande reform innebär stora fördelar. Många remissinstanser, däribland merparten av tingsrätterna i Stock- holms län, har anfört att en ordning med tre tingsrätter skulle innebära alltför stora arbetsplatser med risk för såväl ledningssvårigheter som minskad samhörighet och delaktighet. Flera remissinstanser har framhållit det faktum att Stockholms län är ett tillväxtområde, framförallt de södra och nordvästra delarna, något som dessa remissinstanser anser talar för fem tingsrätter. En organisation med fem tingsrätter har onek- ligen vissa fördelar framför förslaget om tre tingsrätter när det gäller att möta en framtida befolkningsexpansion med åtföljande ökning av måltillströmningen. Regeringen anser mot denna bakgrund att den alter- nativa lösning med fem tingsrätter som redovisas i delrapporten är att föredra framför utredarens förslag. Till skillnad från utredaren anser regeringen att Södertälje tingsrätt inte bör föras samman med någon av de övriga domstolarna. Som bl.a. Södertälje och Nykvarns kommuner har påpekat, kan Södertälje inte anses vara en så integrerad del av den i övrigt huvudsakligen samman- hållna regionen att Södertälje tingsrätt bör omfattas av omorganisationen. Regeringen anser således att det i länet förutom Norrtälje tingsrätt bör finnas sex tingsrätter. Stockholms tingsrätt bör, som utredaren föreslagit, minskas genom att de delar av Stockholms kommun som utgör västerort och söderort förs från domkretsen. Det innebär att Stockholms tingsrätt endast kommer att behålla den del av sin nuvarande domkrets som utgörs av innerstaden. Västerortsmålen bör föras till Solna tingsrätt och söderortsmålen till Nacka tingsrätt. Av kommunikationsmässiga skäl finns det dock anled- ning att överväga om vissa delar av söderort bör föras till den andra tingsrätten i söder. Regeringen delar utredarens bedömning att Lidingö kommun, som enligt nuvarande ordning ingår i Södra Roslags tingsrätts domsaga, bör föras till Stockholms tingsrätt. Detta såväl av kommunika- tionsmässiga skäl som för att åstadkomma en bättre samordning med polis- och åklagarväsendets indelningar. Övriga delar av Södra Roslags tingsrätt bör tillsammans med Sollentuna tingsrätt bilda en ny tingsrätt, som kan ges namnet Attunda 1 tingsrätt. Mycket talar för att Järfälla och Upplands-Bro kommuner, som i dag ingår i domkretsen för Sollentuna tingsrätt, bör föras till Solna tingsrätt. Handens tingsrätt, utom Tyresö kommun, och Huddinge tingsrätt bör föras samman till en ny domstol. Denna kan, som utredaren föreslagit, benämnas Södertörns tingsrätt. Tyresö kommun bör med hänsyn till polisväsendets geografiska indel- ning och av kommunikationsmässiga skäl föras till Nacka tingsrätt. Målsättningen är att de domstolar som berörs av omorganisationen, med undantag för Stockholms tingsrätt, skall bestå av mellan 20 och 30 domare (årsarbetskrafter).

1 

Jfr de medeltida områdena Attundaland och Attundalands rod.

27

De nya tingsrätterna bör lokaliseras på ett sådant sätt att de är

Skr. 2002/03:126

geografiskt väl placerade i förhållande till såväl övriga rättsväsendet som

allmänheten. För att organisationen skall vara långsiktigt hållbar bör

också hänsyn tas till framtida tillväxtområden. Attunda tingsrätt bör ha

kansliort i Sollentuna, som är centralt placerat i den norra delen av länet.

Vidare är såväl polis som åklagare lokaliserade till Sollentuna. Det finns

också arrestlokaler där. Södertörns tingsrätt bör placeras i Flemingsberg

(Huddinge kommun) som är en s.k. regional kärna med tillgång till goda

kommunikationsmöjligheter. Där finns också polis och häkteslokaler

samt närhet till åklagarverksamheten i Huddinge.

Beträffande övriga tingsrätter som berörs av omorganisationen, dvs

Stockholms, Nacka och Solna tingsrätter, bör utgångspunkten vara att

dessa skall behålla nuvarande kansliorter och namn. När det gäller Solna

tingsrätt finns dock bl.a. utifrån ett regionalt utvecklingsperspektiv 

anledning att ytterligare överväga tingsrättens placering.

Regeringen avser att ge Domstolsverket i uppdrag att utifrån den

angivna inriktningen lämna förslag till närmare lokalisering och

domkretsindelning av de tingsrätter som berörs av omorganisationen. I

uppdraget bör vidare ingå att lämna förslag till de författningsändringar

rörande domkretsindelning som ett genomförande kräver.

När frågan om tingsrätternas närmare lokalisering och domkrets-

indelning är färdigbehandlad har regeringen för avsikt att ge Domstols-

verket i uppdrag att i samverkan med de berörda tingsrätterna genomföra

förändringarna av tingsrättsorganisationen. Målsättningen är att föränd-

ringarna skall vara genomförda den 31 december 2005.

Regeringen avser att så snart det är möjligt efter riksdagsbehandlingen

av denna skrivelse utse lagmän i de nya tingsrätterna.

Stockholms tingsrätts särskilda funktioner

Stockholms tingsrätt har ett flertal särskilda funktioner. Tingsrätten är en

av landets fem miljödomstolar samt fastighetsdomstol för Stockholms

län. Även länets utsökningsmål handläggs vid Stockholms tingsrätt.

Vidare är Stockholms tingsrätt enligt ett trettiotal författningar exklusivt

forum i vissa mål av specialkaraktär samt i vissa fall subsidiärt forum när

annan behörig domstol saknas. I syfte att minska Stockholms tingsrätt

bör övervägas om det är möjligt att föra några av de särskilda funktioner

som tingsrätten har till andra tingsrätter i länet.

Såväl miljödomstolen som fastighetsdomstolen handlägger ett stort

antal mål. Dessa målgrupper är så stora att de i sig genererar särskild

kompetens. Det finns inget som hindrar att dessa mål förs från Stock-

holms tingsrätt till en annan domstol i länet. I miljö- och fastighetsmål

förekommer vissa frågor av teknisk natur. I dessa frågor är det

ändamålsenligt med ett kunskapsutbyte mellan domstolarna. Miljödom-

stolen och fastighetsdomstolen bör därför, som utredaren föreslagit,

förläggas till samma tingsrätt. Eftersom det i såväl miljö- som fastighets-

mål ofta företas längre resor, bör domstolarna lokaliseras till en ort med

tillgång till goda kommunikationsmöjligheter. I Flemingsberg finns för-

utom omfattande regionala förbindelser även tillgång till fjärrtåg. Med

hänsyn härtill och till strävan att skapa mer jämnstora enheter är det

lämpligt att placera dessa båda domstolar vid Södertörns tingsrätt.

28

Även antalet utsökningsmål är stort. Det finns inte heller beträffande Skr. 2002/03:126 dessa mål något som talar mot att de handläggs av en annan tingsrätt i länet. Utsökningsmålen bör därför föras från Stockholms tingsrätt. Som utredaren föreslagit bör handläggningen av utsökningsmål föras till Södertörns tingsrätt. Utredaren har föreslagit att Stockholms tingsrätt skall behålla sina uppgifter som exklusivt forum i vissa mål av specialkaraktär. Regeringen delar denna bedömning. Dessa mål är få till antalet. För att handlägga dem krävs, förutom en inte obetydlig specialisering, erfarenhet av om- fattande och komplicerade tvistemål av en karaktär som främst före- kommer vid Stockholms tingsrätt. Även Stockholms tingsrätts roll som subsidiärt forum enligt olika författningar föreslås oförändrad. Regeringen delar även här utredarens bedömning. Det rör sig om ett litet antal mål och ordningen med Stock- holms tingsrätt som s.k. reservforum är en sedan lång tid vedertagen och väl känd ordning. Det är därför lämpligast att Stockholms tingsrätt be- håller denna funktion. Koncentration av vissa mål- och ärendekategorier till en tingsrätt Utredaren har föreslagit att gemensamma ansökningar om äktenskaps- skillnad och familjerättsliga ärenden samt konkurs- och företagsrekon- struktionsärenden koncentreras till Sollentuna tingsrätt. Merparten av tingsrätterna i länet, däribland Södra Roslags tingsrätt, har anfört att en koncentration av gemensamma ansökningar om äktenskapsskillnad samt familjerättsliga ärenden strider mot intention- erna att skapa attraktiva och stimulerande arbetsplatser. Ett flertal remiss- instanser, bl.a. Sollentuna tingsrätt, har påpekat att den föreslagna ordningen innebär att tvistiga mål normalt måste överlämnas till annan tingsrätt, vilket innebär försämrad service för medborgarna. Flera remiss- instanser, däribland Konkursförvaltarkollegiet i Stockholm, har anfört att ett så centralt rättsområde som konkursrätten inte bör koncentreras till en tingsrätt eftersom de tingsrätter som avhänds detta rättsområde förlorar kompetens som är nödvändig för andra mål, t.ex. återvinningsmål. Förslaget innebär en förändring av de allmänna principer som gäller i fråga om domstols behörighet och har bäring även på domstolsväsendet i övrigt. Regeringen anser mot denna bakgrund och med hänsyn till de synpunkter som har framförts av remissinstanserna att förslaget i dessa delar måste övervägas ytterligare innan ett ställningstagande kan ske. Utvecklad samverkan mellan tingsrätterna I rapporten föreslås en utvecklad administrativ samverkan mellan tings- rätterna i den nya organisationen, innebärande bl.a. gemensamma funk- tioner inom administration och service. Som exempel nämns i del- rapporten bl.a. upphandling och inköp, IT-frågor och en gemensam växel. Vidare föreslås att de gemensamma funktionerna hålls samman och får en gemensam chef samt att tingsrätterna på sikt får en gemensam budget. 29 Regeringen delar utredarens bedömning att en utvidgad administrativ samverkan kan innebära många fördelar. Såväl ökad kvalitet som förbättrad effektivitet kan på detta sätt uppnås. Merparten av förslagen, t.ex. inrättande av en gemensam växelfunktion, kräver inga författnings- ändringar utan är en fråga för de berörda tingsrätterna. När det gäller de mer långtgående förslagen om en ordning med en gemensam chef för de gemensamma funktionerna och på sikt också en gemensam budget har många remissinstanser framfört invändningar. Länsrätten i Stockholms län har anfört att en samverkan inte får inkräkta på de beslutsbefogenheter som med ett resultatansvar måste tillkomma den enskilde domstolschefen. Svea hovrätt har framhållit vikten av att ett samarbete utvecklas på ett sätt som gör att ansvaret för själva verksamheten inte kommer för långt bort från lagmannen för respektive tingsrätt. Flera remissinstanser, bl.a. Nacka tingsrätt, har anfört att budgetansvaret bör ligga på respektive tingsrätt för att åstadkomma kostnadsmedvetenhet. Administrativa enheten vid Stockholms tingsrätt har rest bl.a. frågan hur den gemensamma samordningsfunktionen skall styras och ifrågasatt om domstolar som har gemensam administration, budget och arbetsplanering kan betraktas som självständiga myndigheter. Regeringen anser, inte minst mot bakgrund av de synpunkter som framförts av remissinstanserna, att det inte nu finns tillräckligt underlag för ett ställningstagande till de mer långtgående förslagen om utvecklad administrativ samverkan. Dessa frågor bör således övervägas ytterligare. Utredaren har också föreslagit en utvecklad personalsamverkan med rörlighet mellan olika domstolar. För att åstadkomma en sådan ordning föreslås att nyanställda domare skall få fullmakter som omfattar hela Stockholms län och inte endast en viss tingsrätt. Även i detta avseende har ett antal remissinstanser uttryckt farhågor. Länsrätten i Stockholms län har anfört att lösningen med gemensamma fullmakter inte bör genomföras av såväl konstitutionella skäl som av hänsyn till bl.a. berörda domare. Svea hovrätt har anfört att behovet av judiciell samverkan torde vara begränsat efter en reform av den yttre organisationen och understryker att rättsläget måste analyseras på ett allsidigt sätt. Enligt regeringens mening finns det inte heller beträffande dessa förslag tillräckligt underlag för ett ställningstagande. Även dessa frågor bör således övervägas ytterligare. Stockholms tingsrätts inre organisation De förslag till förändringar av Stockholms tingsrätts ledningsfunktioner, organisation och arbetsformer som lämnas i slutrapporten framstår som ändamålsenliga och ägnade att skapa goda förutsättningar för såväl en fortsatt hög kvalitet på verksamheten som ökad effektivitet och en god arbetsmiljö. Merparten av förslagen avser förhållanden som inte är författnings- reglerade. Genomförandet är därför främst en fråga för tingsrätten. Regeringen har för avsikt att ge Domstolsverket i uppdrag att följa upp och utvärdera de förändringar som genomförs. Utredaren gör bedömningen att många av förslagen kan vara av intresse för det fortsatta utvecklingsarbetet inom domstolsväsendet. Regeringen delar denna bedömning. Av den utvärdering som gjorts av de Skr. 2002/03:126 30 förändringar i tingsrättsorganisationen som genomförts under åren 1999 Skr. 2002/03:126 2001 framgår att de ökade möjligheter till bl.a. kompetensutveckling och stärkt beredningsorganisation som följer av genomförda förändringar inte har tagits tillvara fullt ut (jfr avsnitt 3.3.1.) Regeringen anser att det är angeläget att möjligheterna tas tillvara i framtiden. Det arbete som har bedrivits och många av de förslag som har tagits fram bör kunna nyttiggöras i det fortsatta förändringsarbetet inom domstolsväsendet. Det gäller naturligtvis även de domstolar som inte har berörts av genomförda sammanläggningar. Regeringen förutsätter att Domstolsverket inhämtar synpunkter från domstolsväsendet på de förslag i rapporten som är av mer allmänt intresse. 31 Regeringsbeslut 2001-12-20

Skr. 2002/03:126 Bilaga 1 Kopia Regeringsbeslut 16

2001-12-20 Ju2001/8588 Justitiedepartementet Riksrevisionsverket Box 45070 104 30 STOCKHOLM Uppdrag till Riksrevisionsverket att granska genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen Regeringens beslut Regeringen ger Riksrevisionsverket i uppdrag att granska om de förändringar av tingsrättsorganisationen som har genomförts under åren 1999-2001 har skapat större förutsättningar för att uppnå de mål som regeringen har ställt upp för reformeringen av tingsrättsorganisationen. Riksrevisionsverket skall vidare analysera vilka konsekvenser i övrigt som de genomförda förändringarna har medfört vad gäller verksamhetens effektivitet. I uppdraget ingår också att belysa konsekvenserna av de olika organisatoriska lösningar som har valts. Uppdraget skall redovisas senast den 31 maj 2002 till regeringen och till den särskilde utredare som regeringen skall ge i uppdrag att utvärdera genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen. Kostnaderna för uppdraget, högst 2 500 000 kr, skall belasta det under utgiftsområde fyra uppförda anslaget 4:5 Domstolsväsendet m.m., anslagspost 5 Till Justitiedepartementets disposition.

Ärendet

Bakgrund

En omfattande reformering av domstolsväsendet pågår sedan några

år tillbaka. För att ge riksdagen en helhetsbild över pågående och

planerade reformer överlämnade regeringen våren 2000 en

skrivelse till riksdagen, Reformeringen av domstolsväsendet en

handlingsplan (1999/2000:106).

32

Skr. 2002/03:126 Riksdagen har vid behandlingen av handlingsplanen ställt Bilaga 1 sig bakom de av regeringen fastlagda allmänna principerna och de organisatoriska lösningarna för reformarbetet (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). Av handlingsplanen framgår att reformeringen av domstols- väsendet kräver förändringar av den yttre domstolsorganisationen. Ett relativt stort antal tingsrätter och domkretsar har därför varit föremål för översyn och förändring under de senaste åren. I en skrivelse till riksdagen våren 2001 Reformeringen av dom- stolsväsendet information och uppföljning av handlingsplanen (2000/01:112) redogjorde regeringen för utvecklingen av reformarbetet. I uppföljningen aviserade regeringen att det finns behov av att utvärdera genomförda förändringar av tingsrätts- organisationen. Vid riksdagsbehandlingen av uppföljningen framhöll Justitieutskottet vikten av att organisationsförändringar som genomförs följs upp och utvärderas (bet. 2000/01:JuU29). Utskottet framhöll vidare att det inte fanns anledning att avvakta med att genomföra planerade förändringar. Vad gällde övriga initierade projekt och utredningar borde dock enligt utskottet resultatet av utvärderingen avvaktas innan organisationsföränd- ringar genomfördes såvida det inte var oundgängligen nödvändigt för verksamhetens fullgörande. Regeringen har för avsikt att ge en särskild utredare i uppdrag att genomföra den aviserade utvärderingen. Till utredaren skall knytas ett antal experter och sakkunniga. Vidare bör utredaren har till- gång till en referensgrupp bestående av representanter för riks- dagspartierna. Riksrevisionsverkets analys skall ingå som en central del i arbetet med utvärderingen. Målsättning och metod för reformeringen av tingsrättsorganisationen Målsättningen för arbetet med att reformera tingsrättsorganisa- tionen är att bibehålla tillgängligheten, skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekry- tera personal, skapa förutsättningar för återkommande kompe- tensutveckling, öka möjligheterna att specialisera verksamheten samt förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. Den metod som valts i förändringsarbetet har varit att skapa större domkretsar. I några fall har det skett genom sammanläggning av två eller flera tingsrätter till en större enhet och i vissa fall genom att verksamheten i den nya större domkretsen även fortsättnings- vis bedrivs på mer än en ort. I några fall tillgodoses tillgängligheten 33

och den lokala förankringen genom att domstolen har

Skr. 2002/03:126

tingsställe på en eller flera orter.

Bilaga 1

Arbetet har med att utreda förändringar av tingsrätternas domkretsar har bedrivits av Domstolsverket i nära samverkan med berörda domstolar. Reformeringen har skett stegvis och med hänsyn till varje regions särskilda förutsättningar. Efter avslutad utredning har Domstolsverket lämnat förändringsförslag till regeringen. Regeringen har regelmässigt informerat riksdagen om planerade förändringar av tingsrättsorganisationen. Information om sådana förändringar har lämnats dels i budgetpropositionerna för 1999, 2000 och 2001, dels i handlingsplanen och uppföljningen av handlingsplanen (skr. 1999/2000:106 och skr. 2000/01:112). Efter riksdagens godkännande har regeringen gett Domstolsverket i uppdrag att genomföra förändringarna. Genomförda och planerade förändringar av tingsrättsorganisationen Arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen inleddes genom den sammanläggning av Åmål tingsrätt med Vänersborgs tingsrätt som genomfördes den 1 maj 1999. Därefter har ytter- ligare 28 tingsrätter varit föremål för organisationsförändringar. Av de förändringar som har beslutats kvarstår genomförandet av de sammanläggningar i Skåne, Västernorrland och Norrbotten som aviserades i uppföljningen av handlingsplanen (skr. 2000/01:112). Dessa sammanläggningar kommer att genomföras under 2002 och omfattas därför inte av uppdraget. På regeringens vägnar Thomas[REDACTED_EFTERNAMN] Helena Swenzén Kopia till Domstolsverket 34 Kommittédirektiv Kommittédirektiv

Utvärdering av genomförda förändringar av

Dir.

tingsrättsorganisationen

2002:69

Beslut vid regeringssammanträde den 30 maj 2002. Sammanfattning av uppdraget En särskild utredare ges i uppdrag att göra en utvärdering av de förändringar av tingsrättsorganisationen som har genomförts under åren 1999-2001.

Utredaren skall med utgångspunkt från Riksrevisions- verkets granskning av förändringarna av tingsrättsorganisa- tionen bedöma hur de genomförda förändringarna förhåller sig till de mål som regeringen har ställt upp för arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen. Vidare skall utredaren granska genomförandet av förändringarna av tingsrätts- organisationen. Utredaren skall också bedöma lämpligheten av att genomföra förändringarna av tingsrättsorganisationen stegvis region för region. Uppdraget skall redovisas senast den 30 november 2002. Bakgrund Sedan några år tillbaka bedrivs ett omfattande arbete med att reformera domstolsväsendet. Reformarbetet medför bl.a. förändringar av den yttre tingsrättsorganisationen. Ett relativt Skr. 2002/03:126 Bilaga 2 35 stort antal tingsrätter har berörts av organisationsförändringar under de senaste åren. När arbetet med reformeringen av domstolsväsendet inleddes hade tingsrättsorganisationen haft i huvudsak samma utformning sedan 1971 års domstolsreform. Sedan slutet av 1980-talet har frågan om domstolarnas organisation varit föremål för utredningar. Den senaste utredningen på området 1995 års Domstolskommitté fick i uppdrag att göra en översyn av den organisatoriska strukturen inom domstols- väsendet (dir. 1995:102). Uppdraget som avsåg domstols- väsendets yttre organisation återkallades den 26 mars 1998 sedan det konstaterats att det inte gick att få stöd av ledamöterna i kommittén för en så långtgående reform av tingsrättsorganisationen som kommittédirektiven angav (dir. 1998:22). Kommittén har redovisat sitt grundmaterial om domstolsorganisationen i ett betänkande, Domstols- organisationen en sammanställning av grundmaterial från 1995 års Domstolskommitté (SOU 1998:135). Sedan uppdraget till Domstolskommittén återkallats inledde regeringen det arbete som nu pågår för att reformera domstolsväsendet. Regeringen har valt att även i de delar som regeringen har befogenheter att besluta om hålla riksdagen väl informerad om och sökt parlamentarisk majoritet för planerade reformer. För att ge riksdagen en helhetsbild av pågående och planerade reformer överlämnade regeringen våren 2000 en skrivelse till riksdagen, Reformeringen av domstolsväsendet en handlingsplan (skr. 1999/2000:106). Vid behandlingen av skrivelsen ställde sig riksdagen bakom de allmänna principerna för reformarbetet som lagts fast av regeringen (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). Reformarbetet har bedrivits i enlighet med de fastlagda principerna, vilket bl.a. redovisades i en skrivelse som överlämnades till riksdagen våren 2001, Reformeringen av domstolsväsendet information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112). I uppföljningen anförde regeringen att det finns behov av att utvärdera de förändringar av tingsrättsorganisationen som har genomförts. Vidutskottsbehandlingen av uppföljningen framhölls vikten av Skr. 2002/03:126 Bilaga 2 36 att organisationsförändringar som genomförs följs upp och utvärderas. Utskottet ansåg dock inte att det fanns anledning att avvakta med att genomföra planerade förändringar. Vad gällde övriga initierade projekt och utredningar gjorde utskottet bedömningen att resultatet av utvärderingen borde avvaktas innan organisationsförändringar genomfördes såvida det inte var oundgängligen nödvändigt för verksamhetens fullgörande (bet. 2000/01:JuU29, rskr. 2000/01:283). Reformeringen av tingsrättsorganisationen Målsättning Regeringen har ställt upp ett antal principer som är vägledande för arbetet med att reformera domstolsväsendet.

Reformarbetet skall bedrivas med utgångspunkt från de krav som medborgarna har rätt att ställa på snabbhet, kvalitet och service och med beaktande av domstolarnas särskilda roll.

Renodlingen av domstolarna och av domarnas arbete till dömande verksamhet skall fortsätta.

Tyngdpunkten i den dömande verksamheten skall ligga i första instans.

Kvaliteten i den dömande verksamheten skall säkerställas.

Domstolarna skall vara moderna och attraktiva arbetsplatser.

Domstolsorganisationen skall utformas för att garantera hög kompetens i allt dömande.

Dömande verksamhet skall finnas nära medborgarna och bedrivas i alla delar av landet.

Regeringen har gjort bedömningen att reformeringen av domstolsväsendet kräver förändringar av den yttre tingsrättsorganisationen. Målsättningen för arbetet med att reformera den yttre tingsrättsorganisationen är att bibehålla tillgängligheten, skapa möjligheter för en stärkt beredningsorganisation, säkerställa möjligheterna att rekrytera personal, skapa förutsättningar för Skr. 2002/03:126 Bilaga 2 37 återkommande kompetensutveckling, öka möjligheterna att specialisera verksamheten samt att förbättra den geografiska samordningen med rättsväsendets övriga myndigheter. Riksdagen har, som tidigare nämnts, ställt sig bakom dessa principer för arbetet med att reformera domstolsväsendet (bet. 1999/2000:JuU22, rskr. 1999/2000:255). Metod Arbetet med att utreda förändringar av tingsrättsorganisationen har bedrivits av Domstolsverket i nära samverkan med berörda domstolar. Reformeringen har skett stegvis och med hänsyn till varje regions särskilda förutsättningar. Genomförda utredningar har, sedan Domstolsverket inhämtat remissynpunkter från berörda kommuner, domstolar, m.fl., lämnats in till regeringen tillsammans med förslag till förändring av organisationen. Riksdagen har regelmässigt informerats när regeringen tagit ställning till Domstolsverkets förslag. Information om planerade förändringar av tingsrättsorganisationen har lämnats till riksdagen dels i budgetpropositionerna för 1999, 2000 och 2001, dels i handlingsplanen och uppföljningen till handlingsplanen (skr. 1999/2000:106 och skr. 2000/01:112). Efter riksdagens godkännande har regeringen gett Domstolsverket i uppdrag att genomföra förändringarna. Den organisatoriska lösning som har valts i arbetet med att förändra tingsrättsorganisationen har varit att skapa större domkretsar. I några fall har två eller flera tingsrätter lagts samman till en större enhet och i andra fall bedrivs verksamheten i den nya större domkretsen även fortsättningsvis på mer än en kansliort. I några fall tillgodoses tillgängligheten och den lokala förankringen genom att domstolen har tingsställe på en eller flera orter. Skr. 2002/03:126 Bilaga 2 38 Genomförda förändringar av tingsrättsorganisationen Arbetet med att förändra den yttre tingsrättsorganisationen inleddes våren 1999 genom sammanläggningen av Vänersborgs och Åmåls tingsrätter. Vid utgången av år 2001 hade sammanlagt 30 tingsrätter berörts av organisationsförändringar. Följande organisationsförändringar har genomförts under åren 1999-2001.

Vänersborgs och Åmåls tingsrätter bildade Vänersborgs tingsrätt med kansliort i Vänersborg den 1 maj 1999.

Jakobsbergs och Sollentuna tingsrätter bildade Sollentuna tingsrätt med kansliort i Sollentuna den 1 juli 2000.

Hudiksvalls och Ljusdals tingsrätter bildade Hudiksvalls tingsrätt med kansliort i Hudiksvall den 1 oktober 2000.

Köpings, Sala och Västerås tingsrätter bildade Väst- manlands tingsrätt med kansliorter i Köping, Sala och Västerås den 1 april 2001.

Linköpings, Mjölby och Motala tingsrätter bildade Linköpings tingsrätt med kansliorter i Linköping och Motala den 1 maj 2001.

Hallsbergs och Örebro tingsrätter bildade Örebro tingsrätt med kansliort i Örebro den 1 juni 2001.

Karlshamns, Karlskrona, Ronneby och Sölvesborgs tingsrätter bildade Blekinge tingsrätt med kansliorter i Karlshamn och Karlskrona den 1 juli 2001.

Falu, Hedemora och Ludvika tingsrätter bildade Falu tingsrätt med kansliort i Falun den 1 september 2001.

Leksands och[REDACTED_EFTERNAMN] tingsrätter bildade[REDACTED_EFTERNAMN] tingsrätt med kansliort i[REDACTED_EFTERNAMN] den 1 september 2001.

Falköpings och Skövde tingsrätter bildade Skövde tingsrätt med kansliort i Skövde den 17 september 2001.

Helsingborgs, Klippans och Ängelholms tingsrätter bildade Helsingborgs tingsrätt med kansliorter i Helsingborg och Ängelholm den 1 oktober 2001.

Simrishamns och Ystads tingsrätter bildade Ystads tingsrätt med kansliort i Ystad den 26 november 2001.

Skr. 2002/03:126 Bilaga 2 39 Domstolsverket har efter genomförda sammanläggningar lämnat in rapporter till regeringen med redovisning av uppdragen. Under 2002 har även beslutade förändringar av tingsrättsorganisationen i Norrbotten, Ångermanland och Skåne genomförts. Domstolsverket har därutöver genomfört ytterligare ett antal utredningar och utarbetat förslag till organisations- förändringar som regeringen ännu inte har tagit ställning till. Uppdraget Regeringen har gjort bedömningen att det nu finns anledning att utvärdera de förändringar av tingsrättsorganisationen som har genomförts under åren 1999-2001.

En särskild utredare ges i uppdrag att genomföra utvärderingen. Utredaren skall bedöma hur de genomförda förändringarna förhåller sig till de mål som regeringen har ställt upp för arbetet med att reformera tingsrättsorganisationen. För att ge utredaren ett underlag för att bedöma effekterna av reformeringsarbetet har regeringen den 20 december 2001 gett Riksrevisionsverket i uppdrag att bl.a. granska om förändringarna av tingsrättsorganisationen har skapat större förutsättningar för att uppnå regeringens mål för reformeringen av tingsrättsorganisationen (dnr Ju2001/8588). Riksrevisions- verket skall redovisa sitt uppdrag till såväl regeringen som den särskilde utredare som får regeringens uppdrag att genomföra utvärderingen. Riksrevisionsverkets uppdrag skall redovisas senast den 31 maj 2002. Utredarens uppdrag innefattar vidare att granska genomförandet av förändringarna av tingsrättsorganisationen och att i samband därmed särskilt belysa följande:

Domstolsverkets och tingsrätternas arbete med planeringen inför organisationsförändringarna. I det sammanhanget bör uppmärksammas vilken information som lämnats till personalen och andra berörda och i vilken utsträckning personalen involverats i planeringen.

Skr. 2002/03:126 Bilaga 2 40

Domstolsverkets och tingsrätternas arbete med att genomföra organisationsförändringarna.

Eventuella skillnader vid planeringen och genom- förandet av organisationsförändringarna mot bakgrund av hur tingsrätten har organiserat sin administrativa

funktion.

.

Betydelsen av att det i samband med organisations- förändringarna har bedrivits projekt för att utveckla

verksamheten i tingsrätten.

Om organisationsförändringarna har inneburit ett ökat användande av tingsställen för de berörda tingsrätterna.

Vilka konsekvenser de genomförda förändringarna har haft för övriga myndigheter inom rättsväsendet och för andra samhällssektorer som berörs av tingsrätternas verksamhet.

Utredaren skall också bedöma lämpligheten av att genomföra förändringarna av tingsrättsorganisationen stegvis region för region. Vid genomförandet av uppdraget skall eventuella skillnader mellan de tingsrätter som har en respektive två eller flera kansliorter uppmärksammas. Utredaren skall ha tillgång till en referensgrupp bestående av representanter för riksdagspartierna. Uppdraget skall redovisas senast den 30 november 2002. Skr. 2002/03:126 Bilaga 2 41 Skr. 2002/03:126 Bilaga 3 Kommittédirektiv Kommittédirektiv

Tilläggsdirektiv till Utredningen om

utvärdering av vissa förändringar i

Dir.

tingsrättsorganisationen (Ju2002:11)

2002:69

Beslut vid regeringssammanträde den 17 oktober 2002. Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande den 30 maj 2002 tillkallade chefen för Justitiedepartementet en särskild utredare med uppdrag att göra en utvärdering av de förändringar av tingsrättsorganisa- tionen som har genomförts under åren 1999-2001. Utredningen skall lenligt direktiven redovisa sitt uppdrag senast den 30 november 2002. Utredningstiden förlängs, vilket innebär att utredningen skall redovisa sitt uppdrag senast den 31 januari 2003. (Justitiedepartementet) 42 Regeringsbeslut Skr. 2002/03:126 Bilaga 4 Regeringsbeslut 8

2001-11-01 Ju2001/7430 Justitiedepartementet Generaldirektören Stefan[REDACTED_EFTERNAMN] Domstolsverket 551 81 JÖNKÖPING Uppdrag att utreda Stockholms tingsrätts organisation m.m. Regeringens beslut Regeringen ger generaldirektören i Domstolsverket Stefan[REDACTED_EFTERNAMN] i uppdrag att göra en översyn av Stockholms tingsrätts ledningsfunktioner, organisation och arbetsformer samt att lämna de förslag som översynen föranleder. Om det framstår som lämpligt får utredaren också lämna förslag på förändringar av tingsrättsorganisationen i Stockholms län såväl när det gäller tingsrätternas antal och placering som fördelningen av arbetsuppgifter mellan tingsrätterna. Utredaren skall redovisa de ekonomiska konsekvenserna av de förslag som lämnas. Utredaren skall beakta den fortsatta beredningen av betänkandena Domarutnämningar och domstolsledning (SOU 2000:99) och Patentprocessen m.m. (2001:33). Utredaren får för utförande av uppdraget förfoga över personal i Domstolsverket. Kostnaden för uppdragets utförande skall belasta anslaget Domstolsväsendet m.m., anslagsposten Domstolsverket. Uppdraget skall redovisas senast den 1 november 2002. 43

Skälen för regeringens beslut

Skr. 2002/03:126

Bilaga 4

Bakgrund

I arbetet med att reformera domstolsväsendet har de organisationsförändringar som hittills har genomförts i första hand rört de mindre tingsrätterna. I en skrivelse till riksdagen i mars i år Reformeringen av domstolsväsendet information och uppföljning av handlingsplanen (skr. 2000/01:112) anförde regeringen att det finns skäl att över- väga om den nuvarande organisationen i storstäderna är ändamålsenlig. Enligt skrivelsen finns det anledning att se över organisation, arbetsformer och ledningsfunktioner i Stockholms tingsrätt. Vid behandlingen av skrivelsen ut- talade riksdagen tillfredsställelse över att organisationen i storstäderna nu kommer att övervägas (bet. 2000/01:JuU29 s. 9). Tingsrättsorganisationen i Stockholms län I Stockholms län finns nio tingsrätter: Handens tingsrätt, Huddinge tingsrätt, Nacka tingsrätt, Norrtälje tingsrätt, Sollentuna tingsrätt, Solna tingsrätt, Stockholms tingsrätt, Södertälje tingsrätt och Södra Roslags tingsrätt. Sedan den 1 juli 2000 omfattar Sollentuna tingsrätts domsaga även de kommuner som tidigare ingick i Jakobsbergs tingsrätts domsaga. Stockholms tingsrätt är med sina ca 450 anställda landets i särklass största domstol. I övriga domstolar i länet finns sammanlagt ca 350 anställda. I Stockholms tingsrätt handläggs ca 14 procent av landets brottmål och tvistemål. Målvolymen vid de övriga tingsrätterna i Stockholms län motsvarar sammanlagt ca 12 procent av det totala antalet brottmål och tvistemål i landet. I Stockholms tingsrätt handläggs en stor mängd mål för hela länet (bl.a. fastighetsmål och utsökningsmål) och även mål för hela riket (t.ex. patentmål). Den senaste större förändringen av tingsrättsorganisationen i Stockholms län ägde rum i mitten av 1970-talet.

Verksamheten i Stockholms tingsrätt Lagmannen är administrativ chef för Stockholms tingsrätt. Den administrativa enheten leds av en kanslichef. 44

Tingsrätten är indelad i samordningsområden. Varje

Skr. 2002/03:126

samordningsområde leds av en chefsrådman.

Bilaga 4

I stället för plenum och kollegium finns en rådgivande ledningsgrupp som beredningsorgan för lagmannen. Ledningsgruppen består av cheferna för samordnings- områdena samt cheferna för administrativa enheten samt personal- och ekonomienheten. Stockholms tingsrätt består för närvarande av elva dömande avdelningar fördelade på två samordningsområden, ett för tvistemål och ett för brottmål. Tingsrätten har också en ärendeavdelning och en administrativ enhet. De dömande avdelningarna är indelade i rotlar. Varje avdelning förestås av en chefsrådman som samtidigt innehar en av avdelningens rotlar. En kansliföreståndare är chef för den administrativa personalen på avdelningen. Det framhålls ofta att målen i Stockholms tingsrätt är större och svårare än i övriga tingsrätter och att det ställer särskilda krav på tingsrättens organisation. Tingsrätten har bl.a. av det skälet varit föremål för externa organisationsöversyner. Tingsrättens ledning har också med jämna mellanrum sett över organisationen. Efter dessa översyner har vissa justeringar av avdelningar och ledningsfunktioner skett. De nuvarande ledningsformerna och den inre organisationen i tingsrätten har, med mindre justeringar, varit i bruk i ca tio år. Även om arbetet på Stockholms tingsrätt fungerar till- fredsställande har tingsrätten längre handläggningstider än övriga tingsrätter. Detta gäller både brottmål och tvistemål. I tingsrätten handläggs dock relativt sett fler komplicerade och tidskrävande mål än i övriga tingsrätter. Samtidigt borde den stora volymen mål medföra ökad effektivitet genom specialisering och i viss utsträckning också stordriftsfördelar. Av Stockholms tingsrätts ca 450 anställda är omkring 200 jurister, varav ca 110 domare och 73 notarier. Övriga anställda består av rotelsekreterare och administrativ personal. Stockholms tingsrätt måste i likhet med övriga domstolar även i fortsättningen kunna rekrytera och behålla personal som tillhör de allra skickligaste och mest lämpade. För att detta skall vara möjligt krävs att alla anställda, jurister och andra, kan erbjudas intressanta arbetsuppgifter och moderna arbetsformer. 45

Närmare om uppdraget

Skr. 2002/03:126

Bilaga 4

Utredaren skall göra en översyn av Stockholms tingsrätts ledningsfunktioner, organisation och arbetsformer. Utredaren bör närmare överväga hur den administrativa ledningen och styrningen av Stockholms tingsrätt bör vara utformad för framtiden. Vidare bör övervägas om indel- ningen i avdelningar och systemet med samordnings- områden bör förändras. I uppdraget ingår också att överväga om det skulle vara ändamålsenligt att ändra arbetsformerna i Stockholms tingsrätt. I uppdraget ingår dessutom att överväga om befintliga personalresurser i Stockholms tingsrätt kan tas tillvara på ett bättre sätt än idag. Utgångspunkten bör vara att arbets- uppgifter som inte kräver domares medverkan kan delegeras i syfte att renodla domarrollen, samtidigt som övriga personalkategoriers kompetens tas tillvara. Vidare bör övervägas om det finns anledning att förändra personal- sammansättningen i tingsrätten. I det sammanhanget bör bl.a. den ökande graden av delegering och den speciella målstrukturen i tingsrätten beaktas. Utredaren skall lämna de förslag som översynen föranleder. Vidare kan det finnas anledning att överväga om den geo- grafiska fördelningen av mål mellan tingsrätterna i Stockholms län bör förändras. En möjlighet skulle t.ex. kunna vara att inte längre låta kommunindelningen vara styrande vid indelningen i domsagor. Vidare kan övervägas om mål av specialkaraktär bör fördelas om från Stockholms tingsrätt till någon eller några andra tingsrätter i länet. Utredaren är oförhindrad att lämna förslag som avser antalet tingsrätter och deras placering i länet, liksom dispositionen av personalresurserna mellan länets tingsrätter. Utredaren skall följa det arbete som bedrivs inom Bered- ningen för rättsväsendet utveckling (dir. 2000:90) och 1999 års rättegångsutredning (dir. 1999:62). På regeringens vägnar Thomas[REDACTED_EFTERNAMN] Helena Swenzén 46

Kopia till

Skr. 2002/03:126

Bilaga 4

Svea hovrätt

Handens tingsrätt

Huddinge tingsrätt

Nacka tingsrätt

Norrtälje tingsrätt

Sollentuna tingsrätt

Solna tingsrätt

Stockholms tingsrätt

Södertälje tingsrätt

Södra Roslags tingsrätt

47

Justitiedepartementet

Skr. 2002/03:126

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 maj 2003

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] J. O.,[REDACTED_EFTERNAMN] H., Nykvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelse 2002/03:126 Fortsatt reformering av tingsrättsorganisationen. 48