Regeringens proposition

1995/96:102

Vissa mindre ändringar i kommunalskattelagen m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 2 november 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att avdrag för kostnader för resor med bil mellan

bostad och arbetsplats skall medges med 13 kr per mil även vid 1997 års

taxering.

 Vidare föreslås förtydliganden av kommunalskattelagen som rör skattefriheten

för visst stipendium, bidrag till funktionshindrade elever i gymnasieskola och

bistånd till asylsökande. Till följd av Sveriges medlemskap i EU föreslås vissa

justeringar av reglerna om avdragsrätt för vissa obligatoriska avgifter.

 Slutligen föreslår regeringen, som en följdändring till beslutet att

folkpension för gift folkpensionär skall vara densamma oavsett om maken uppbär

folkpension eller ej, att särskilt grundavdrag för gifta folkpensionärer alltid

skall utgå med högst 134,0 procent av det reducerade basbeloppet.

 Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas, såvitt

gäller förtydliganden rörande skattefrihet för visst stipendium m.m. och

justeringarna av reglerna om avdragsrätt för vissa obligatoriska avgifter, vid

1996 års taxering och i övrigt vid 1997 års taxering.

 1

INNEHÅLLSFÖRTECKNING

1 Förslag till riksdagsbeslut.................................................3

2 Lagtext.......................................................................

4

 2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

 (1928:370)..........................................................4

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

 självdeklaration och kontrolluppgifter.........................9

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1519) om

 avdrag för kostnader för bilresor till och från

 arbetsplatsen vid 1995 och 1996 års taxeringar..............10

 2.4 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)...11

3 Ärendet och dess beredning.............................................12

4 Avdrag för kostnader för resor med bil mellan bostad och

 arbetsplats...................................................................

13

5 Skattefrihet för visst stipendium........................................13

6 Skattefrihet för visst ekonomiskt stöd till

 riksgymnasieelever........................................................14

7 Skattefrihet för bistånd till asylsökande...............................15

8 Avdrag för vissa obligatoriska socialavgifter.........................16

9 Vissa följdändringar på grund av sänkt folkpension

 för gifta.....................................................................

17

10 Ekonomiska konsekvenser...............................................18

11 Författningskommentarer................................................18

 11.1 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen

 (1928:370).........................................................18

 11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om

 självdeklaration och kontrolluppgifter.........................19

 11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1519) om

 avdrag för kostnader för bilresor till och

 från arbetsplatsen vid 1995 och 1996 års taxeringar.......19

 11.4 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324).20

Bilaga 1Lagrådsremissens lagförslag....................................21

Bilaga 2Lagrådets yttrande................................................33

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 november

1995............................................................................

.

36

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

 2. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontroll-

 uppgifter,

 3. lag om ändring i lagen (1993:1519) om avdrag för kostnader för

 bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995 och 1996 års

 taxeringar,

 4 lag om ändring i taxeringslagen (1990:324).

 3

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

 Härigenom föreskrivs att 46 § 2 mom., punkt 1 av anvisningarna till 19 § och

punkt 1 av anvisningarna till 48 § kommunalskattelagen (1928:370) skall ha

följande lydelse.

-------------------------------------------------------

 Föreslagen lydelse

Nuvarande lydelse

 46 §

 2 mom.1 Skattskyldig, som har varit bosatt här i riket under hela beskatt-

ningsåret, får dessutom göra avdrag:

 1) för periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning, som

inte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla, i den utsträckning

som framgår av punkt 5 av anvisningarna;

 2) för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter som inte

får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla;

-------------------------------------------------------

 3) för obligatoriska 3) för obligatoriska

socialförsäkringsavgifter somsocialförsäkringsavgifter

den skattskyldige, på grund som den skattskyldige, på

av arbete i ett annat land, grund av utfört arbete,

enligt slutligt fastställd enligt slutligt fastställd

debitering skall betala i debitering eller liknande

överensstämmelse med den kon-skall betala i överens-

vention som avses i stämmelse med den

förordningen (1993:1529) om konvention som avses i

tillämpning av en nordisk förordningen (1993:1529) om

konvention den 15 juni 1992 tillämpning av en nordisk

om social trygghet eller konvention den 15 juni

till följd av att den 1992 om social trygghet

skattskyldige enligt EES- eller till följd av att den

avtalet skall omfattas av skattskyldige enligt rådets

det andra landets förordning (EEG) nr 1408/71

lagstiftning om social av den 14 juni 1971 om

trygghet, i båda fallen tillämpningen av systemen

under förutsättning att den för social trygghet när

avgiftsgrundande intäkten anställda, egenföretagare

tas till beskattning för eller deras familjemed-

beskattningsåret i Sverige; lemmar flyttar inom gemen-

 skapen2 skall omfattas av

 ett annat lands

 lagstiftning om social

 trygghet, i båda fallen un-

 der förutsättning att den

 avgiftsgrundande intäkten

 tas till beskattning för

 beskattningsåret i Sverige;

1 Senaste lydelse 1994:1856.

2 EGT nr L 149. 5.7.1971, s. 2 (Celex 371R1408).

 4

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 6) för avgift som den skattskyldige har betalat under beskattningsåret för

annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, som ägs av arbetstgivare,

i den omfattning som framgår av punkt 6 av anvisningarna;

 7) för inbetalning som den skattskyldige under beskattningsåret har gjort på

pensionssparkonto i den omfattning som framgår av punkt 7 av anvisningarna.

 Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig att betala sjömansskatt,

medges avdrag för periodiskt understöd, avgift för pensionsförsäkring som anges

i första stycket 6 och inbetalning på pensionssparkonto som anges i första

stycket 7, endast i den mån hänsyn inte tagits till understödet, avgiften eller

inbetalningen vid beräkningen av sjömansskatt.

 Avdrag för avgift som avses i första stycket 6 och för inbetalning som avses i

första stycket 7 medges endast i den mån avdrag inte får ske från intäkt av

särskild förvärvskälla.

 Om skattskyldig varit bosatt här i riket endast under en del av beskatt-

ningsåret, medges avdrag som nu sagts bara i den mån det belöper på nämnda tid.

 Anvisningar

 till 19 §

-------------------------------------------------------

 13. Socialbidrag, begrav- 1. Socialbidrag, bistånd

ningshjälp samt underhåll, enligt lagen (1994:137) om

som har lämnats intagen i mottagande av asylsökande

kriminalvårdsanstalt eller m.fl., begravningshjälp

patient på sjukhus e.d. utgörsamt underhåll, som har läm-

inte skattepliktig inkomst. nats intagen i kriminal-

Detsamma gäller i fråga om vårdsanstalt eller patient

till föreningar influtna på sjukhus, samt annan

medlemsavgifter. Som liknande ersättning utgör

begravningshjälp behandlas inte skattepliktig in-

inte tjänstepension avseende komst. Detsamma gäller i

tid efter den pensions- fråga om till föreningar

berättigades frånfälle. influtna medlemsavgifter.

 Som begravningshjälp be-

 handlas inte tjänstepension

 avseende tid efter den

 pensionsberättigades

 frånfälle.

 Med skadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligt vilken den försäkrade

äger utfå ersättning för skadestånd vartill han är berättigad på grund av

personskada (överfallsskydd o.d.).

 Ersättning till följd av personskada som utgår i annan form än periodisk

utbetalning (engångsbelopp) och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur

utgör skattepliktig intäkt såvida icke annat följer av övriga bestämmelser i

denna lag.

 Om engångsbelopp, som utgår till följd av personskada, utgör ersättning för

framtida förlust av skattepliktig inkomst, skall dock 40 procent av beloppet

avräknas såsom icke skattepliktig del. Uppbär skattskyldig två

3 Senaste lydelse 1990:650.

 5

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

eller flera sådana engångsbelopp till följd av samma personskada, skall vad som

nu har sagts gälla varje sådant belopp. Vad som avräknas från ett eller flera

engångsbelopp under beskattningsåret får emellertid - i förekommande fall

tillsammans med vad som avräknats tidigare år - för samma personskada sammanlagt

icke överstiga femton basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Härvid skall avräknad del av ett engångsbelopp uttryckas i det basbelopp, som

har fastställts för det år under vilket engångsbeloppet blivit tillgängligt för

lyftning.

 Utbytes sådan livränta eller del därav, som utgår till följd av personskada

och utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, gälla

bestämmelserna i föregående stycke beträffande sådant engångsbelopp. Utbytes

annan livränta eller del därav, som utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1

mom., mot engångsbelopp, skall hela engångsbeloppet upptagas såsom skattepliktig

intäkt. Sker utbyte, helt eller delvis, av annan livränta än nu sagts mot

engångsbelopp, skall beloppet anses utgöra icke skattepliktig intäkt.

 Lön, som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då denne på grund av 3 kap. 16

§ andra eller tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring äger uppbära

arbetstagaren tillkommande ersättning från allmän försäkringskassa, är

skattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom i nämnda fall uppburna

ersättningen från försäkringskassan ävensom annan därifrån uppburen ersättning i

anledning av kostnad för den anställdes räkning att betrakta som skattepliktig

inkomst, dock att ersättningen icke är skattepliktig för arbetsgivaren, därest

den till den anställde utbetalda lönen eller den för honom havda kostnaden utgör

för arbetsgivaren icke avdragsgill utgift i förvärvskälla. Ersättning, som

annorledes än i form av pension eller annan livränta utbetalas av arbetsgivare

vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall, då arbetsgivaren står s.k. självrisk

enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring, räknas till skattepliktig inkomst enligt de grunder som

skulle hava gällt vid försäkring enligt sistnämnda lag.

 Skatteplikt föreligger inte för bidrag från stat eller kommun, som utgår

enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser, i

samband med utbildning eller omskolning, till arbetslösa och partiellt arbets-

föra samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda i den mån bidragen avser

traktamente och särskilt bidrag. Flyttningsbidrag som lämnas av en

arbetsmarknadsmyndighet utgör inte skattepliktig intäkt i följd varav avdrag

inte medges för den kostnad som sådant bidrag eller stöd är avsett att täcka.

Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag från en allmän försäkringskassa

till handikappade eller föräldrar till handikappade barn för anskaffning eller

anpassning av motorfordon. Utgår bidraget till en näringsidkare för

näringsverksamheten tillämpas bestämmelserna om näringsbidrag i punkt 9 av

anvisningarna till 22 §.

 Kontant arbetsmarknadsstöd utgör skattepliktig intäkt.

 Skatteplikt föreligger icke för engångsbidrag som utgår i samband med

arbetsplacering som utgör led i Arbetsmarknadsstyrelsens omhändertagande av

flyktingar.

-------------------------------------------------------

 Skatteplikt föreligger ej Skatteplikt föreligger

heller för bidrag, som inte för bidrag som

stiftelsen Dag Hammarskjölds stiftelsen Dag Hammar-

minnesfond till fullföljande skjölds minnesfond till

av sitt ändamål utgiver för fullföljande av sitt ändamål

mottagarens utbildning. lämnar för mottagarens

 utbildning. Inte heller

 föreligger skatteplikt för

 stipendium som lämnas

 enligt förordningen

 (1995:559) om stipendium

 efter genomfört basår inom

 kommunal vuxenutbildning

 eller bidrag enligt

 förordningen (1995:667) om

 bidrag till vissa

 funktionshindrade elever i

 gymnasieskolan.

 till 48 §

 14. Vid tillämpningen av 48 § 4 mom. och denna anvisningspunkt iakttas

följande. Som folkpension räknas inte barnpension eller vårdbidrag. Folkpension

skall anses utgöra en inte obetydlig del av den skattskyldiges inkomst, om den

uppgått till minst 6 000 kronor eller minst en femtedel av den sammanräknade

inkomsten. Som folkpension behandlas även tillläggspension i den mån den enligt

lagen (1969:205) om pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott.

Ålders-, förtids- eller efterlevandepension, som betalas ut enligt utländsk

lagstiftning om social trygghet och utgår enligt grunder som är jämförbara med

vad som gäller för folkpension, skall behandlas som folkpension om skattskyl-

dighet för utbetalningen föreligger i Sverige. Har folkpension enligt be-

stämmelserna i 17 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring samordnats med

yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven livränta skall vid

tillämpning av första, andra respektive tredje stycket första meningen b det

särskilda grundavdraget beräknas med ledning av den folkpension som skulle ha

utgått om sådan samordning inte skett.

-------------------------------------------------------

 För gift skattskyldig, som För gift skattskyldig

uppburit folkpension med uppgår det särskilda

belopp som tillkommer gift grundavdraget till 134,0

vars make uppbär folkpen- procent av basbeloppet

sion, uppgår det särskilda enligt 1 kap. 6 § lagen om

grundavdraget till 134,0 allmän försäkring, minskat

procent av basbeloppet en- enligt tredje stycket

ligt 1 kap. 6 § lagen samma lagrum. För övriga

(1962:381) om allmän försä- skattskyldiga uppgår av-

kring, minskat enligt draget till 151,5 procent

tredje stycket samma av sistnämnda belopp.

lagrum. För övriga skatt- Avdrag med 151,5 procent

skyldiga uppgår avdraget av sistnämnda belopp till-

till 151,5 procent av sist- kommer också gift

nämnda belopp. Avdrag med skattskyldig, som under

151,5 procent av någon del av

sistnämnda beskattningsåret upp

4Senaste lydelse 1993:1515.

 burit folkpension som

belopp tillkommer också gift tillkommer ogift.

skatt

skyldig, som under viss del

av beskattningsåret uppburit

folkpension med belopp som

tillkommer gift vars make

uppbär folkpension och under

återstoden av året uppburit

folkpension med belopp som

tillkommer gift vars make

saknar folkpension.

 Det särskilda grundavdraget får dock inte överstiga

 a) för skattskyldig som vid utgången av året före beskattningsåret och

utgången av beskattningsåret uppbar folkpension samt under hela beskattningsåret

bott i Sverige: summan av uppburen sådan pension som enligt fjärde stycket

reducerar det särskilda grundavdraget samt

 b) för skattskyldig som inte avses i a eller som under beskattningsåret

uppburit folkpension i form av förtidspension, tre fjärdedels, halv eller en

fjärdedels ålderspension enligt lagen om allmän försäkring eller som avlidit:

uppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2 § eller 2 a §

lagen om pensionstillskott. För skattskyldig som har livränta som avses i första

stycket sista meningen tillämpas i stället för bestämmelsen i föregående mening

a bestämmelsen i föregående meningen b om det är till fördel för den

skattskyldige.

 Det särskilda grundavdraget reduceras med 65 procent av den del av uppburen

pension som överstiger det för den skattskyldige enligt andra stycket gällande

avdragsbeloppet. Pension som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än

tjänstepensionsförsäkring eller från pensionssparkonto reducerar dock inte det

särskilda grundavdraget.

 För den som vid utgången av året före beskattningsåret inte uppbar folkpension

reduceras det särskilda grundavdraget i stället med 65 procent av den del av

taxerad inkomst som överstiger det för den skattskyldige enligt andra stycket

gällande avdragsbeloppet. Oavsett vad som i det föregående sagts om reducering

föreligger alltid rätt till särskilt grundavdrag med så stort belopp som den

skattskyldige skulle ha fått i grundavdrag enligt 48 § 2 eller 3 mom. om dessa

bestämmelser i stället hade tillämpats.

_____________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas, såvitt gäller den

nya lydelsen av 46 § 2 mom. och punkt 1 av anvisningarna till 19 §, första

gången vid 1996 års taxering, och i övrigt första gången vid 1997 års taxering.

 6

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelsen

 2 kap.

 6 §1

-------------------------------------------------------

 För den som inte haft in- För den som inte haft in-

komst av aktiv näringsverk- komst av aktiv näringsverk-

samhet eller annan inkomst samhet eller annan inkomst

av tjänst än folkpension och av tjänst än folkpension och

pensionstillskott enligt pensionstillskott enligt

2 § lagen (1969:205) om pen- 2 § lagen (1969:205) om

sionstillskott eller allmän pensionstillskott eller

tilläggspension som föranlettallmän tilläggspension som

avräkning av sådant föranlett avräkning av sådant

pensionstillskott gäller i pensionstillskott gäller i

stället för vad som sägs i 4 §stället för vad som sägs i 4 §

första stycket 1 följande. första stycket 1 följande.

Skyldighet att lämna själv- Skyldighet att lämna själv-

deklaration föreligger deklaration föreligger

endast om den uppburna pen- endast om den uppburna

sionen överstiger för gift pensionen överstiger för

skattskyldig som inte under gift skattskyldig 134,0

någon del av året uppburit procent och för annan

pension med belopp som skattskyldig 151,5 procent

tillkommer gift vars make av basbeloppet enligt 1

saknar folkpension 134,0 kap. 6 § lagen (1962:381)

procent och för annan om allmän försäkring minskat

skattskyldig 151,5 procent enligt tredje stycket

av basbeloppet enligt 1 samma lagrum. Gränsen 151,5

kap. 6 § lagen (1962:381) om procent av sistnämnda

allmän försäkring minskat belopp gäller också gift

enligt tredje stycket samma skattskyldig som under

lagrum. någon del av året uppburit

 folkpension som ogift.

 Som folkpension räknas inte barnpension och vårdbidrag.

______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1997 års taxering.

1 Senaste lydelse 1992:1582.

 7

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:1519)

om avdrag för kostnader för bilresor till och från

arbetsplatsen vid 1995 och 1996 års taxeringar

 Härigenom föreskrivs att rubriken till lagen (1993:1519) om avdrag för

kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995 och 1996 års

taxeringar1 samt lagen skall ha följande lydelse.

Lag om avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995 -

1997 års taxeringar

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

 Avdrag för kostnad för resa Avdrag för kostnad för

med egen bil till och från resa med egen bil till och

arbetsplatsen enligt punkt från arbetsplatsen enligt

4 av anvisningarna till 33 § punkt 4 av anvisningarna

kommunalskattelagen till 33 §

(1928:370) skall vid 1995 kommunalskattelagen

och 1996 års taxeringar (1928:370) skall vid 1995

medges, i stället för enligt - 1997 års taxeringar

schablon som anges i andra medges, i stället för enligt

stycket nämnda anvisnings- schablon som anges i andra

punkt, med 1 krona och 30 stycket nämnda

öre per kilometer. anvisningspunkt, med 1

 krona och 30 öre per kilo-

 meter.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996. I fråga om skattskyldig som har

inkomst av förvärvskälla i inkomstslaget näringsverksamhet för vilken

beskattningsåret har börjat före den 1 januari 1996 skall dock vid 1997 års

taxering avdrag i förvärvskällan medges enligt schablon som anges i andra

stycket punkt 4 av anvisningarna till 33 § kommunalskattelagen (1928:370) för

kostnader som uppkommit före den 1 januari 1996 om avdraget beräknat enligt

nämnda lagrum överstiger 1 krona och 30 öre per kilometer.

1 Senaste lydelse av lagen och dess rubrik (1994:1884).

 8

2.4 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

 Härigenom föreskrivs att 7 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 kap.

 7 §

 Den som fyllt sextio år har rätt att frånträda uppdrag att vara ledamot.

Skattemyndigheten får entlediga en ledamot som visar giltigt hinder. Om en

ledamot inte längre är valbar, upphör uppdraget.

-------------------------------------------------------

 När ett uppdrag blir le- När ett uppdrag blir le-

digt, utses en ny ledamot digt, utses en ny ledamot

för den tid som återstår. Om för den tid som återstår. Om

antalet valda ledamöter änd- antalet valda ledamöter

ras, får en nytillträdande ändras, får en nytillträdande

ledamot utses för kortare ledamot utses för kortare

tid än tre år. tid än fyra år.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 9

3 Ärendet och dess beredning

Regeringen lägger i propositionen fram förslag om att den lagstiftning som

innebär att avdrag för resor med bil mellan bostad och arbetsplats medges med 13

kr per mil förlängs till att gälla även vid 1997 års taxering.

 I propositionen läggs också fram vissa förslag till mindre förändringar i

kommunalskattelagen (1928:370), KL) som i huvudsak har karaktär av

förtydliganden. Sålunda föreslås bl.a. att bidrag till funktionshindrade elever

i gymnasieskola och bistånd till asylsökande skall undantas från skatteplikt.

Vissa justeringar av redaktionell art föreslås i 46 § 2 mom. KL avseende

avdragsrätten för påförda egenavgifter till följd gemenskapsrättsliga

förordningsbestämmelser på socialförsäkringsområdet.

 Till följd av att riksdagen tidigare i år beslutat om att folkpension för gift

pensionär skall vara densamma oavsett om maken uppbär folkpension eller ej görs

vissa ändringar när det gäller reglerna om särskilt grundavdrag och reglerna om

deklarationsskyldighet.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 5 oktober 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över de

lagförslag som finns i bilaga 1. Lagrådets yttrande finns i bilaga 2.

 Bland de till Lagrådet remitterade förslagen finns förslag om ändrade

skatteregler rörande reseförmåner som utgår på grund av anställning eller

uppdrag inom rese- eller trafikbranschen. Lagrådet har avstyrkt att förslagen i

denna del läggs till grund för lagstiftning. Lagrådet har såväl språkliga och

redaktionella invändningar som invändningar av saklig art. Den allvarligaste

invändningen är enligt Lagrådet att resultatet av schablonberäkningarna många

gånger kan bli klart orättvist för de skattskyldiga. Den anvisade metoden

innebär bl.a. att den enskilde skall beskattas för samma förmånsbelopp oavsett

om den enskilde har gjort endast en kortare resa eller företagit ett stort antal

längre resor. Enligt Lagrådets mening är ett system där förmånsvärdet bestäms

mera individuellt för varje resenär klart att föredra från sakliga synpunkter.

 Med hänsyn till Lagrådets yttrande anser regeringen att frågan om värdering av

reseförmåner bör beredas ytterligare. Regeringen har för avsikt att snarast

återkomma i frågan.

 I övriga delar har Lagrådet lämnat förslagen utan erinran. Vissa redaktionella

ändringar har gjorts i lagtexten.

 Förslagen till ändring i lagen (1993:1519) om avdrag för kostnader för

bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995 och 1996 års taxeringar och i

taxeringslagen (1990:324) har inte granskats av Lagrådet. Dessa förslag är

enligt regeringens mening av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle

sakna betydelse.

 12

4 Avdrag för kostnader för resor med bil mellan

bostad och arbetsplats

 Skälen för regeringens förslag: Avdrag för kostnader för bilresor mellan

bostad och arbetsplats medges enligt en särskild lag (SFS 1993:1519) med 13 kr

per mil vid 1995 och 1996 års taxeringar. Vid 1997 års taxering kommer, om inga

särskilda åtgärder vidtas, reglerna i andra stycket av punkt 4 av anvisningarna

till 33 § KL att gälla. Avdragsbeloppet per mil enligt sistnämnda regel kan

beräknas först nästa år. Genom en hänvisning till nämnda bestämmelse i punkt 23

av anvisningarna till 23 § KL gäller avdragsbegränsningen också i närings-

verksamhet. Det kan dock antas att beloppet kommer att bli lägre än 13 kr per

mil. Med hänsyn härtill är det enligt regeringens mening lämpligt att genom lag

fastslå att beloppet skall vara oförändrat 13 kr per mil även nästa år. Klarhet

skapas då beträffande vad som kommer att gälla vid 1997 års taxering.

 Detta medför särskilda övergångsbestämmelser i lagen (1993:519) om avdrag för

kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen vid 1995 och 1996 års

taxeringar.

5 Skattefrihet för visst stipendium

 Skälen för regeringens förslag: För att stimulera till deltagande i den nya

basårsutbildningen i komvux föreslog regeringen i budgetpropositionen

1994/95:100, bilaga 9, att ett särskilt stipendium på 10 000 kr skall tilldelas

de studerande som fullföljer basåret med godkänt resultat. Riksdagen beslutade i

enlighet med förslaget (bet. 1994/95:SfU12, rskr. 1994/95:278). Reglerna härom

finns i förordningen (1995:559) om stipendium efter genomfört basår inom

kommunal vuxenutbildning, som trädde i kraft den 1 juli i år.

 Stipendium avsedda för mottagarens utbildning räknas enligt 19 § KL inte som

skattepliktig inkomst. Detsamma gäller stipendium för andra ändamål om det inte

utgår periodiskt och inte utgör ersättning för arbete som har utförts eller

skall utföras för utgivarens räkning.

 Begreppet stipendium är inte definierat i lagtexten. I prop. 1990/91:54 s. 180

finns emellertid följande definition.

 "Med stipendium avses ett bidrag till en fysisk person som utges för

 mottagarens utbildning eller för att stödja en verksamhet som mottagaren

 bedriver eller planerar att starta. Det kan vara fråga om en litterär,

 konstnärlig eller därmed jämförlig verksamhet, en idrottslig verksamhet eller

 en verksamhet som forskare eller uppfinnare. Till bidrag som likställs med

 stipendier, s.k. liknande bidrag, hänförs bidrag till fysiska personer för att

 stödja en verksamhet av annat än de nu nämnda samt dessutom priser och

 belöningar som ges för att premiera redan utförda prestationer. Begreppet

 "stipendier och liknande bidrag" omfattar inte vad som skatterättsligt är gåva

 och inte heller ersättning för arbete för utgivarens räkning eller s.k.

 näringsbidrag."

Det stipendium som regleras i förordningen om stipendium efter genomfört basår

inom kommunal vuxenutbildning torde kunna falla inom det skattefria området. För

att några tveksamheter inte skall finnas bör det enligt regeringens mening

uttryckligen i lagtexten anges att sådant stipendium inte är skattepliktig

intäkt.

 Förslaget föranleder ändring i punkt 1 av anvisningarna till 19 § KL.

6 Skattefrihet för visst ekonomiskt stöd till

riksgymnasieelever

 Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen 1994/95:100, bilaga 9,

uttalade regeringen att det finns ett behov av översyn av det ekonomiska stödet

till riksgymnasieeleverna. Översynens syfte bör vara att åstadkomma en

samordning av det totala stödet till dessa elever. I avvaktan på resultatet av

denna översyn föreslogs att ett särskilt bidrag, som ersätter det särskilda

bidraget enligt förordningen (1987:406) om arbetsmarknadsutbildning, skall

lämnas. Riksdagen beslutade i enlighet med förslaget och regeringen har utfärdat

en förordning (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i

gymnasieskolan, som trädde i kraft den 1 juli i år (bet. 1994/95:SfU12, rskr.

1994/95:278).

 Särskilt bidrag som enligt av regeringen eller statlig myndighet meddelade

bestämmelser utgår till deltagare i arbetsmarknadsutbildning samt med dem i

fråga om sådant bidrag likställda skall enligt 19 § KL inte tas upp som intäkt.

Till följd härav har den bidragsberättigade inte rätt till avdrag för kostnader

som varit avsedda att bestridas med sådant bidrag.

 Bidrag enligt den äldre förordningen var att betrakta som sådant skattefritt

bidrag som anges i 19 § KL. Däremot faller inte bidrag enligt den nya

förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i

gymnasieskolan inom det skattefria området. Någon skillnad i skattehänseende har

dock inte avsetts. Regeringen föreslår därför att det i punkt 1 av anvisningarna

till 19 § KL anges att bidrag enligt den sistnämnda förordningen är skattefria.

7 Skattefrihet för bistånd till asylsökande

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 19 § KL är socialbidrag undantaget från

skatteplikt. Bistånd till asylsökande m.fl. har fram till den 1 juli 1994 utgått

med stöd av lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande m.fl. Bistånd lämnades i

form av kostnadsfri bostad, dagbidrag eller särskilt bidrag. Biståndet har i be-

skattningshänseende jämställts med socialbidrag och därför i praxis varit

skattefritt.

 Från och med den 1 juli 1994 utgår bistånd till asylsökande och flyktingar

enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA). Bistånd kan

enligt denna lag utgå i form av logi, bostadsersättning, dagersättning och

särskilt bidrag. För rätt till oreducerad dagersättning krävs att asylsökande i

regel deltar i det sysselsättningsprogram som erbjuds. Vägran att medverka utan

giltigt skäl kan reducera dagersättningen.

 Utgångspunkten för skattelagstiftningen är att ersättning för utfört arbete är

skattepliktig inkomst i inkomstslaget tjänst. Även om del av biståndet till

asylsökande enligt nu gällande lag förutsätter att den asylsökande utför ett

visst arbete är dagersättningens huvudsakliga syfte att täcka den sökandes behov

av ekonomiskt bistånd för sitt uppehälle. Ersättningen är till sin natur därför

främst att betrakta som en icke skattepliktig inkomst. Mot att i skatterättsligt

hänseende betrakta dagersättningen som en ersättning för utfört arbete talar

även den omständigheten att nivån på dagersättningen inte utgår i förhållande

till den arbetsinsats som utförs utan nivåerna har fastställts av regeringen i

förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Någon lön utgår inte

heller om den asylsökande utför arbetet utanför förläggningen. De utlänningar

som deltar i verksamheten betraktas inte heller som arbetstagare enligt vår

arbetsrättsliga lagstiftning enligt 5 § LMA. Övervägande skäl talar sålunda för

att bistånd som utbetalas med stöd av LMA inte skall anses utgöra skattepliktig

intäkt. Mot bakgrund av att ersättningen numera kan förknippas med en

arbetsinsats av den asylsökande föreslås att det i punkt 1 av anvisningarna till

19 § KL särskilt anges att ersättningen inte är skattepliktig.

 13

8 Avdrag för vissa obligatoriska socialavgifter

 Skälen för regeringens förslag: I 46 § 2 mom. KL föreskrivs bl.a. att

skattskyldig som under hela beskattningsåret varit bosatt här i landet vid

taxeringen till kommunal inkomstskatt får göra avdrag för sådana obligatoriska

socialförsäkringsavgifter som den skattskyldige, på grund av arbete i annat

land, enligt slutligt fastställd debitering skall betala till följd av att den

skattskyldige enligt EES-avtalet skall omfattas av det andra landets

lagstiftning om social trygghet. Detta gäller under förutsättning att den

avgiftsgrundande intäkten tas upp till beskattning för beskattningsåret i

Sverige. Genom att 4 § lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt hänvisar till 46

§ KL, gäller det nu sagda även vid taxering till statlig inkomstskatt.

 Till följd av Sveriges medlemskap i EU och de regler som därigenom blivit

gällande på socialförsäkringsområdet krävs vissa justeringar av bestämmelsen i

KL.

 Enligt rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen

av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras

familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen kan det förekomma att en person

arbetar i ett land men omfattas av socialförsäkringen (och betalar

socialavgifter) i ett annat land. Denna situation omfattas inte av lagrummet i

den nuvarande utformningen. Uttrycket "på grund av arbete i annat land" bör

därför ändras så att det omfattar även den nu nämnda situationen.

 Vidare har det från skatteförvaltningen påpekats att även uttrycket "slutligt

fastställd debitering" har vållat vissa tolkningsproblem. Som exempel kan nämnas

att i vissa länder är socialavgifter obligatoriska för den enskilde medan det är

svårt att identifiera en slutlig debitering. För att bestämmelsen inte skall få

ett alltför snävt tillämpningsområde bör det klarläggas att avdragsrätt även

föreligger vid annat förfarande liknande slutligt fastställd debitering.

 Förslaget föranleder ändring i 46 § 2 mom. KL.

 Bestämmelsen i 46 § 2 mom. KL ger också rätt till avdrag för obligatoriska

socialavgifter som under motsvarande förhållanden skall betalas i

överensstämmelse med den konvention som avses i förordningen (1993:1529) om

tillämpning av en nordisk konvention den 15 juni 1992 om social trygghet.

Däremot medges inte avdrag för obligatoriska socialavgifter som skall betalas

enligt andra konventioner som Sverige har undertecknat. Det kan ifrågasättas om

en sådan skillnad i avdragshänseende är motiverad. Frågan bör dock övervägas

ytterligare innan slutlig ställning tas.

9 Vissa följdändringar på grund av sänkt

folkpension för gifta

 Skälen för regeringens förslag: Den som uppbär folkpension har i vissa fall

rätt till ett särskilt grundavdrag för folkpensionärer som är högre än det

grundavdrag som annars utgår. Bestämmelserna om det särskilda grundavdraget

finns i 48 § 4 mom. KL och i anvisningarna till nämnda paragraf.

 Det särskilda grundavdraget utgår för gift folkpensionär vars make också varit

folkpensionär under hela året med högst 134,0 procent av det reducerade

basbeloppet enligt 1 kap. 6 § tredje stycket lagen (1962:381) om allmän

försäkring (AFL). För övriga folkpensionärer utgår det särskilda grundavdraget

med högst 151,5 procent av det reducerade basbeloppet.

 I årets budgetproposition (prop. 1994/95:100, bil. 6) aviserade regeringen

förslag till ändring i 6 kap. 2 § och 7 kap. 4 § AFL om folkpension för gifta. I

prop. 1994/95:147, Rätten till förtidspension och sjukpenning samt folkpension,

föreslog regeringen att folkpensionen för gift pensionär bör vara densamma

oavsett om maken uppbär folkpension eller ej. Riksdagen antog regeringens

förslag (bet. 1994/95:SfU10, rskr. 1994/95:343, SFS 1995:508). Ändringen träder

i kraft den 1 januari 1996.

 Ändringarna i AFL föranleder vissa följdändringar i bestämmelserna om särskilt

grundavdrag. Det särskilda grundavdraget bör mot bakgrund av de ändrade

pensionsbestämmelserna beräknas enligt samma regler oavsett om den skat-

tskyldiges make uppbär pension eller inte. Förslaget föranleder ändringar i

anvisningarna till 48 § KL.

 Med anledning av de ändrade pensionsbestämmelserna bör också reglerna om

deklarationsskyldighet i 2 kap. 6 § lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter ändras. Deklarationsskyldighet bör föreligga för

folkpensionärer som endast uppbär sådana pensionsinkomster som anges i nämnda

bestämmelse om den uppburna pensionen överstiger för gift folkpensionär 134,0

procent och för ogift folkpensionär 151,5 procent av det reducerade basbeloppet.

10 Ekonomiska effekter

De ekonomiska konsekvenserna av sänkningen av grundavdraget för folkpensionärer

i vissa fall har redan beaktats vid beräkningarna i budgetpropositionen

(1994/95:100 bil. 6).

 Övriga förslag kan inte antas medföra några nämnvärda ekonomiska effekter för

den offentliga sektorn.

11 Författningskommentar

11.1 Förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

46 § 2 mom.

Förslaget har kommenterats i avsnitt 8.

Anvisningar

till 19 §

punkt 1

I första stycket görs ett förtydligande som stämmer överens med gällande praxis

att bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. inte

skall anses utgöra skattepliktig inkomst. Ändringarna i övrigt är av

redaktionell art.

 I sista stycket klargörs att vissa ersättningar skall vara skattefria. Skälen

härför har angetts i avsnitt 5 och 6.

till 48 §

punkt 1

I andra stycket görs en följdändring med hänsyn till ändringarna i lagen om

allmän försäkring. Förslaget har kommenterats i avsnitt 9.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Samtliga ändringar föreslås träda i kraft den 1 januari 1996.

 Ändringarna i 46 § 2 mom. och punkt 1 av anvisningarna till 19 § föreslås

tillämpas första gången redan vid 1996 års taxering.

 Förslaget i punkt 1 av anvisningarna till 48 § avseende förändringen av det

särskilda grundavdraget för pensionärer föreslås tillämpas första gången vid

1997 års taxering.

11.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

2 kap.

6 §

Förslaget har kommenterats i avsnitt 9.

11.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:1519) om

avdrag för kostnader för bilresor till och från arbetsplatsen

vid 1995 och 1996 års taxeringar

Förslaget innebär att avdrag för kostnader för bilresor mellan bostad och

arbetsplats kommer att medges med 13 kr per mil också vid 1997 års taxering.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas

vid 1997 års taxering med vissa undantag som närmare anges i

övergångsbestämmelserna.

 Enskilda näringsidkare kan i undantagsfall ha ett s.k. brutet räkenskapsår,

dvs. ett beskattningsår som inte sammanfaller med kalenderår. Detta innebär att

de vid 1997 års taxering kan komma att beskattas för inkomster som hänför sig

till år 1995. För det fall avdragsbeloppet enligt andra stycket av punkt 4 av

anvisningarna till 33 § skulle visa sig bli högre än 13 kr per mil kan det

förslag vi lägger fram beträffande avdrag för kostnader för enskilda

näringsidkares resor med bil mellan bostaden och arbetsplatsen ge upphov till en

skärpt beskattning som träffar inkomster som hänför sig till tiden före de nya

reglernas ikraftträdande. För att dessa ändringar inte skall komma i strid med

regeringsformens bestämmelser om förbud mot retroaktiv skattelagstiftning bör de

nämnda reglerna inte tillämpas för skattskyldiga med beskattningsår som börjat

före lagens ikraftträdande.

 Äldre bestämmelser om avdragsrätten för kostnader för resor mellan bostad och

arbetsplats vid körning med egen bil gäller endast i inkomstslaget

näringsverksamhet. Dessutom innebär övergångsbestämmelsen till lagen att äldre

bestämmelser skall gälla vid 1997 års taxering för kostnader som uppkommit före

den 1 januari 1996.

11.4 Förslaget till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

I andra stycket föreslås en justering i anledning av att mandatperioden för

ledamöter i skattenämnd förlängts till fyra år (jfr prop. 1994/95:87, bet.

1994/95:KU21, rskr. 1994/95:69, SFS 1994:1625).

 14

Lagrådsremissens lagförslag

1 Förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen

(1928:370)

 Härigenom föreskrivs i fråga om kommunalskattelagen (1928:370)

 dels att 46 § 2 mom., punkt 1 av anvisningarna till 19 § och punkt 1 av

anvisningarna till 48 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i anvisningarna till 42 § skall införas en ny bestämmelse, punkt

6, av följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 46 §

 2 mom.1 Skattskyldig, som har varit bosatt här i riket under hela beskatt-

ningsåret, får dessutom göra avdrag:

 1) för periodiskt understöd eller därmed jämförlig periodisk utbetalning, som

inte får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla, i den utsträckning

som framgår av punkt 5 av anvisningarna;

 2) för påförda egenavgifter enligt lagen (1981:691) om socialavgifter som inte

får dras av från inkomsten av särskild förvärvskälla;

-------------------------------------------------------

 3) för obligatoriska 3) för obligatoriska

socialförsäkringsavgifter somsocialförsäkringsavgifter

den skattskyldige, på grund som den skattskyldige, på

av arbete i ett annat land, grund av utfört arbete,

enligt slutligt fastställd enligt slutligt fastställd

debitering skall betala i debitering eller liknande

överensstämmelse med den kon-skall betala i över-

vention som avses i ensstämmelse med den

förordningen (1993:1529) om konvention som avses i

tillämpning av en nordisk förordningen (1993:1529) om

konvention den 15 juni 1992 tillämpning av en nordisk

om social trygghet eller konvention den 15 juni

till följd av att den 1992 om social trygghet

skattskyldige enligt EES- eller till följd av att den

avtalet skall omfattas av skattskyldige enligt rådets

det andra landets förordning (EEG) nr 1408/71

lagstiftning om social av den 14 juni 1971 om

trygghet i båda fallen under tillämpningen av systemen

förutsättning att den av- för social trygghet när

giftsgrundande intäkten tas anställda, egenföretagare

till beskattning för eller deras famil-

beskattningsåret i Sverige; jemedlemmar flyttar inom

 gemenskapen2 skall

 omfattas av ett annat

 lands lagstiftning om

 social trygghet i båda

 fallen under förutsättning

 att den avgiftsgrundande

 intäkten tas till

 beskattning för beskattn-

 ingsåret i Sverige;

 6) för avgift som den skattskyldige har betalat under beskattningsåret för

annan pensionsförsäkring än tjänstepensionsförsäkring, som ägs av arbetstgivare,

i den omfattning som framgår av punkt 6 av anvisningarna;

 7) för inbetalning som den skattskyldige under beskattningsåret har gjort på

pensionssparkonto i den omfattning som framgår av punkt 7 av anvisningarna.

 Har skattskyldig under beskattningsåret varit skyldig att betala sjömansskatt,

medges avdrag för periodiskt understöd, avgift för pensionsförsäkring som anges

i första stycket 6 och inbetalning på pensionssparkonto som anges i första

stycket 7, endast i den mån hänsyn inte tagits till understödet, avgiften eller

inbetalningen vid beräkningen av sjömansskatt.

 Avdrag för avgift som avses i första stycket 6 och för inbetalning som avses i

första stycket 7 medges endast i den mån avdrag inte får ske från intäkt av

särskild förvärvskälla.

 Om skattskyldig varit bosatt här i riket endast under en del av beskatt-

ningsåret, medges avdrag som nu sagts bara i den mån det belöper på nämnda tid.

 Anvisningar

 till 19 §

-------------------------------------------------------

 13. Socialbidrag, begrav- 1. Socialbidrag, bistånd

ningshjälp samt underhåll, enligt lagen (1994:137) om

som har lämnats intagen i mottagande av asylsökande

kriminalvårdsanstalt eller m.fl., begravningshjälp

patient på sjukhus e.d. utgörsamt underhåll, som har läm-

inte skattepliktig inkomst. nats intagen i kriminal-

Detsamma gäller i fråga om vårdsanstalt eller patient

till föreningar influtna på sjukhus e.d. utgör inte

medlemsavgifter. Som skattepliktig inkomst.

begravningshjälp behandlas Detsamma gäller i fråga om

inte tjänstepension avseende till föreningar influtna

tid efter den pen- medlemsavgifter. Som

sionsberättigades frånfälle. begravningshjälp behandlas

 inte tjänstepension av-

 seende tid efter den pen-

 sionsberättigades frånfälle.

 Med skadeståndsförsäkring förstås försäkring, enligt vilken den försäkrade

äger utfå ersättning för skadestånd vartill han är berättigad på grund av

personskada (överfallsskydd o.d.).

 Ersättning till följd av personskada som utgår i annan form än periodisk

utbetalning (engångsbelopp) och avser förlorad inkomst av skattepliktig natur

utgör skattepliktig intäkt såvida icke annat följer av övriga bestämmelser i

denna lag.

 Om engångsbelopp, som utgår till följd av personskada, utgör ersättning för

framtida förlust av skattepliktig inkomst, skall dock 40 procent av beloppet

avräknas såsom icke skattepliktig del. Uppbär skattskyldig två eller flera

sådana engångsbelopp till följd av samma personskada, skall vad som nu har sagts

gälla varje sådant belopp. Vad som avräknas från ett eller flera engångsbelopp

under beskattningsåret får emellertid - i förekommande fall tillsammans med vad

som avräknats tidigare år - för samma personskada sammanlagt icke överstiga

femton basbelopp enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Härvid skall

avräknad del av ett engångsbelopp uttryckas i det basbelopp, som har fastställts

för det år under vilket engångsbeloppet blivit tillgängligt för lyftning.

 Utbytes sådan livränta eller del därav, som utgår till följd av personskada

och utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1 mom., mot engångsbelopp, gälla

bestämmelserna i föregående stycke beträffande sådant engångsbelopp. Utbytes

annan livränta eller del därav, som utgör skattepliktig intäkt enligt 32 § 1

mom., mot engångsbelopp, skall hela engångsbeloppet upptagas såsom skattepliktig

intäkt. Sker utbyte, helt eller delvis, av annan livränta än nu sagts mot

engångsbelopp, skall beloppet anses utgöra icke skattepliktig intäkt.

 Lön, som utgår från arbetsgivare i sådana fall, då denne på grund av 3 kap. 16

§ andra eller tredje stycket lagen (1962:381) om allmän försäkring äger uppbära

arbetstagaren tillkommande ersättning från allmän försäkringskassa, är

skattepliktig intäkt. För arbetsgivaren är den av honom i nämnda fall uppburna

ersättningen från försäkringskassan ävensom annan därifrån uppburen ersättning i

anledning av kostnad för den anställdes räkning att betrakta som skattepliktig

inkomst, dock att ersättningen icke är skattepliktig för arbetsgivaren, därest

den till den anställde utbetalda lönen eller den för honom havda kostnaden utgör

för arbetsgivaren icke avdragsgill utgift i förvärvskälla. Ersättning, som

annorledes än i form av pension eller annan livränta utbetalas av arbetsgivare

vid yrkesskada eller arbetsskada i de fall, då arbetsgivaren står s.k. självrisk

enligt lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring eller lagen (1976:380) om

arbetsskadeförsäkring, räknas till skattepliktig inkomst enligt de grunder som

skulle hava gällt vid försäkring enligt sistnämnda lag.

 Skatteplikt föreligger inte för bidrag från stat eller kommun, som utgår

enligt av regeringen eller av statlig myndighet meddelade bestämmelser, i

samband med utbildning eller omskolning, till arbetslösa och partiellt arbets-

föra samt med dem i fråga om sådana bidrag likställda i den mån bidragen avser

traktamente och särskilt bidrag. Flyttningsbidrag som lämnas av en

arbetsmarknadsmyndighet utgör inte skattepliktig intäkt i följd varav avdrag

inte medges för den kostnad som sådant bidrag eller stöd är avsett att täcka.

Skatteplikt föreligger inte heller för bidrag från en allmän försäkringskassa

till handikappade eller föräldrar till handikappade barn för anskaffning eller

anpassning av motorfordon. Utgår bidraget till en näringsidkare för

näringsverksamheten tillämpas bestämmelserna om näringsbidrag i punkt 9 av

anvisningarna till 22 §.

 Kontant arbetsmarknadsstöd utgör skattepliktig intäkt.

 Skatteplikt föreligger icke för engångsbidrag som utgår i samband med

arbetsplacering som utgör led i Arbetsmarknadsstyrelsens omhändertagande av

flyktingar.

-------------------------------------------------------

 Skatteplikt föreligger ej Skatteplikt föreligger

heller för bidrag, som inte för bidrag som

stiftelsen Dag Hammarskjölds stiftelsen Dag Ham-

minnesfond till fullföljande marskjölds minnesfond till

av sitt ändamål utgiver för fullföljande av sitt ändamål

mottagarens utbildning. lämnar för mottagarens

 utbildning. Inte heller

 föreligger skatteplikt för

 stipendium som lämnas

 enligt förordningen

 (1995:559) om stipendium

 efter genomfört basår inom

 kommunal vuxenutbildning

 eller bidrag enligt

 förordningen (1995:667) om

 bidrag till vissa

 funktionshindrade elever i

 gymnasieskolan.

 till 42 §

-------------------------------------------------------

 6. Om inskränkande

 villkor gäller för fria

 eller delvis fria resor

 som ges på grund av anställ-

 ning eller särskilt uppdrag

 inom rese- eller

 trafikbranschen skall, om

 inte annat visas, mark-

 nadsvärdet beräknas enligt

 andra femte styckena.

 Med inskränkande villkor

 avses att resan får företas

 endast under viss tid, på

 vissa avgångar eller i mån

 av platstillgång vid resans

 avgång och att villkoren

 dels väsentligen avviker

 från vad som gäller för resor

 som säljs på allmänna

 marknaden, dels innebär en

 påtaglig olägenhet.

 Förmånsvärdet beräknas på

 grundval av värdet av det

 totala antalet sådana i

 första stycket angivna

 förmånsresor som de största

 företagen i branschen till-

 handahållit under perioden

 från och med oktober

 andra året före

 beskattningsåret till och

 med september året före

 beskattningsåret. Från det

 framräknade sammanlagda

 värdet av resorna avräknas

 vad som sammanlagt beta-

 lats för resorna till dessa

 företag under samma period.

 Det återstående värdet skall-

 delas med det genomsnitt-

 liga antalet personer som

 utnyttjat förmånen under

 samma tid. Det på så sätt

 framräknade beloppet

 motsvarar förmånsvärdet för en

 person. Förmånsvärdet för barn

 och ungdomar under 18 år

 skall dock bestämmas till

 50 procent av förmånsvärdet

 för en person.

 Vid bestämmandet av en

 resas värde skall följande

 iakttas. En resa skall

 värderas till 75 procent av

 det genomsnittligt lägsta

 marknadspriset för mot-

 svarande bokningsbara resa

 utan inskränkande villkor.

 Därvid beaktas inte rabat-

 ter till barn och ungdomar

 under 18 år. En flygresa

 värderas dock till 40

 procent av det genom-

 snittligt lägsta

 marknadspriset för motsva-

 rande bokningsbara resa

 utan inskränkande villkor,

 om resan får företas endast

 i mån av platstillgång.

 Därvid beaktas inte rabat-

 ter till barn och ungdomar

 under 18 år. Det

 genomsnittligt lägsta

 marknadsvärdet beräknas på

 grundval av de regelmässigt

 lägsta priserna för perioden

 från och med oktober månad

 andra året före beskatt-

 ningsåret till och med sep-

 tember månad året före

 beskattningsåret. Jämförelse

 skall göras med priser för

 resor med samma slags

 transportmedel samt med

 samma destinationsort

 eller när sådant underlag

 saknas, med likartad rese-

 sträcka.

 Om den skattskyldige

 betalat ersättning för

 resorna, skall förmånsvärdet

 inte sättas ned.

 till 48 §

 14. Vid tillämpningen av 48 § 4 mom. och denna anvisningspunkt iakttas

följande. Som folkpension räknas inte barnpension eller vårdbidrag. Folkpension

skall anses utgöra en inte obetydlig del av den skattskyldiges inkomst, om den

uppgått till minst 6 000 kronor eller minst en femtedel av den sammanräknade

inkomsten. Som folkpension behandlas även tillläggspension i den mån den enligt

lagen (1969:205) om pensionstillskott föranlett avräkning av pensionstillskott.

Ålders-, förtids- eller efterlevandepension, som betalas ut enligt utländsk

lagstiftning om social trygghet och utgår enligt grunder som är jämförbara med

vad som gäller för folkpension, skall behandlas som folkpension om skattskyl-

dighet för utbetalningen föreligger i Sverige. Har folkpension enligt be-

stämmelserna i 17 kap. 2 § lagen (1962:381) om allmän försäkring samordnats med

yrkesskadelivränta eller annan i nämnda lagrum angiven livränta skall vid

tillämpning av första, andra respektive tredje stycket första meningen b det

särskilda grundavdraget beräknas med ledning av den folkpension som skulle ha

utgått om sådan samordning inte skett.

-------------------------------------------------------

 För gift skattskyldig, som För gift skattskyldig som

uppburit folkpension med uppburit folkpension uppgår

belopp som tillkommer gift det särskilda grundavdraget

vars make uppbär folkpen- till 134,0 procent av

sion, uppgår det särskilda basbeloppet enligt 1 kap.

grundavdraget till 134,0 6 § lagen (1962:381) om

procent av basbeloppet en- allmän försäkring, minskat

ligt 1 kap. 6 § lagen enligt tredje stycket

(1962:381) om allmän försä- samma lagrum. För ogift

kring, minskat enligt skattskyldig uppgår

tredje stycket samma avdraget till 151,5

lagrum. För övriga skatt- procent av sistnämnda

skyldiga uppgår avdraget belopp. Avdrag med 151,5

till 151,5 procent av sist- procent av sistnämnda

nämnda belopp. Avdrag med belopp tillkommer också

151,5 procent av sistnämnda skattskyldig, som är eller

belopp tillkommer också gift har varit gift och som

skattskyldig, som under under viss del av

viss del av beskattningsåret beskattningsåret uppburit

uppburit folkpension med folkpension som tillkommer

belopp som tillkommer gift ogift.

vars make uppbär folkpension

och under återstoden av året

uppburit folkpension med

belopp som tillkommer gift

vars make saknar folkpen-

sion.

 Det särskilda grundavdraget får dock inte överstiga

 a) för skattskyldig som vid utgången av året före beskattningsåret och

utgången av beskattningsåret uppbar folkpension samt under hela beskattningsåret

bott i Sverige: summan av uppburen sådan pension som enligt fjärde stycket

reducerar det särskilda grundavdraget samt

 b) för skattskyldig som inte avses i a eller som under beskattningsåret

uppburit folkpension i form av förtidspension, tre fjärdedels, halv eller en

fjärdedels ålderspension enligt lagen om allmän försäkring eller som avlidit:

uppburen folkpension och pensionstillskott som uppburits enligt 2 § eller 2 a §

lagen om pensionstillskott. För skattskyldig som har livränta som avses i första

stycket sista meningen tillämpas i stället för bestämmelsen i föregående mening

a bestämmelsen i föregående meningen b om det är till fördel för den

skattskyldige.

 Det särskilda grundavdraget reduceras med 65 procent av den del av uppburen

pension som överstiger det för den skattskyldige enligt andra stycket gällande

avdragsbeloppet. Pension som utgår på grund av annan pensionsförsäkring än

tjänstepensionsförsäkring eller från pensionssparkonto reducerar dock inte det

särskilda grundavdraget.

 För den som vid utgången av året före beskattningsåret inte uppbar folkpension

reduceras det särskilda grundavdraget i stället med 65 procent av den del av

taxerad inkomst som överstiger det för den skattskyldige enligt andra stycket

gällande avdragsbeloppet. Oavsett vad som i det föregående sagts om reducering

föreligger alltid rätt till särskilt grundavdrag med så stort belopp som den

skattskyldige skulle ha fått i grundavdrag enligt 48 § 2 eller 3 mom. om dessa

bestämmelser i stället hade tillämpats.

______________

 1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången

vid 1997 års taxering.

 2. Den nya lydelsen av 46 § 2 mom. och punkt 1 av anvisningarna till 19 §

skall dock tillämpas vid 1996 års taxering.

 3. De nya bestämmelserna i punkt 6 av anvisningarna till 42 § skall tillämpas

första gången vid 1998 års taxering. Saknas uppgifter om antalet och arten av

förmånsresor hos de största företagen i branschen för perioden från och med

oktober till och med december 1995 skall värdet för de under denna tid

tillhandahållna förmånsresorna anses motsvara en tredjedel av värdet för de

under perioden från och med januari 1996 till och med september 1996 tillhand-

ahållna resorna.

1 Senaste lydelse 1994:1856.

2 EGT nr L 149, 5.7.1971, s. 2 (Celex 371R1408).

3 Senaste lydelse 1990:650.

4 Senaste lydelse 1993:1515.

 21

2 Förslag till lag om ändring i uppbördslagen (1953:272)

 Härigenom föreskrivs att 8 § uppbördslagen (1953:272)1 skall ha följande

lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 8 §2

-------------------------------------------------------

 Åtnjuter skattskyldig jämte Åtnjuter skattskyldig

kontant inkomst andra jämte kontant inkomst andra

förmåner skall preliminär A- förmåner skall preliminär A-

skatt beräknas efter skatt beräknas efter

inkomstförmånernas sam- inkomstförmånernas

manlagda värde. Har den sammanlagda värde. Har den

skattskyldige utgett ersätt- skattskyldige utgett

ning för en förmån skall ersättning för en förmån skall

förmånsvärdet sättas ned med förmånsvärdet sättas ned med

ersättningens belopp. ersättningens belopp. Sådan

 nedsättning skall dock inte

 ske i fråga om reseförmåner

 som avses i punkt 6 av an-

 visningarna till 42 § kom-

 munalskattelagen

 (1928:370).

-------------------------------------------------------

 Värdet av bilförmån skall be- Värdet av bilförmån skall

räknas enligt punkt 2 av beräknas enligt punkt 2 av

anvisningarna till 42 § anvisningarna till 42 §

kommunalskattelagen kommunalskattelagen. Andra

(1928:370). Andra stycket stycket andra meningen av

andra meningen av nämnda an- nämnda anvisningspunkt

visningspunkt skall dock skall dock tillämpas endast

tillämpas endast i fall som i fall som avses i sjätte

avses i sjätte stycket ned- stycket nedan. Värdet av

an. Värdet av förmån av reseförmåner som avses i

räntefritt lån eller lån där punkt 6 av anvisningarna

räntan understiger marknads- till 42 § kommunalskattela-

räntan skall beräknas enligtgen skall beräknas till det

punkt 10 tredje-femte värde som följer av and-

styckena av anvisningarna ra-femte styckena samma

till 32 § kommunalskattela- anvisningspunkt. Värdet av

gen. förmån av räntefritt lån eller

 lån där räntan understiger

 marknadsräntan skall beräk-

 nas enligt punkt 10 tred-

 je-femte styckena av

 anvisningarna till 32 §

 kommunalskattelagen.

 Värdet av förmån av bostad som är belägen här i riket och som inte är

semesterbostad skall beräknas enligt följande grunder. Riket delas in i områden

som är väsentligen enhetliga i fråga om boendekostnader. Förmånsvärdet av en

bostad inom varje område skall bestämmas till det genomsnittliga värdet beräknat

per kvadratmeter bostadsyta för jämförbara bostäder inom området. Om bostaden är

belägen utom tätort med närmaste omgivning skall dock värdet bestämmas till det

lägsta av nämnda genomsnittsvärden reducerat med tio procent.

 Värdet av annan förmån än som avses i andra och tredje styckena skall beräknas

enligt 42 § andra stycket kommunalskattelagen samt punkt 1 andra och tredje

styckena och punkt 3 av anvisningarna till den paragrafen.

 Föreligger fall som avses i punkt 4 andra stycket av anvisningarna till 42 §

kommunalskattelagen får skattemyndigheten bestämma värdet av förmånen med hänsyn

härtill.

 Om skattemyndigheten bestämt värdet av förmånen enligt bestämmelserna i 5 §

andra stycket lagen (1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare

skall detta värde användas även vid beräkning av preliminär A-skatt.

______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången i

fråga om preliminär skatt för 1997.

1 Lagen omtryckt 1991:97.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:771.

2 Senaste lydelse 1993:1516.

 22

3 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 6 § lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelsen

 2 kap.

 6 §1

-------------------------------------------------------

 För den som inte haft in- För den som inte haft in-

komst av aktiv näringsverk- komst av aktiv näringsverk-

samhet eller annan inkomst samhet eller annan inkomst

av tjänst än folkpension och av tjänst än folkpension och

pensionstillskott enligt 2 § pensionstillskott enligt

lagen (1969:205) om pen- 2 § lagen (1969:205) om

sionstillskott eller allmän pensionsstillskott eller

tilläggspension som föranlettallmän tilläggspension som

avräkning av sådant föranlett avräkning av sådant

pensionstillskott gäller i pensionstillskott gäller i

stället för vad som sägs i 4 §stället för vad som sägs i 4 §

första stycket 1 följande. första stycket 1 följande.

Skyldighet att lämna själv- Skyldighet att lämna själv-

deklaration föreligger deklaration föreligger

endast om den uppburna pen- endast om den uppburna

sionen överstiger för gift pensionen överstiger för

skattskyldig som inte under gift skattskyldig 134,0

någon del av året uppburit procent och för ogift

pension med belopp som skattskyldig, eller

tillkommer gift vars make skattskyldig som under

saknar folkpension 134,0 någon del av året uppburit

procent och för annan folkpension som ogift,

skattskyldig 151,5 procent 151,5 procent av basbe-

av basbeloppet enligt 1 loppet enligt 1 kap. 6 §

kap. 6 § lagen (1962:381) om lagen (1962:381) om allmän

allmän försäkring minskat försäkring minskat enligt

enligt tredje stycket samma tredje stycket samma lag-

lagrum. rum.

 Som folkpension räknas inte barnpension och vårdbidrag.

______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996 och tillämpas första gången vid

1997 års taxering.

1 Senaste lydelse 1992:1582.

 23

4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:653) om

ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 7 § lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter, i paragrafens lydelse enligt lagen (1995:653) om ändring i

nämnda lag, samt övergångsbestämmelserna till lagen (1995:653) om ändring i

lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 7 §

-------------------------------------------------------

 Värdet av förmåner som utgått Värdet av förmån som utgått

i annat än pengar skall i i annat än pengar skall

beräknas i enlighet med beräknas i enlighet med

bestämmelserna i bestämmelserna i

kommunalskattelagen kommunalskattelagen

(1928:370). Vid beräkning av (1928:370). Vid beräkning

värdet av bilförmån och av värdet av bilförmån och

kostförmån skall dock kostförmån skall dock be-

bestämmelserna i punkt 2 stämmelserna i punkt 2

andra stycket andra andra stycket andra me-

meningen och punkt 4 andra ningen och punkt 4 andra

stycket av anvisningarna stycket av anvisningarna

till 42 § nämnda lag tillämpastill 42 § nämnda lag

endast i enlighet med tillämpas endast i enlighet

beslut av skattemyndigheten med beslut av

med stöd av 5 § andra stycketskattemyndigheten med stöd

lagen (1984:668) om uppbörd av 5 § andra stycket lagen

av socialavgifter från (1984:668) om uppbörd av

arbetsgivare. Värdet av socialavgifter från

annan bostadsförmån här i arbetsgivare. Värdet av

riket än förmån av sem- sådana reseförmåner som avses

esterbostad skall beräknas i i punkt 6 av anvisningarna

enlighet med bestämmelserna till 42 § kom-

i 8 § tredje och sjätte munalskattelagen skall

styckena uppbördslagen (195- beräknas i enlighet med

3:272). andra-femte styckena i

 nämnda anvisningspunkt. Vär-

 det av annan bostadsförmån än

 förmån av semesterbostad

 skall beräknas i enlighet

 med bestämmelserna i 8 §

 tredje och sjätte styckena

 uppbördslagen (1953:272).

 Om värdet av en förmån justerats enligt 5 § andra stycket lagen om uppbörd av

socialavgifter från arbetsgivare skall anges att justering skett.

 Det sammanlagda värdet av förmånerna skall anges särskilt för sig.

-------------------------------------------------------

 Denna lag träder i kraft 1. Denna lag träder i

den 1 januari 1996 och kraft den 1 januari 1996

tillämpas första gången vid och tillämpas, med undantag

1997 års taxering. av 3 kap. 7 § första stycket

 tredje meningen, första

 gången vid 1997 års

 taxering.

 2. Den nya bestämmelsen i

 3 kap. 7 § första stycket

 tredje meningen skall

 tillämpas första gången vid

 1998 års taxering.

 24

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-10-25

Närvarande: justitierådet Staffan[REDACTED_EFTERNAMN], f.d. presidenten i Försäk-

ringsöverdomstolen Leif[REDACTED_EFTERNAMN], regeringsrådet Leif Lindstam.

Enligt en lagrådsremiss den 5 oktober 1995 (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

 1. lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370),

 2. lag om ändring i uppbördslagen (1953:272),

 3. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration ochkontrolluppgifter,

 4. lag om ändring i lagen (1995:653) om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn Monica

Dahlbom.

 Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

 I anvisningarna till 42 § kommunalskattelagen har i en ny punkt 6 tagits in

regler om beräkning av förmånsvärdet för fria eller delvis fria resor som ges på

grund av anställning eller särskilt uppdrag inom rese- eller trafikbranschen. En

förutsättning för att reglerna skall vara tillämpliga är att det finns vissa

inskränkningar i rätten att utnyttja resorna (andra stycket i punkt 6).

Förmånsvärdet skall i så fall, "om inte annat visas", bestämmas enligt en

schablonmetod, som beskrivs i tredje och fjärde styckena.

 Mot de föreslagna reglerna kan till en början invändas att de har fått en

språklig och redaktionell utformning som gör dem mycket svårför-ståeliga.

Motiven ger bara en ofullständig vägledning om reglernas innebörd.

Anmärkningsvärt är bl.a. att det i motiven inte ges några belysande

sifferexempel.

 Med ledning av den kompletterande information som har lämnats i samband med

lagrådsföredragningen har Lagrådet utarbetat ett alternativt förslag till

lagtext som enligt Lagrådets mening bättre klargör innebörden av det tänkta

systemet. Lagrådets alternativa förslag har tagits in i en bilaga till

lagrådsyttrandet.

 Kvar står emellertid att åtskilliga invändningar av saklig art kan riktas mot

remissförslaget. För det första är den anvisade schablonmetoden utomordentligt

komplicerad. Metoden innebär bl.a. att det skall göras en rad beräkningar som

delvis är mycket omfattande, innan man kommer fram till något förmånsvärde.

Beräkningarna skall grundas på olika uppgifter som skall samlas in - oklart hur

- hos företag som är verksamma inom rese- och trafikbranschen. Redan urvalet av

dessa företag är ägnat att vålla praktiska problem. Till detta kommer de

svårigheter som uppstår när man skall bestämma exempelvis "regelmässigt lägsta

pris" för olika resor.

 Den allvarligaste invändningen är dock att resultatet av schabonberäkningarna

många gånger kan bli klart orättvist för de skattskyldiga. Den anvisade metoden

innebär bl.a. att den enskilde skall beskattas för samma förmånsbelopp oavsett

om han har gjort endast en kortare resa eller företagit ett stort antal längre

resor.

 Enligt Lagrådets mening är ett system där förmånsvärdet bestäms mera

individuellt för varje resenär klart att föredra från sakliga synpunkter. Det

framgår av remissprotokollet att en individuell beskattningsmodell presenterades

under våren 1995 i en lagrådsremiss. Förslaget lämnades utan erinran av

Lagrådet. Enligt remissprotokollet blev emellertid förslaget därefter så

kraftigt kritiserat att det inte lades fram i en efterföljande proposition. Vad

kritiken gick ut på har inte redovisats.

 I avsaknad av närmare upplysningar om hur ett individuellt beskattningssystem

lämpligen skulle kunna utformas och vilka problem av saklig eller praktisk natur

som skulle kunna uppstå kan Lagrådet inte yttra sig mera bestämt i denna fråga.

Lagrådet anser emellertid att frågan bör övervägas ytterligare.

 Med hänsyn till det anförda avstyrker Lagrådet att det nu framlagda förslaget

om beskattning av reseförmåner läggs till grund för lagstiftning.

 Som en följd av vad Lagrådet har anfört bortfaller punkt 3 i övergångs-

bestämmelserna till förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen. Vidare

behöver inga ändringar göras i 8 § uppbördslagen, lika litet som i 3 kap. 7 §

lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 I övrigt lämnas de remitterade förslagen till lagändringar utan erinran.

 33

 Bilaga till

 Lagrådets protokoll

 1995-10-25

 6. Om inskränkande villkor gäller för fria eller delvis fria resor som ges på

grund av anställning eller särskilt uppdrag inom rese- eller trafikbranschen

skall förmånsvärdet bestämmas till ett schablonbelopp som beräknas enligt tredje

och fjärde styckena, om inte den skattskyldige eller skattemyndigheten visar att

förmånsvärdet är något annat.

 Med inskränkande villkor avses att resan får företas endast under viss tid, på

vissa avgångar eller i mån av platstillgång vid resans avgång och att villkoren

dels väsentligen avviker från vad som gäller för resor som säljs på allmänna

marknaden, dels innebär en påtaglig olägenhet.

 Om förmånsvärdet skall bestämmas till ett schablonbelopp skall ett särskilt

förmånsvärde bestämmas för varje slag av transportmedel. Först görs ett

representativt urval av företag som är verksamma i Sverige och som

tillhandahåller de ifrågavarande slagen av resor. För dessa företag beräknas hur

många resor som har tillhandahållits och utnyttjats under perioden från och med

oktober andra året före beskattningsåret till och med september året före

beskattningsåret. Priset för varje resa skall motsvara det regelmässigt lägsta

pris som en konsument har fått betala under perioden. Därvid beaktas inte

rabatter till pensionärer eller barn och ungdomar under 18 år. Den framräknade

totalsumman reduceras med 60 procent såvitt gäller flygresor som får företas

endast i mån av platstillgång och med 25 procent såvitt gäller övriga slags

resor. Från det belopp som återstår skall avräknas vad resenärerna sammanlagt

har betalat för resorna under perioden. Det belopp som då framkommer skall delas

med det antal personer som har utnyttjat resorna.

 Det på så sätt framräknade beloppet skall anses utgöra förmånsvärdet för en

person beträffande resor med det i frågavarande transportslaget. Förmånsvärdet

för barn och ungdomar under 18 år skall dock bestämmas till 50 procent av

förmånsvärdet för en person.

 Företag inom rese- och trafikbranschen är skyldiga att till Riksskatteverket

utlämna det underlag som krävs för att schablonbelopp enligt tredje och fjärde

styckena skall kunna beräknas.

 34

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 2 november l995

Närvarande: statsminister[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],

Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:102 Vissa mindre ändringar i

kommunalskattelagen m.m.

 36