Regeringens proposition

 1993/94:21

 Vissa ändringar i vallagen (1972:620) m.m.

 Regeringen överlämnar denna proposition till

 riksdagen.

 Stockholm den 9 september 1993

 Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Reidunn Laurén

 (Justitiedepartementet)

 Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen

 föreslås vissa ändringar i vallagstiftningen.

 I syfte att omedelbart minska statens kostnader

 för valsedelsframställning föreslås att antalet

 gratisvalsedlar generellt sett skall bli lägre. I

 besparingssyfte föreslås också att framställningen

 av röstlängder och röstkort förenklas och att de

 särskilda innerkuverten vid röstning med valsedels-

 försändelse slopas. Någon lagändring som rör

 röstning på posten under valdagen föreslås inte.

 Däremot gör regeringen den bedömningen att det inom

 ramen för det nuvarande systemet är möjligt att

 minska kostnaderna för denna typ av

 röstningsförfarande.

 Bland övriga förslag kan nämnas att

 kvalifikationsdagen för framställning av röstlängd

 flyttas till den 1 juli, att bestämmelserna om

 budröstning reformeras och att den särskilda

 makeröstningen tas bort efter 1994 års val.

 Vidare föreslås en försöksverksamhet vid 1994 års

 riksdagsval beträffande bl.a. att valsedlarna

 räknas med optiska läsare, att vissa kommuner tar

 hand om den slutliga rösträkningen, att centrala

 valmyndigheten skall genomföra den slutliga nam-

 nordningen för riksdagsval när det gäller

 partiernas kandidater och att kommunerna skall ta

 över ansvaret för den s.k. institutionsröstningen

 vid bl.a. sjukhus och kriminalvårdsanstalter. Andra

 typer av röstmottagning som föreslås bli prövade

 under valen år 1994 är "ambulerande" röstmottagning

 och inrättande av flera röstmottagningsställen i

 ett och samma valdistrikt.

 Slutligen föreslås att det förfarande med

 brevröstning i Förbundsrepubliken Tyskland och i

 Schweiz, som tillämpats vid tidigare val, skall

 komma till användning också vid 1994 års val.

 De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1

 januari 1994 för att kunna tillämpas vid 1994 års

 val.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Innehållsförteckning

 1 Förslag till riksdagsbeslut ................. 3

 2 Lagtext........................................ 3

 2.1 Förslag till lag om ändring i vallagen

 (1972:620) ....................................... 3

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m........... 27

 2.3 Förslag till lag om ändring i

 folkomröstningslagen (1979:369) ............. 31

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1987:813) om homosexuella sambor............... 33

 2.5 Förslag till lag om försöksverksamhet vid de

 allmänna valen år 1994...........................34

 2.6 Förslag till lag om brevröstning i Förbunds-

 republiken Tyskland och i Schweiz............... 35

 3 Ärendet och dess beredning.................... 38

 4 Partiernas rätt till gratis valsedlar...... 39

 5 Röstlängder och röstkort.......................43

 6 Röstning med valsedelsförsändelse............. 48

 7 Postens röstmottagning.........................56

 8 Försöksverksamhet vid 1994 års val............ 60

 9 Brevröstning i Förbundsrepubliken Tyskland och i

 Schweiz ......................................... 66

 10 Specialmotivering............................. 68

 10.1 Förslaget till lag om ändring i vallagen

 (1972:620) ...................................... 68

 10.2 Förslaget till lag om ändring i

 lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval, m.m..81

 10.3 Förslaget till lag om ändring i

 folkomröstningslagen (1979:369)............. 82

 10.4 Förslaget till lag om ändring i

 lagen (1987:813) om homosexuella sambor.... 82

 10.5 Förslaget till lag om försöksverksamhet

 vid de allmänna valen år 1994............... 82

 10.6 Förslaget till lag om brevvröstning i

 Förbundsrepubliken Tyskland och i Schweiz... 84

 11 Genomförande av förslagen..................... 85

 Bilaga 1 Vallagsutredningens sammanfattning av

 delbetänkandet

 VAL, Organisation Teknik Ekonomi (SOU

 1992:108) ......... 88

 Bilaga 2 Förteckning över remissinstanser som

 yttrat sig .............. 95

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

 den 9 september 1993.......................96

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 Förslag till riksdagsbeslutRegeringen föreslår

 att riksdagen antar regeringens förslag till

 - lag om ändring i vallagen (1972:620),

 - lag om ändring i lagen (1972:704) om

 kyrkofullmäktigval, m.m.,

 - lag om ändring i folkomröstningslagen (1979:369),

 - lag om ändring i lagen (1987:813) om homosexuella

 sambor,

 - lag om försöksverksamhet vid de allmänna valen år

 1994,

 - lag om brevröstning i Förbundsrepubliken Tyskland

 och i Schweiz.

 2 LagtextRegeringen har följande förslag till

 lagtext.

 2.1 Förslag till lag om ändring i vallagen

 (1972:620)Härigenom föreskrivs i fråga om vallagen

 (1972:620)[1]

 dels att 4 kap. 5, 8, 10, 17 och 21 §§ samt 11

 kap. 1 - 2 §§ skall upphöra att gälla,

 dels att 4 kap. 1 - 4, 6, 7, 9, 12 - 16, 18 och 20

 §§, 6 kap. 5 - 7 §§, 7 kap. 2 - 3 §§, 8 kap. 3, 7 -

 9 §§, 10 kap. 8 och 14 §§, 11 kap. 3 - 5, 6 a och 7

 - 9 §§, 12 kap. 4 §, 13 kap. 4 - 6, 9 - 10 §§, 14

 kap. 4 och 8 §§ samt 15 kap. 4 och 7 §§ skall ha

 följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 kap.

 1 §

 Allmän röstlängd upp- Allmän röstlängd

 rättas årligen för upprättas årligen för

 varje valdistrikt av varje valdistrikt av

 skattemyndigheten. skattemyndigheten.

 Längden skall vara Längden skall vara

 upprättad senast den 20 upprättad senast den 15

 juni. juli. Utskrift av

 röstlängden skall göras

 varje år då ordinarie

 val till riksdagen och

 val i hela

 landet till kommun- och

 landstingsfullmäktige

 skall hållas. En sådan

 utskrift skall också

 göras inför extra val

 eller inför folkomröst-

 ning som hålls under

 andra år.

 2 §[2]

 I allmän röstlängd tas I allmän röstlängd tas

 upp svensk medborgare upp svensk medborgare

 som den 1 juni enligt som den 1 juli enligt

 skattemyndighetens per- skattemyndighetens per-

 sonband är folkbokförd sonband är folkbokförd

 i valdistriktet och som i valdistriktet och som

 har fyllt eller före har fyllt eller före

 den 1 september det år den 1 september det år

 röstlängden upprättas röstlängden upprättas

 fyller sjutton år. Om fyller sjutton år. Om

 en beslutad ändring i en beslutad ändring i

 den kommunala indel- den kommunala indel-

 ningen skall träda i ningen skall träda i

 kraft vid följande kraft vid följande

 årsskifte, tas i årsskifte, tas i

 längden upp den som längden upp den som

 skall vara folkbokförd skall vara folkbokförd

 i distriktet enligt den i distriktet enligt den

 nya indelningen. nya indelningen.

 Under de förutsättningar som i första stycket

 anges för svenska medborgare tas i röstlängden upp

 även de utlänningar som enligt skattemyndighetens

 personband har varit folkbokförda i riket den 1

 november de tre åren närmast före valåret.

 För den som ej fyllt aderton år den 1 september

 det år röstlängden upp- rättas antecknas den dag då

 han blir röstberättigad.

 För utlänningar antecknas att rösträtt ej

 föreligger vid val till riksdagen.

 3 §

 Allmän röstlängd skall Allmän röstlängd skall

 vara framlagd för hållas tillgänglig för

 granskning hos granskning hos

 skattemyndigheten varje skattemyndigheten varje

 vardag med undantag av vardag med undantag av

 lördag under tiden den lördag under tiden den

 26 juni - 15 juli 16 juli - 25 augusti

 eller, om sistnämnda eller, om sistnämnda

 dag är en lördag eller dag är en lördag eller

 söndag, till och med söndag, till och med

 närmast följande närmast följande

 måndag. måndag.

 Länsstyrelsen får

 bestämma att

 röstlängden skall vara

 framlagd för granskning

 även på annat ställe än

 hos skattemyndigheten.

 4 §

 Den som anser att Den som anser att

 allmän röstlängd är allmän röstlängd är

 felaktig i det att han felaktig på så sätt att

 oriktigt uteslutits han oriktigt uteslutits

 från rösträtt eller att från rösträtt eller att

 annan oriktigt upp- han tagits upp i röst-

 tagits som röstbe- längden för ett annat

 rättigad får senast den valdistrikt än det där

 15 juli skriftligen han är folkbokförd

 framställa anmärkning eller att någon annan

 mot längden hos uppgift om honom är

 länsstyrelsen. Den om- oriktig får senast den

 ständigheten att någon 25 augusti skriftligen

 tagits upp i röstlängd begära att uppgiften

 för annat valdistrikt rättas.

 än han anser sig till- Omständigheter som in-

 höra utgör ej grund för träffat efter den 1

 anmärkning mot längden. juli får inte ligga

 Anmärkning som göres till grund för rättel-

 för sent upptages ej se.

 till prövning. Frågor om rättelse

 Har anmärkning prövas av skatte-

 framställts i rätt tid myndigheten. Ett beslut

 mot någons rösträtt om rättelse skall ge-

 enligt längden, skall nast föras in i röst-

 länsstyrelsen genast längden.

 underrätta denne om

 innehållet i an-

 märkningshandlingen

 samt om tid och plats

 för prövning av an-

 märkningen.

 6 §

 Länsstyrelsens beslut Skattemyndighetens be-

 över anmärkning mot slut i ärenden om

 allmän röstlängd får rättelse enligt 4 § får

 överklagas endast i överklagas endast i

 samband med överklagan- samband med överklagan-

 de av det val vid de av det val vid

 vilket beslutet har vilket beslutet har

 gällt. I ett sådant gällt. I ett sådant

 ärende får endast bevis ärende får endast bevis

 som har företetts hos som har företetts hos

 länsstyrelsen åberopas. skattemyndigheten

 åberopas.

 7 §

 Allmän röstlängd Allmän röstlängd

 gäller från och med den gäller från och med den

 1 september det år 1 september det år

 röstlängden upprättas röstlängden upprättas

 till och med den 31 till och med den 31

 augusti påföljande år, augusti påföljande år,

 om ej annat följer av 8 om inte annat följer av

 eller 9 §. 9 §.

 9 §

 Har allmän röstlängd i Har allmän röstlängd i

 någon del förklarats någon del förklarats

 felaktig på grund av felaktig på grund av

 talan som har förts i ett överklagande i sam-

 samband med över- band med att ett val

 klagande av ett val, överklagats, skall

 skall länsstyrelsen skattemyndigheten rätta

 rätta längden i enlig- längden i enlighet med

 het med förklaringen. förklaringen.

 12 §

 Särskild röstlängd för Särskild röstlängd för

 val till riksdagen val till riksdagen

 upprättas årligen för upprättas årligen för

 varje valkrets av varje valkrets av

 centrala valmyndig- centrala valmyndighe-

 heten. Längden skall ten. Längden skall vara

 vara upprättad senast upprättad senast den 15

 den 20 juni. juli.

 I särskild röstlängd I särskild röstlängd

 upptas, efter ansökan, upptas, efter ansökan,

 den som den 1 juni har den som den 1 juli har

 rösträtt enligt 11 §. rösträtt enligt 11 §.

 Under år då ordinarie Under år då ordinarie

 val till riksdagen ej val till riksdagen inte

 äger rum tas i längden äger rum tas i längden

 upp, även utan ansökan, upp, även utan ansökan,

 den som har tagits upp den som har tagits upp

 i särskild röstlängd i särskild röstlängd

 för det närmast före- för det närmast före-

 gående året, om han gående året, om han

 fortfarande har fortfarande har

 rösträtt enligt 11 §. rösträtt enligt 11 §.

 Även den som den 1 juni Även den som den 1 juli

 ej fyllt aderton år tas inte fyllt arton år tas

 upp i den särskilda upp i den särskilda

 röstlängden, om han röstlängden, om han

 fyllt eller fyllt eller före den 1

 före den 1 september september det år röst-

 det år röstlängden upp- längden upprättas

 rättas fyller sjutton fyller sjutton år och

 år och det inte möter det inte möter något

 hinder i övrigt. För hinder i övrigt. För

 den som ej fyllt ader- den som inte fyllt ar-

 ton år den 1 september ton år den 1 september

 det år röstlängden upp- det år röstlängden upp-

 rättas antecknas den rättas antecknas den

 dag då han blir röstbe- dag då han blir röstbe-

 rättigad. rättigad.

 Framgår i anmärknings-

 ärende att någon

 upphört att vara röst-

 berättigad på grund av

 omständighet som

 inträffat efter den 1

 juni, skall han ej vara

 upptagen i särskild

 röstlängd.

 13 §

 Ansökan att bli Ansökan att bli

 upptagen i särskild upptagen i särskild

 röstlängd görs skrift- röstlängd görs skrift-

 ligen hos centrala val- ligen hos centrala val-

 myndigheten senast den myndigheten senast den

 1 juni. I ansöknings- 1 juli. I ansöknings-

 handlingen skall sö- handlingen skall sö-

 kanden på heder och kanden på heder och

 samvete försäkra att samvete försäkra att

 han är svensk han är svensk

 medborgare. Försäkran medborgare. Försäkran

 skall vara avgiven skall vara avgiven

 samma år som röstläng- samma år som

 den upprättas. Ansökan röstlängden upprättas.

 som görs för sent eller Ansökan som görs för

 saknar försäkran som sent eller saknar

 har sagts nu tas inte försäkran som har sagts

 upp till prövning. nu tas inte upp till

 prövning.

 Blanketter till ansökan skall finnas tillgängliga

 hos centrala valmyndigheten samt hos svensk

 beskickning och annan svensk utlandsmyndighet som

 centrala valmyndigheten bestämmer.

 14 §[3]

 Beslut över ansökan att bli upptagen i särskild

 röstlängd meddelas så snart det kan ske.

 Den som skall upptagas i särskild röstlängd

 uppföres i röstlängden för den valkrets där han

 senast varit folkbokförd.

 Bifalles ej ansökan om Bifalles inte ansökan

 att bli upptagen i om att bli upptagen i

 särskild röstlängd, särskild röstlängd,

 skall centrala skall centrala

 valmyndigheten genast valmyndigheten genast

 underrätta sökanden om underrätta sökanden om

 beslutet. I beslutet beslutet.

 skall anges tid och

 plats för prövning av

 anmärkning.

 15 §

 Så snart röstlängden Så snart röstlängden

 har upprättats, sänds har upprättats, sänds

 den till länsstyrelsen den till den skatte-

 i det län till vilket myndighet till vilken

 valkretsen hör. Hos valkretsen hör. Hos

 länsstyrelsen skall skattemyndigheten skall

 röstlängden vara röstlängden hållas

 framlagd för tillgänglig för gransk-

 granskning varje vardag ning varje vardag med

 med undantag av lördag undantag av lördag

 under tiden den 26 juni under tiden den 16 juli

 - 15 juli eller, om - 25 augusti eller, om

 sistnämnda dag är en sistnämnda dag är en

 lördag eller söndag, lördag eller söndag,

 till och med närmast till och med närmast

 följande måndag. följande måndag.

 16 §

 Den som vill att Den som anser att

 ändring skall göras i särskild röstlängd är

 särskild röstlängd får felaktig på så sätt att

 senast den 15 juli han oriktigt uteslutits

 skriftligen framställa från rösträtt eller att

 anmärkning mot röst- någon uppgift om honom

 längden hos länssty- är oriktig får senast

 relsen. den 25 augusti skrift-

 Anmärkning som göres ligen begära att upp-

 för sent upptages ej giften rättas.

 till prövning. Omständigheter som in-

 Har anmärkning träffat efter den 1

 framställts i rätt tid juli får inte ligga

 mot någons rösträtt till grund för rättel-

 enligt längden, skall se.

 länsstyrelsen genast Frågor om rättelse

 underrätta denne om prövas av centrala

 innehållet i an- valmyndigheten som

 märkningshandlingen ansvarar för att en

 samt om tid och plats rättelse genast förs

 för prövning av anmärk- in i röstlängden.

 ningen.

 18 §

 Länsstyrelsens beslut Centrala

 över anmärkning mot valmyndighetens beslut

 särskild röstlängd får i ärenden som sägs i

 överklagas endast i 16 § får överklagas en-

 samband med överklagan- dast i samband med

 de av det val vid överklagande av det val

 vilket beslutet har vid vilket beslutet har

 gällt. I ett sådant gällt. I ett sådant

 ärende får endast bevis ärende får endast bevis

 som har företetts hos som har företetts hos

 länsstyrelsen åberopas. centrala valmyndigheten

 Har röstlängden i åberopas.

 någon del förklarats Har röstlängden i

 felaktig på grund av någon del förklarats

 talan som avses i felaktig på grund av

 första stycket, skall talan som avses i

 länsstyrelsen rätta första stycket, skall

 längden i enlighet med centrala

 förklaringen. valmyndigheten rätta

 längden i enlighet med

 förklaringen.

 20 §

 När val äger rum, När val äger rum,

 skall särskild skall särskild

 röstlängd vara röstlängd vara

 tillgänglig i valloka- tillgänglig i valloka-

 len för det valdistrikt len för det valdistrikt

 som länsstyrelsen som centrala

 bestämmer. Beslut härom valmyndigheten bestäm-

 meddelas senast vid an- mer. Beslut om detta

 märkningssammanträdet meddelas senast den

 och antecknas på röst- dag som enligt 15 § är

 längden. sista dag för gransk-

 ning och förs in i

 röstlängden.

 6 kap.

 5 §

 I fråga om ett parti, I fråga om ett parti,

 som deltar i riks- som deltar i riksdags-

 dagsval och som vid val och som vid något

 något av de två senaste av de två senaste

 riksdagsvalen har fått riksdagsvalen har fått

 eller vid det eller vid det före-

 förestående valet får stående valet får mer

 mer än en procent av än en procent av rös-

 rösterna i hela landet, terna i hela landet,

 svarar staten för kost- svarar staten för kost-

 naden för blanketter naden för blanketter

 till valsedlar till ett till valsedlar till ett

 antal som motsvarar antal som motsvarar

 fyra gånger antalet tre gånger antalet

 röstberättigade i röstberättigade i val-

 valkretsen. Detta kretsen. Detta gäller

 gäller även ett parti även ett parti som utan

 som utan att ha uppnått att ha uppnått den an-

 den angivna röstandelen givna röstandelen är

 är eller genom det eller genom det

 förestående valet blir förestående valet blir

 representerat i representerat i riks-

 riksdagen. dagen.

 I fråga om parti, som I fråga om ett parti,

 deltager i val av som deltar i val till

 landstingsledamöter kommun- eller lands-

 eller kommunfullmäktige tingsfullmäktige och

 och som är eller genom som är eller genom det

 det förestående valet förestående valet blir

 blir representerat i representerat i den

 den församling valet församling valet

 gäller, svarar stats- gäller, svarar staten

 verket för kostnaden för kostnaden för

 för blanketter till blanketter till val-

 valsedlar till ett sedlar till ett antal

 antal som motsvarar som motsvarar tre

 fyra gånger antalet gånger antalet röstbe-

 röstberättigade i rättigade i valet.

 valet. Vid tillämpning av

 Vid tillämpning av första och andra

 första och andra styckena beräknas an-

 styckena beräknas an- talet röstberättigade

 talet röstberättigade på grundval av

 på grundval av stom- uppgifterna i folkbok-

 marna till mantalsläng- föringen den 1 november

 derna för året. föregående år.

 6 §

 Har blanketter till Har blanketter till

 valsedlar betalats i valsedlar betalats i

 förskott och har val- förskott och har val-

 sedlarna använts för sedlarna använts för

 parti som enligt 5 § är parti som enligt 5 § är

 berättigat att få berättigat att få

 valsedelsblanketter valsedelsblanketter

 kostnadsfritt vid kostnadsfritt vid

 valet, skall förskottet valet, skall förskottet

 återbetalas i den mån återbetalas i den mån

 antalet valsedlar som antalet valsedlar som

 partiet får kost- partiet får kostnads-

 nadsfritt därigenom ej fritt därigenom inte

 kommer att överstiga, i kommer att överstiga, i

 fråga om val till riks- fråga om val till riks-

 dagen fyra gånger an- dagen tre gånger an-

 talet röstberättigade i talet röstberättigade i

 valkretsen och i fråga valkretsen och i fråga

 om annat val fyra gång- om annat val tre gånger

 er antalet röstbe- antalet röstberättigade

 rättigade vid valet. vid valet. Antalet

 Antalet röstberättigade röstberättigade berä-

 beräknas på grundval av knas på grundval av

 stommarna till man- uppgifterna i folk-

 talslängderna för året. bokföringen den 1

 Belopp som återbetalas november föregående år.

 tillställs partiet Belopp som återbetalas

 oavsett vem som har tillställs partiet

 erlagt förskottet. oavsett vem som har

 erlagt förskottet.

 7 §

 Om beställaren begär det, förser centrala

 valmyndigheten utan särskild ersättning valsedels-

 blanketterna med partibeteckning, kandidatnamn samt

 valkrets- och valbeteckningar.

 Centrala Centrala

 valmyndigheten får valmyndigheten får

 förse valse- förse valse-

 delsblanketter och val- delsblanketter och val-

 sedlar med särskild sedlar med särskild be-

 siffer- eller teckning för att

 bokstavsbeteckning underlätta räkningen av

 (listtypbeteckning). dem.

 7 kap.

 2 §

 Röstkort upprättas för Röstkort upprättas av

 den som är upptagen i skattemyndigheten.

 allmän röstlängd av

 skattemyndigheten och

 för den som är upptagen

 i särskild röstlängd av Vid ordinarie val till

 länsstyrelsen. riksdagen och val i

 Vid ordinarie val till hela riket till kommun-

 riksdagen och val i och landstingsfullmäk-

 hela riket av lands- tige skall röstkorten

 tingsledamöter och kom- sändas till de röst-

 munfullmäktige skall berättigade senast 45

 röstkorten sändas till dagar före valdagen.

 de röstberättigade Vid annat val skall

 senast 30 dagar före röstkorten sändas till

 valdagen. Vid annat val de röstberättigade

 skall röstkorten sändas senast 16 dagar före

 till de röstberättigade valdagen.

 senast 16 dagar före

 valdagen

 För val som äger rum samtidigt upprättas gemensamt

 röstkort.

 3 §[4]

 Har röstberättigad förlorat sitt röstkort eller

 har röstkortet ej kommit honom till handa, är han

 berättigad att efter framställning få ett duplett-

 röstkort.

 Framställning om Framställning om

 duplettröstkort göres duplettröstkort görs

 hos den myndighet som hos skattemyndigheten.

 enligt 2 § har att Duplettröstkort får

 upprätta röstkortet. inte lämnas ut senare

 Duplettröstkort får ej än dagen före valdagen.

 lämnas ut senare än Vid framställningen

 dagen före valdagen. skall sökanden uppge

 Vid framställningen sitt fullständiga namn

 skall sökanden uppge och personnummer samt,

 1. sitt fullständiga om han är uppförd i

 namn och personnummer särskild röstlängd,

 samt hemvistet i den ort i

 2. sitt hemvist i den landet där han senast

 ort där han är uppförd var folkbokförd.

 i allmän röstlängd

 eller, om han är upp-

 förd i särskild röst-

 längd, hemvistet i den

 ort i riket där han

 senast var folkbokförd. Motsvarande gäller om

 Första och andra den röstberättigade

 styckena äger motsva- önskar få röstkort

 rande tillämpning, om innan röstkorten blivit

 den röstberättigade översända till de

 önskar få röstkort röstberättigade.

 innan röstkorten blivit Röstkort får inte

 översända till de lämnas ut före den 15

 röstberättigade. Röst- juli.

 kort får dock icke

 utlämnas innan den

 röstlängd som skall

 gälla vid valet kommit

 till stånd enligt 4

 kap. 5 eller 17 §.

 8 kap.

 3 §

 Väljare bör vid röstning i vallokal medföra sitt

 röstkort.

 Röstning på Röstning på

 postkontor, hos postkontor, hos ut-

 utlandsmyndighet eller landsmyndighet eller på

 på fartyg får icke ske fartyg får inte ske

 utan att röstkortet utan att röstkortet av-

 avlämnas. Väljare som lämnas. Väljare som

 vill rösta hos vill rösta hos utlands-

 utlandsmyndighet eller myndighet eller på

 på fartyg får dock i fartyg får dock rösta

 stället för att avläm- utan att röstkort av-

 na röstkort förete lämnas om han visar upp

 giltigt svenskt pass. en giltig identitets-

 Vidare får väljare som handling. Vidare får

 innehar sjöfartsbok väljare som innehar

 eller annan giltig sjöfartsbok rösta på

 identitetshandling fartyg utan att

 rösta på fartyg utan röstkort avlämnas. I

 att röstkort avlämnas. fall då väljaren inte

 I fall då väljaren ej avlämnar röstkort skall

 avlämnar röstkort skall röstmottagaren upprätta

 röstmottagaren upprätta ett adresskort för ho-

 ett adresskort för ho- nom.

 nom.

 7 §

 Vid röstning med Vid röstning med

 valsedelsförsändelse valsedelsförsändelse

 lägger väljaren för lägger väljaren för

 varje val in sin valse- varje val in sin valse-

 del i ett innerkuvert. del i ett valkuvert.

 Iordningställda kuvert Iordningställda kuvert

 läggs därefter in i ett läggs därefter in i ett

 ytterkuvert för ytterkuvert för valse-

 valsedelsförsändelse delsförsändelse som

 som tillsluts. Detta tillsluts. Detta lämnas

 lämnas genom bud till genom bud eller lant-

 valförrättaren eller brevbärare till valför-

 röstmottagaren. rättaren eller röst-

 Avlämnas valsedelsför- mottagaren.

 sändelse i vallokal, Avlämnas

 öppnar valförrättaren valsedelsförsändelse i

 ytterkuvertet och vallokal, öppnar val-

 lägger de innerkuvert förrättaren ytterkuver-

 som väljaren iordning- tet och lägger de

 ställt i valurna. valkuvert som väljaren

 gjort i ordning i

 valurna.

 Avlämnas valsedelsförsändelse på ett postkontor,

 hos en utlandsmyndighet eller på ett fartyg, lägger

 röstmottagaren in försändelsen tillsammans med väl-

 jarens röstkort i ett fönsterkuvert. I de fall som

 avses i 11 kap. 8 § andra stycket läggs

 adresskortet i fönsterkuvertet i stället för röst-

 kortet. Fönsterkuvertet behandlas därefter som

 anges i 6 §.

 8 §

 Kuvert tillhandahålles endast genom centrala

 valmyndighetens försorg.

 Valkuvert och Valkuvert skall vara

 innerkuvert för valse- utformade på ett sådant

 delsförsändelse skall sätt att färgen på den

 vara så beskaffade att valsedel som väljaren

 färgen på inneliggande lagt i kuvertet kan ses

 valsedel kan iakttagas utan att valhemligheten

 utan att valhemligheten röjs.

 röjes.

 9 §

 Valkuvert tillställs valnämnder och röstmottagare.

 Fönsterkuvert som avses i 5 § tillställs röstmotta-

 gare.

 Valkuvert får lämnas Valkuvert och ytter-

 ut endast i samband med kuvert för valse-

 röstning. Inner- och delsförsändelse skall i

 ytterkuvert för valse- god tid före valet

 delsförsändelse skall i finnas tillgängliga

 god tid före valet

 finnas tillgängliga

 1. hos valnämnden och hos de personer åt vilka

 nämnden har uppdragit att gå väljarna till handa i

 sådant hänseende,

 2. på postkontor samt hos lantbrevbärare som tar

 emot valsedelsförsändelser,

 3. hos utlandsmyndigheter och på fartyg där

 röstning skall äga rum.

 Inner- och ytterkuvert Valkuvert och

 för valsedelsför- ytterkuvert för valse-

 sändelse skall dessutom delsförsändelse skall

 på begäran kost- dessutom på begäran

 nadsfritt tillhandahål- kostnadsfritt

 las parti som vid något tillhandahållas parti

 av de två senaste riks- som vid något av de två

 dagsvalen har fått mer senaste riksdagsvalen

 än en procent av har fått mer än en

 rösterna i hela landet. procent av rösterna i

 hela landet.

 10 kap.

 8 §

 Röstning hos utlandsmyndighet går till på följande

 sätt.

 När väljaren visat upp Av röstmottagaren får

 sitt röstkort eller väljaren ett valkuvert

 giltigt svenskt pass för vart och ett av de

 för röstmottagaren, får val som han vill delta

 han av denne ett i. Han uppsöker där-

 valkuvert för vart och efter en av de avskilda

 ett av valen. Han platserna och lägger

 uppsöker därefter en av där för varje val in

 de avskilda platserna sin valsedel i ett val-

 och lägger där för kuvert. Valsedel får

 varje val in sin valse- inte vikas.

 del i ett valkuvert. Väljaren lämnar

 Valsedel får ej vikas. valkuvert och röst-

 Väljaren lämnar kortet till röstmotta-

 valkuvert och röst- garen. Kan väljaren

 kortet till röstmotta- inte visa upp röstkort

 garen. Kan väljaren skall röstmottagaren

 inte förete röstkort med ledning av giltig

 skall röstmottagaren identitetshandling för

 med ledning av väljaren och de upp-

 väljarens pass och de gifter denne kan lämna

 uppgifter denne kan upprätta ett adress-

 lämna upprätta ett a- kort. Röstmottagaren

 dresskort. Röstmottaga- kontrollerar att väl-

 ren kontrollerar att jaren ställt i ordning

 väljaren ställt i ord- endast ett valkuvert

 ning endast ett för varje val och att

 valkuvert för varje val kuvertet inte är

 och att kuvertet inte försett med någon

 är försett med någon obehörig märkning. Där-

 obehörig märkning. Där- efter lägger röst-

 efter lägger röst- mottagaren i väljarens

 mottagaren i väljarens närvaro in mottagna

 närvaro in mottagna valkuvert i ett

 valkuvert i ett fönsterkuvert till-

 fönsterkuvert till- sammans med väljarens

 sammans med väljarens röstkort eller adress-

 röstkort eller adress- kort, vilket placeras

 kort, vilket placeras närmast det kuvertets

 närmast det kuvertets fönster, och tillsluter

 fönster, och tillsluter fönsterkuvertet. Röst-

 fönsterkuvertet. Röst- mottagaren tar

 mottagaren tar slutligen hand om

 slutligen hand om fönsterkuvertet samt

 fönsterkuvertet samt antecknar väljarens

 antecknar väljarens namn på en särskild

 namn på en särskild förteckning. På

 förteckning. På fönst- fönsterkuvertet an-

 erkuvertet antecknas tecknas det värdepost-

 det värdepostnummer som nummer som är angivet i

 är angivet i förteck- förteckningen.

 ningen. Väljare som inte är

 Väljare som ej är känd känd för röstmottagaren

 för röstmottagaren skall legitimera sig.

 skall legitimera sig. Gör han inte det, får

 Gör han ej det, får han han inte rösta.

 icke rösta.

 14 §

 I fråga om röstning på fartyg äger 8 - 10 §§

 motsvarande tillämpning. Röstmottagare på fartyg

 får dock lämna mottagna fönsterkuvert till svensk

 utlandsmyndighet som centrala valmyndigheten be-

 stämmer för vidarebefordran till centrala valmyn-

 digheten.

 Kan väljaren ej förete Kan väljaren inte visa

 röstkort eller giltigt upp röstkort eller en

 svenskt pass men inne- giltig identitetshand-

 har han sjöfartsbok ling men innehar han

 eller annan giltig sjöfartsbok, skall

 identitetshandling, röstmottagaren i

 skall röstmottagaren i stället upprätta ett a-

 stället upprätta ett a- dresskort för honom med

 dresskort för honom med ledning av sjöfarts-

 ledning av identitets- boken och de uppgifter

 handlingen och de han kan lämna. Adres-

 uppgifter han kan skortet läggs in i

 lämna. Adresskortet fönsterkuvertet till-

 lägges in i fönsterku- sammans med valkuvert

 vertet tillsammans med som väljaren lämnat.

 valkuvert som väljaren

 avgivit.

 11 kap.

 3 §

 Väljare, som på grund Väljare, som på grund

 av sjukdom, av sjukdom,

 rörelsehinder eller hög rörelsehinder eller hög

 ålder ej kan inställa ålder inte kan inställa

 sig i vallokalen för sig i vallokalen för

 det valdistrikt där han det valdistrikt där han

 är upptagen i röstlängd är upptagen i röstlängd

 eller, om han vistas eller, om han vistas

 utomlands, hos närmaste utomlands, hos en ut-

 utlandsmyndighet där landsmyndighet där

 röstning äger rum, får röstning äger rum

 lämna valsedel genom eller, om han befinner

 bud. Bud får den vara sig ombord på fartyg

 som är väljarens barn, där röstning äger rum,

 barnbarn, fader, moder får lämna valsedel ge-

 eller syskon eller hans nom bud. Bud får den

 vårdare och som fyllt vara som är väljarens

 18 år. Sådan valse- make, sambo, barn,

 delsförsändelse barnbarn, fader, moder

 anordnas på följande eller syskon eller

 sätt. makes eller sambos

 Väljaren lägger för barn. Den som yrkesmäs-

 varje val själv in sin sigt eller på ett där-

 valsedel i ett inner- med likartat sätt ger

 kuvert. I närvaro av väljaren vård av mera

 budet och ett vittne varaktigt slag eller på

 lägger han sedan in annat sätt brukar

 iordningställda hjälpa väljaren i

 innerkuvert i ett personliga

 ytterkuvert för valse- angelägenheter får

 delsförsändelse och också vara bud. Budet

 tillsluter detta. Där- skall ha fyllt 18 år.

 efter tecknar väljaren Valsedelsförsändelse

 på ytterkuvertet för- genom bud anordnas på

 säkran på heder och följande sätt.

 samvete att han Väljaren lägger för

 förfarit på detta sätt varje val själv in sin

 samt att han av an- valsedel i ett valku-

 ledning som anges i vert. I närvaro av bu-

 första stycket ej kan det och ett vittne

 inställa sig för röst- lägger han sedan in de

 ning i vallokalen för valkuvert han ställt i

 valdistriktet eller hos ordning i ett ytter-

 utlandsmyndigheten. kuvert för valse-

 Budet och vittnet delsförsändelse och

 intygar skriftligen att tillsluter detta. Där-

 väljaren egenhändigt efter tecknar väljaren

 undertecknat försäkran på ytterkuvertet en

 samt att något förhål- försäkran på heder och

 lande som strider mot samvete att han gjort

 innehållet ej är känt på detta sätt samt att

 för dem. Vittne skall han av anledning som

 ha fyllt 18 år. Väl- anges i första stycket

 jarens make eller barn inte kan inställa sig

 eller makens barn får för röstning i vallo-

 ej vara vittne. kalen för valdistriktet

 eller hos utlandsmyn-

 digheten eller hos

 röstmottagaren på

 fartyget. Budet och

 vittnet intygar skrift-

 ligen att väljaren

 själv undertecknat för-

 säkran samt att något

 förhållande som strider

 mot innehållet inte är

 känt för dem. Budet

 skall på ytterkuvertet

 anteckna sitt namn,

 sitt personnummer och

 sin adress. Vittne

 skall ha fyllt 18 år.

 Väljarens make eller

 barn eller makens barn

 får inte vara vittne,

 och inte heller välja-

 rens sambo eller sambos

 barn.

 4 §

 Valsedelsförsändelse Valsedelsförsändelse

 enligt 3 § lämnas i enligt 3 § lämnas i

 vallokalen för det vallokalen för det

 valdistrikt där valdistrikt där

 väljaren är upptagen i väljaren är upptagen i

 röstlängd. Sådan för- röstlängd. Sådan för-

 sändelse får lämnas sändelse får lämnas

 även på postkontor även på postkontor, hos

 eller hos utlands- utlandsmyndighet eller

 myndighet där röstning på fartyg där röstning

 äger rum. äger rum.

 5 §

 Väljare som betjänas av lantbrevbärare får lämna

 valsedel genom denne, om röstning äger rum vid det

 postkontor till vilket lantbrevbäraren är knuten.

 Vid val som ej omfattar hela riket får dock

 centrala valmyndigheten på förslag av Postverket

 begränsa antalet linjer vid vilka valsedel får

 lämnas genom lantbrevbärare.

 Valsedelsförsändelse Valsedelsförsändelse

 som avses i första som avses i första

 stycket anordnas på stycket anordnas på

 följande sätt. Väljaren följande sätt. Väljaren

 lägger för varje val lägger för varje val

 själv in sin valsedel i själv in sin valsedel i

 ett innerkuvert. I ett valkuvert. I när-

 närvaro av ett vittne varo av ett vittne läg-

 lägger han sedan in ger han sedan in de

 iordningställda inner- valkuvert han ställt i

 kuvert i ett ytter- ordning i ett ytter-

 kuvert för valsedels- kuvert för valsedels-

 försändelse och till- försändelse och till-

 sluter detta. Därefter sluter detta. Därefter

 tecknar väljaren på tecknar väljaren på

 ytterkuvertet försäkran ytterkuvertet en för-

 på heder och samvete säkran på heder och

 att han förfarit på samvete att han gjort

 detta sätt. Vittnet på detta sätt. Vittnet

 intygar skriftligen att intygar skriftligen att

 väljaren egenhändigt väljaren själv under-

 undertecknat försäkran. tecknat försäkran.

 Vittne skall ha fyllt Vittne skall ha fyllt

 18 år. Väljarens make 18 år. Väljarens make

 eller barn eller makens eller barn eller ma-

 barn får ej vara kens barn får inte vara

 vittne, ej heller lant- vittne, och inte heller

 brevbäraren. väljarens sambo eller

 sambos barn. Inte

 heller lantbrevbäraren

 får vara vittne.

 Väljaren lämnar själv valsedelsförsändelsen och

 sitt röstkort till lantbrevbäraren. Väljare som ej

 är känd för lantbrevbäraren skall legitimera sig.

 Gör han ej det, får han icke lämna försändelsen.

 Lantbrevbäraren intygar på ytterkuvertet att han

 mottagit försändelsen av väljaren.

 6 a §

 Vid ordinarie val till riksdagen och val i hela

 riket av landstingsledamöter och kommunfullmäktige

 får valsedelsförsändelse vara anordnad tidigast 24

 dagar före valdagen. Försändelse som lämnas på

 fartyg får dock vara anordnad tidigast 55 dagar

 före valdagen.

 Vid andra val får en valsedelsförsändelse som

 lämnas i vallokalen eller på ett postkontor vara

 anordnad tidigast 10 dagar före valdagen. En

 försändelse som lämnas hos en utlandsmyndighet får

 vara anordnad tidigast 20 dagar före valdagen och

 en försändelse som lämnas på ett fartyg tidigast 30

 dagar före valdagen.

 Dagen för Väljaren skall på

 försändelsens an- ytterkuvertet intyga

 ordnande anges på att han inte anordnat

 ytterkuvertet. försändelsen tidigare

 än vad som är tillåtet.

 7 §

 Lämnas Lämnas

 valsedelsförsändelse i valsedelsförsändelse i

 vallokal, kontrollerar vallokal, kontrollerar

 valförrättaren att valförrättaren att väl-

 väljaren är upptagen jaren är upptagen som

 som röstberättigad i röstberättigad i

 röstlängden, att han ej röstlängden, att han

 redan röstat i valet, inte redan röstat i

 att försändelsen är i valet och att försän-

 föreskrivet skick och delsen är i föreskrivet

 har anordnats inom skick samt att ytter-

 föreskriven tid samt kuvertet är tillslutet.

 att ytterkuvertet är Därefter bryter valför-

 tillslutet. Därefter rättaren ytterkuvertet

 bryter valförrättaren och kontrollerar att

 ytterkuvertet och väljaren ställt i ord-

 kontrollerar att ning endast ett valku-

 iordningställda inner- vert för varje val samt

 kuvert är av före- att valkuvertet inte är

 skriven beskaffenhet, försett med obehörig

 att väljaren ställt i märkning. I närvaro av

 ordning endast ett in- den som lämnat

 nerkuvert för varje val valsedelsförsändelsen

 samt att innerkuvert ej lägger därefter valför-

 är försett med obehörig rättaren mottagna

 märkning. I närvaro av valkuvert i valurnorna.

 den som lämnat valse- I samband härmed an-

 delsförsändelsen lägger tecknas i röstlängden

 därefter valförrättaren att väljaren röstat.

 mottagna innerkuvert i Ytterkuvertet för

 valurnorna. I samband valsedelsförsändelsen

 härmed antecknas i skall tas om hand av

 röstlängden att väl- valförrättaren och

 jaren röstat. överlämnas till

 valnämnden. Valnämnden

 skall förvara kuvertet

 till utgången av den

 tid som valet gäller.

 8 §

 Lämnas en Lämnas en

 valsedelsförsändelse på valsedelsförsändelse på

 ett postkontor, hos en ett postkontor, hos en

 utlandsmyndighet eller utlandsmyndighet eller

 på ett fartyg, på ett fartyg,

 kontrollerar röstmot- kontrollerar röstmot-

 tagaren att tagaren att för-

 försändelsen är i före- sändelsen är i före-

 skrivet skick och har skrivet skick och att

 anordnats inom ytterkuvertet är till-

 föreskriven tid samt slutet. I närvaro av

 att ytterkuvertet är den som har lämnat

 tillslutet. I närvaro valsedelsförsändelsen

 av den som har lämnat lägger därefter röst-

 valsedelsförsändelsen mottagaren in för-

 lägger därefter röst- sändelsen i ett

 mottagaren in för- fönsterkuvert tillsam-

 sändelsen i ett mans med väljarens

 fönsterkuvert tillsam- röstkort, vilket pla-

 mans med väljarens ceras närmast det

 röstkort, vilket pla- kuvertets fönster, och

 ceras närmast det tillsluter fönst-

 kuvertets fönster, och erkuvertet. Röst-

 tillsluter fönsterku- mottagaren tar slut-

 vertet. Röstmottagaren ligen hand om

 tar slutligen hand om fönsterkuvertet samt

 fönsterkuvertet samt antecknar väljarens

 antecknar väljarens namn på en särskild

 namn på en särskild förteckning. Röstmotta-

 förteckning. Röstmot- gare på postkontor

 tagare på postkontor skall på förteckningen

 skall där anteckna även anteckna även den val-

 den valnämnd till nämnd till vilken

 vilken fönsterkuvertet fönsterkuvertet skall

 skall sändas. På sändas. På ett fönster-

 fönsterkuvertet anteck- kuvert som tagits om

 nas det värdepostnummer hand av en röst-

 som är angivet i för- mottagare på ett post-

 teckningen. kontor antecknas det

 Om den som vill lämna värdepostnummer som är

 en valsedelsförsändelse angivet i förteck-

 hos utlandsmyndighet ningen.

 eller på fartyg inte Om den som vill lämna

 kan förete väljarens en valsedelsförsändelse

 röstkort, skall röst- hos utlandsmyndighet

 mottagaren upprätta ett eller på fartyg inte

 adresskort med ledning kan visa upp väljarens

 av väljarens pass och röstkort, skall

 de uppgifter om röstmottagaren upprätta

 väljaren som budet kan ett adresskort med

 lämna. Vid röstning på ledning av en giltig

 fartyg får väljarens identitetshandling för

 sjöfartsbok eller annan väljaren och de upp-

 giltig identitets- gifter om väljaren som

 handling företes i budet kan lämna. Vid

 stället för pass. röstning på fartyg får

 Är den som vill lämna väljarens sjöfartsbok

 valsedelsförsändelsen visas upp i stället

 ej känd för röstmotta- för identitetshandling.

 garen, skall han Är den som vill lämna

 legitimera sig. Gör han valsedelsförsändelsen

 ej det, får han icke inte känd för röst-

 avlämna försändelsen. mottagaren, skall han

 legitimera sig. Gör han

 inte det, får han inte

 avlämna försändelsen.

 9 §

 Föreligger brist eller Finns det brister

 felaktighet i något eller felaktigheter i

 hänseende som något hänseende som

 valförrättaren eller valförrättaren eller

 röstmottagaren skall röstmottagaren skall

 kontrollera enligt 7 kontrollera enligt 7

 eller 8 §, skall val- eller 8 §, skall val-

 sedelsförsändelsen sedelsförsändelsen

 eller innerkuvertet ej eller valkuvertet inte

 mottagas. Detsamma tas emot. Detsamma

 gäller om innerkuvert gäller om ett valkuvert

 är tomt eller om det ej är tomt eller om det

 klart framgår att inte klart framgår att

 kuvert innehåller kuvert innehåller

 valsedel. Har väljaren valsedel. Har väljaren

 ställt i ordning mer än ställt i ordning mer än

 ett innerkuvert för ett valkuvert för något

 något val, får ej något val, får inte något av

 av dessa mottagas. In- dessa tas emot. Ett

 nerkuvert som ej motta- valkuvert som inte tas

 ges skall före återläm- emot skall innan det

 nandet läggas in i ett lämnas tillbaka läggas

 särskilt kuvert som in i ett särskilt

 tillslutes. Valse- kuvert som tillslutes.

 delsförsändelse som Valsedelsförsändelse

 medföres av lantbrev- som medförs av lant-

 bärare men som ej brevbärare men som inte

 mottages skall av lant- tas emot skall av lant-

 brevbäraren återställas brevbäraren återställas

 till väljaren. till väljaren.

 12 kap.

 4 §

 Omslag med fönsterkuvert som sänts till

 valdistrikten förvaras där obrutna till dess

 röstningen i vallokalen förklarats avslutad och rö-

 sträkning enligt 13 kap. 1 § påbörjas. I

 protokollet antecknas antalet mottagna omslag och

 det antal fönsterkuvert som omslagen enligt anteck-

 ning på dem innehåller.

 Kommer omslag med fönsterkuvert valförrättarna

 till handa efter det att röstningen i valdistriktet

 avslutats, skall omslaget inte brytas utan

 återsändas till valnämnden efter förrättningens

 slut enligt 13 kap. 7 §. En anteckning om

 återsändandet skall göras i protokollet.

 Om förhållandena Om förhållandena

 medger det, får val- medger det, får val-

 förrättarna under på- förrättarna under

 gående röstning företa pågående röstning

 åtgärder enligt företa åtgärder enligt

 13 kap. 3 - 5 §§ be- 13 kap. 3 - 5 §§ be-

 träffande fönster- och träffande fönster- och

 ytterkuvert för valse- ytterkuvert för valse-

 delsförsändelse vilka delsförsändelse vilka

 kommit in till valdi- kommit in till valdi-

 striktet. Därvid skall striktet. Därvid skall

 dock iakttas att valku- dock iakttas att valku-

 vert och innerkuvert, vert, som efter

 som efter granskning granskning befunnits

 befunnits vara i vara i behörigt skick,

 behörigt skick, åter åter läggs in i föns-

 läggs in i terkuvertet tillsammans

 fönsterkuvertet till- med väljarens röstkort.

 sammans med väljarens Valkuvert i valse-

 röstkort. Innerkuvertet delsförsändelse skall

 skall dessförinnan åter dessförinnan läggas

 läggas in i ett tillbaka i sitt

 ytterkuvert för ytterkuvert. Först när

 valsedelsförsändelse. röstningen har förkla-

 Först när röstningen rats avslutad får ett

 har förklarats avslutad sådant valkuvert läggas

 får valkuvert och i urna.

 innerkuvert läggas i

 urna.

 13 kap.

 4 §

 När kontroll enligt 3 § skett, öppnas de

 fönsterkuvert som inte lagts åt sidan och

 inneliggande röstkort, adresskort, valkuvert och

 valsedelsförsändelser tas ut.

 Valkuverten granskas. Därvid kontrolleras att

 varje kuvert är av föreskriven beskaffenhet och

 inte försett med obehörig märkning samt att

 väljaren har ställt i ordning endast ett valkuvert

 för varje val. Godkända valkuvert läggs i urnorna.

 I samband därmed antecknas vid väljarens namn i

 röstlängden att han utövat sin rösträtt.

 Valsedelsförsändelserna

 Valsedelsförsändelserna

 granskas. Därvid granskas. Därvid

 kontrolleras att för- kontrolleras att för-

 sändelsen är i sändelsen är i före-

 föreskrivet skick och skrivet skick och att

 har anordnats inom ytterkuvertet är

 föreskriven tid samt tillslutet. Därefter

 att ytterkuvertet är öppnas ytterkuvertet.

 tillslutet. Därefter Valkuverten granskas.

 brytes ytterkuvertet. Därvid kontrolleras att

 Innerkuverten granskas. de är av föreskriven

 Därvid kontrolleras att beskaffenhet, att

 de är av föreskriven väljaren ställt i

 beskaffenhet, att ordning endast ett

 väljaren ställt i ord- valkuvert för varje val

 ning endast ett inner- och att valkuvertet

 kuvert för varje val inte är försett med

 och att innerkuvert ej obehörig märkning. God-

 är försett med obehörig kända valkuvert läggs i

 märkning. Godkända urnorna. I samband

 innerkuvert lägges i därmed antecknas vid

 urnorna. I samband väljarens namn i

 därmed antecknas vid röstlängden att han

 väljarens namn i utövat sin rösträtt.

 röstlängden att han ut- Ytterkuvertet för

 övat sin rösträtt. valsedelsförsändelsen

 skall tas om hand av

 valförrättaren och

 överlämnas till

 valnämnden. Nämnden

 skall förvara sådana-

 kuvert till utgången av

 den tid som valet gäl-

 ler.

 5 §

 Föreligger brist eller Finns det brister

 felaktighet i något eller felaktigheter i

 hänseende som något hänseende som

 valförrättaren skall valförrättaren skall

 kontrollera enligt 4 §, kontrollera enligt 4 §,

 skall det bristfälliga skall det bristfälliga

 kuvertet tillsammans kuvertet tillsammans

 med väljarens röstkort med väljarens röstkort

 eller adresskort åter eller adresskort läggas

 läggas in i fönsterku- tillbaka i fönsterku-

 vertet. Detsamma gäller vertet. Detsamma gäller

 om innerkuvertet är om ett valkuvert i en

 tomt eller om det inte valsedelsförsändelse är

 klart framgår att ku- tomt eller om det inte

 vertet innehåller klart framgår att ku-

 valsedel. Innerkuvertet vertet innehåller

 skall dessförinnan åter valsedel. Valkuvert i

 läggas in i ett ytter- en valsedelsförsändelse

 kuvert för valse- skall dessförinnan

 delsförsändelse. läggas tillbaka i sitt

 Fönsterkuverten läggs ytterkuvert. Fönsterku-

 åt sidan. verten läggs åt sidan.

 Fönsterkuvert som har lagts åt sidan enligt första

 stycket eller enligt 3 § andra stycket läggs

 därefter in i särskilda omslag.

 6 §

 Sedan de i 3 - 5 §§ föreskrivna åtgärderna vid-

 tagits, förfares för varje val för sig på följande

 sätt.

 1. Val- och 1. Valkuverten tas ut

 innerkuvert tages ut ur ur urnan och räknas.

 urnan och räknas. An- Antalet personer som

 talet personer som enligt röstlängd del-

 enligt röstlängd tagit i valet räknas.

 deltagit i valet Antalet kuvert och

 räknas. Antalet kuvert röstande antecknas i

 och röstande antecknas protokollet. Överens-

 i protokollet. Över- stämmer de framräknade

 ensstämmer de fram- siffrorna inte med

 räknade siffrorna ej varandra, anges i pro-

 med varandra, anges i tokollet den sannolika

 protokollet den sanno- orsaken till skill-

 lika orsaken till naden.

 skillnaden. 2. Valsedlarna tas ut

 2. Valsedlarna tages ur kuverten. Innehåller

 ut ur kuverten. kuvert mer än en

 Innehåller kuvert mer valsedel, läggs valsed-

 än en valsedel, lägges larna tillbaka i kuver-

 valsedlarna tillbaka i tet.

 kuvertet. 3. Kan det antas att

 3. Kan det antagas att en valsedel är ogiltig

 valsedel är ogiltig enligt 14 kap. 4 §

 enligt 14 kap. 4 § läg- läggs den tillbaka i

 ges valsedeln tillbaka kuvertet.

 i kuvertet.

 4. Valsedlar som lagts tillbaka i sina kuvert

 enligt punkterna 2 och 3 läggs därefter in i

 särskilda omslag, som tillsluts. Varje omslag

 förses med anteckning om det antal kuvert som

 omslaget innehåller.

 5. Övriga valsedlar 5. Övriga valsedlar

 ordnas i grupper efter ordnas i grupper efter

 partibeteckning. partibeteckning.

 Antalet valsedlar inom Antalet valsedlar inom

 varje grupp räknas och varje grupp räknas och

 antalet antecknas i antalet antecknas i

 protokollet. Valsed- protokollet. Valsed-

 larna lägges därefter larna läggs därefter

 partivis in i särskilda partivis in i särskilda

 omslag. På omslagen an- omslag. På omslagen

 tecknas vilket partis antecknas vilket partis

 valsedlar omslaget in- valsedlar omslaget

 nehåller och val- innehåller och valsed-

 sedlarnas antal. larnas antal.

 6. De särskilda omslagen förses med uppgift om

 valdistriktet och förseglas.

 9 §

 Vid offentlig Vid offentlig

 förrättning som på- förrättning som på-

 börjas så snart det kan börjas så snart det kan

 ske, dock tidigast ons- ske, dock tidigast ons-

 dagen efter valdagen, dagen efter valdagen,

 granskar valnämnden de granskar valnämnden de

 fönsterkuvert som fönsterkuvert som

 kommit in till nämnden kommit in till nämnden

 och behållits där samt och behållits där samt

 kuvertens innehåll. kuvertens innehåll.

 Därvid äger 3 - 5 §§ Motsvarande gäller de

 motsvarande tillämp- fönsterkuvert som

 ning. På samma sätt kommer in till

 granskar nämnden de valnämnden innan någon

 fönsterkuvert som val- valurna tömts. Vid

 förrättarna har lagt åt granskningen äger 3 -

 sidan enligt 3 och 5 §§ motsvarande till-

 5 §§. Godkända val- och ämpning. På samma sätt

 innerkuvert läggs i granskar nämnden de

 urnor. För varje val fönsterkuvert som

 och valkrets används en valförrättarna har lagt

 urna. I samband med att åt sidan enligt 3 och

 kuvert läggs i urnan 5 §§. Godkända val-

 antecknas vid väljarens kuvert läggs i urnor.

 namn i röstlängden att För varje val och val-

 han utövat sin röst- krets används en urna.

 rätt. I samband med att

 kuvert läggs i urnan

 antecknas vid väljarens

 namn i röstlängden att

 han utövat sin röst-

 rätt.

 Avgivna röster räknas. Därvid äger 6 § motsvarande

 tillämpning.

 10 §

 Kommer fönsterkuvert Om ett fönsterkuvert

 in efter förrättningens kommer in efter att

 början, lägges det utan någon valurna tömts,

 vidare åtgärd åt sidan. läggs det utan vidare

 Kuvert som lagts åt åtgärd åt sidan. Kuvert

 sidan lägges som lagts åt sidan läg-

 därefter in i ett eller gs därefter in i ett

 flera särskilda omslag eller flera särskilda

 som förseglas och omslag som förseglas

 förses med anteckning och förses med an-

 om innehållet. teckning om innehållet.

 14 kap.

 4 §

 Valsedel är ogiltig, om den

 1. saknar partibeteckning eller upptager mer än en

 partibeteckning, eller

 2. är försedd med kännetecken som uppenbarligen

 blivit anbragt på valsedeln med avsikt.

 Finns i ett valkuvert Finns i ett valkuvert

 mer än en valsedel, är mer än en valsedel, är

 valsedlarna ogiltiga. valsedlarna ogiltiga.

 Innehåller valkuvertet Innehåller valkuvertet

 två eller tre valsedlar flera valsedlar och bär

 och bär alla samma alla samma parti-

 partibeteckning, skall beteckning, skall dock

 dock en valsedel räknas en valsedel räknas som

 som giltig. Uppvisar i giltig. Uppvisar i så-

 sådant fall valsedlarna dant fall valsedlarna

 olikheter i fråga om olikheter i fråga om

 kandidatnamn, skall kandidatnamn, skall

 namnen på sedlarna namnen på sedlarna

 anses obefintliga. anses obefintliga.

 8 §

 Sedan de i 6 och 7 §§ Sedan de i 6 och 7 §§

 föreskrivna åtgärderna föreskrivna åtgärderna

 vidtagits, lägges val- vidtagits, läggs val-

 sedlarna in i särskilda sedlarna in i särskilda

 omslag, de godkända för omslag, de godkända för

 sig och de ogiltiga för sig och de ogiltiga för

 sig. Omslagen förseg- sig. Omslagen

 las. Valsedlarna förseglas. Ogiltiga

 förvaras till utgången valsedlar och godkända

 av den tid för vilken valsedlar där det före-

 valet gäller. kommer strykningar

 eller tillägg förvaras

 till utgången av den

 tid för vilken valet

 gäller. Övriga

 valsedlar förvaras till

 dess valet har vunnit

 laga kraft.

 Förrättningen avslutas genom att protokollet läses

 upp. Protokollet sändes genast till centrala

 valmyndigheten.

 15 kap.

 4 §[5]

 Beslut, varigenom centrala valmyndigheten eller

 länsstyrelsen har fastställt utgången av val eller

 av sådan förrättning som avses i 14 kap. 13, 14, 22

 eller 23 §, får överklagas hos valprövningsnämnden.

 Ett beslut får Ett beslut får

 överklagas av den som överklagas av den som

 enligt röstlängd var enligt röstlängd var

 röstberättigad vid röstberättigad vid

 valet samt av den som valet samt av den som

 enligt beslut av läns- enligt beslut av

 styrelsen över anmärk- skattemyndigheten i

 ning mot röstlängden ärende om rättelse

 var utesluten från enligt 4 kap. 4 § var

 rösträtt. Det får också utesluten från röst-

 överklagas av ett parti rätt. Motsvarande

 som har deltagit i gäller den som efter

 valet. prövning av centrala

 valmyndigheten i fråga

 som sägs i 4 kap. 16 §

 inte tagits upp i den

 särskilda röstlängden.

 Det får också överkla-

 gas av ett parti som

 har deltagit i valet.

 Skrivelsen med överklagandet skall ges in till

 beslutsmyndigheten och vara myndigheten till handa

 inom tio dagar efter det att valet eller förrätt-

 ningen avslutades. Har skrivelsen kommit in till

 valprövningsnämnden före överklagandetidens utgång,

 skall den omständigheten att inlagan kommit in till

 beslutsmyndigheten först därefter dock inte

 föranleda att överklagandet inte tas upp till pröv-

 ning. Valprövningsnämnden prövar om skrivelsen har

 kommit in i rätt tid.

 Snarast möjligt efter överklagandetidens utgång

 skall beslutsmyndigheten samtidigt kungöra samtliga

 överklaganden och sända skrivelserna till valpröv-

 ningsnämnden. Om ett överklagande avser riksdagen,

 införs kungörelsen i Post- och Inrikes Tidningar.

 Om ett överklagande avser landstingsfullmäktige

 eller kommunfullmäktige, införs kungörelsen i

 ortstidning inom landstinget respektive kommunen. I

 kungörelsen anges viss kort tid inom vilken förkla-

 ring över överklagandena skall ha kommit in till

 valprövningsnämnden. Beslutsmyndigheten skall

 dessutom skyndsamt inkomma till valprövningsnämnden

 med yttrande över överklagandena. Bestämmelserna i

 27 och 28 §§ förvaltningslagen (1986:223) om om-

 prövning av beslut skall inte tillämpas.

 Överklagande av beslut, varigenom utgången av val

 i hela riket av landstingsledamöter eller kom-

 munfullmäktige har fastställts, prövas av valpröv-

 ningsnämnden i den sammansättning denna hade vid

 tiden för valet.

 7 §[6]

 Har i den verksamhet för förberedande och genom-

 förande av val, för vilken en myndighet svarar,

 förekommit avvikelse från föreskriven ordning eller

 har någon hindrat röstningen, förvanskat avgivna

 röster eller otillbörligen verkat vid valet på

 något annat sätt, skall valprövningsnämnden, om det

 med fog kan antas att vad som förekommit har

 inverkat på valutgången, vid prövning av ett över-

 klagande upphäva valet i den omfattning som behövs

 och förordna om omval i valkrets. Kan rättelse

 åstadkommas genom förnyad sammanräkning eller annan

 sådan mindre ingripande åtgärd, skall nämnden dock

 i stället för att förordna om omval uppdra åt be-

 slutsmyndigheten att vidta sådan rättelse.

 Har vid förrättning som avses i 14 kap. 13, 14, 22

 eller 23 § förekommit avvikelse från föreskriven

 ordning och är det inte osannolikt att avvikelsen

 har inverkat på utgången av förrättningen, skall

 valprövningsnämnden vid prövning av ett överkla-

 gande upphäva förrättningen och uppdra åt besluts-

 myndigheten att vidta den rättelse som behövs.

 Om en länsstyrelse har gjort anmälan enligt 14

 kap. 21 §, skall valprövningsnämnden upphäva valet

 och besluta om omval beträffande samtliga ledamöter

 och ersättare i landstingsfullmäktige eller kom-

 munfullmäktige.

 Om enligt någon bestämmelse i lag ett visst beslut

 inte får överklagas eller om det skall överklagas i

 särskild ordning, får en omständighet som avses med

 beslutet inte åberopas vid ett överklagande som

 avses i denna paragraf.

 I 4 kap. 6 §, 8 § I 4 kap. 6 § och 18 §

 tredje stycket och 18 § första stycket finns

 första stycket finns bestämmelser om talan i

 bestämmelser om talan i samband med ett över-

 samband med ett över- klagande av val mot en

 klagande av val mot en skattemyndighets

 länsstyrelses beslut respektive centrala

 över anmärkning mot valmyndighetens beslut

 röstlängd eller om om rättelse av röst-

 rättelse av allmän längd.

 röstlängd.

 __________________

 1. Denna lag träder i kraft, i fråga om 11 kap. 1

 - 2 §§ den 1 januari 1995, och i övrigt den 1

 januari 1994.

 2. Vid val år 1994 skall vad som i denna lag sägs

 om valkuvert gälla också sådant innerkuvert som

 sägs i 11 kap. 1 §.

 **FOOTNOTES**

 [1] Lagen omtryckt 1991:95.

 [2] Senaste lydelse 1991:490.

 [3] Senaste lydelse 1991:490.

 [4] Senaste lydelse 1991:490.

 [5] Senaste lydelse 1991:1654.

 [6] Senaste lydelse 1991:1654.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:704)

 om kyrkofullmäktigval, m.m.Härigenom föreskrivs i

 fråga om lagen (1972:704) om kyrkofullmäktigval,

 m.m.[1] att 8, 19, 36 - 37 samt 50 §§ skall ha

 följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 8 §

 Vid upprättandet av allmän röstlängd skall utöver

 vad som sägs i 4 kap. vallagen (1972:620) följande

 särskilda bestämmelser iakttagas.

 För den som den 1 juni För den som den 1 juli

 enligt skattemyndighe- enligt skattemyndighe-

 tens personband ej är tens personband inte är

 medlem av svenska kyr- medlem Svenska kyrkan

 kan eller som enligt eller som enligt per-

 personbandet tillhör sonbandet tillhör icke-

 icketerritoriell för- territoriell församling

 samling göres anteck- görs anteckning i

 ning i röstlängden om röstlängden om detta

 detta förhållande. förhållande.

 Omfattar valdistrikt, som avses i vallagen, två

 eller flera församlingar eller distrikt eller delar

 av församlingar eller distrikt vid val av

 kyrkofullmäktige, skall särskild del av röstlängden

 uppläggas för varje församling eller kyrkligt

 valdistrikt eller del därav. Om det behövs med

 anledning av beslutad ändring i församlingsindel-

 ningen, skall särskild del av röstlängden uppläggas

 för det område av församlingen som indelnings-

 ändringen avser.

 Har det beträffande Har det om någon

 någon gjorts anteckning gjorts en anteckning

 enligt andra stycket enligt andra stycket

 och har anmärkning här- och har begäran om

 emot ej framställts på rättelse inte fram-

 sätt som föreskrives i ställts på det sätt som

 4 kap. 4 § första sägs i 4 kap. 4 §

 stycket vallagen, skall första stycket valla-

 länsstyrelsen efter gen, skall skattemyn-

 ansökan av honom eller digheten besluta om

 skattemyndigheten rättelse i röstlängden,

 besluta om rättelse i om det är uppenbart att

 röstlängden, om det är anteckningen är fel-

 uppenbart att aktig. En sådan ansökan

 anteckningen är skall ha gjorts hos

 felaktig. Sådan ansökan skattemyndigheten se-

 skall ha gjorts hos nast den 1 oktober det

 länsstyrelsen senast år då röstlängden upp-

 den 1 oktober det år då rättades. I fråga om en

 röstlängden sådan ansökan och be-

 upprättades. I fråga om slut med anledning där-

 sådan ansökan och be- av äger 4 kap. 4 §

 slut med anledning vallagen motsvarande

 därav äger 4 kap. 8 § tillämpning.

 vallagen motsvarande

 tillämpning.

 19 §

 Kuvert tillhandahålls endast genom centrala val-

 myndighetens försorg.

 Valkuvert och innerku- Valkuvert skall vara

 vert för valsedelsför- utformade på ett sådant

 sändelse skall vara så sätt att färgen på den

 beskaffade att färgen valsedel som väljaren

 på inneliggande valse- lagt i kuvertet kan ses

 del kan iakttas utan utan att valhemligheten

 att valhemligheten röjs röjs.

 36 §

 Väljare som är gift Väljare, som på grund

 får lämna valsedel av sjukdom, rörel-

 genom sin make. Välja- sehinder eller hög

 re, som på grund av ålder inte kan inställa

 sjukdom, rörelsehinder sig i vallokalen för

 eller hög ålder ej kan det valdistrikt där han

 inställa sig i är upptagen i röst-

 vallokalen för det val- längd, får lämna valse-

 distrikt där han är del genom bud. Bud får

 upptagen i röstlängd, den vara som är välja-

 får lämna valsedel rens make, sambo, barn,

 genom bud. Bud får den barnbarn, fader, moder

 vara som är väljarens eller syskon eller

 barn, barnbarn, fader, makes eller sambos

 moder eller syskon barn. Den som yrkesmäs-

 eller hans vårdare och sigt eller på ett där-

 som fyllt 18 år. med likartat sätt ger

 väljaren vård av mera

 varaktigt slag eller på

 annat sätt brukar

 hjälpa väljaren i

 personliga angelägen-

 heter får också vara

 bud. Budet skall ha

 fyllt 18 år.

 Väljare som betjänas av lantbrevbärare får lämna

 valsedelsförsändelse genom denne, om röstning äger

 rum vid det postkontor till vilket lantbrevbäraren

 är knuten. Vid val som ej omfattar hela riket får

 dock centrala valmyndigheten på förslag av Postver-

 ket begränsa antalet linjer vid vilka valsedel får

 lämnas genom lantbrevbärare.

 37 §

 I fråga om anordnande I fråga om anordnande

 av valsedelsför- av valsedelsför-

 sändelser tillämpas 11 sändelser tillämpas 11

 kap. 1 § andra stycket, kap. 3 § andra stycket,

 3 § andra stycket, 5 § 5 § andra stycket samt

 andra stycket samt 6 6 a § tredje stycket

 a § tredje stycket vallagen (1972:620). En

 vallagen (1972:620). En valsedelsförsändelse

 valsedelsförsändelse får vara anordnad, vid

 får vara anordnad, vid val i hela landet tidi-

 val i hela landet tidi- gast 24 dagar och vid

 gast 24 dagar och vid annat val tidigast 10

 annat val tidigast 10 dagar före valdagen. I

 dagar före valdagen. I fråga om avlämnande av

 fråga om avlämnande av valsedelsförsändelser

 valsedelsförsändelser till lantbrevbärare

 till lantbrevbärare tillämpas vidare 11

 tilllämpas vidare 11 kap. 5 § tredje stycket

 kap. 5 § tredje stycket vallagen.

 vallagen.

 50 §[2]

 Beslut, varigenom länsstyrelsen har fastställt ut-

 gången av val eller av förrättning för utseende av

 efterträdare för fullmäktige eller av ytterligare

 ersättare, får överklagas hos valprövningsnämnden.

 Ett beslut får Ett beslut får

 överklagas av den som överklagas av den som

 enligt röstlängd var enligt röstlängd var

 röstberättigad vid röstberättigad vid

 valet samt av den som valet samt av den som

 enligt beslut av läns- enligt beslut av

 styrelsen över an- skattemyndigheten i ett

 märkning mot röst- ärende som sägs i 4

 längden var utesluten kap. 4 § vallagen

 från rösträtt. Det får (1972:620) var uteslu-

 också överklagas av ett ten från rösträtt. Det

 parti som har deltagit får också överklagas av

 i valet. ett parti som har del-

 tagit i valet.

 Skrivelsen med överklagandet skall ges in till

 länsstyrelsen och vara denna till handa inom tio

 dagar efter det att valet eller förrättningen

 avslutades. Har skrivelsen kommit in till valpröv-

 ningsnämnden före överklagandetidens utgång, skall

 den omständigheten att inlagan kommit in till läns-

 styrelsen först därefter dock inte föranleda att

 överklagandet inte tas upp till prövning. Valpröv-

 ningsnämnden prövar om skrivelsen har kommit in i

 rätt tid.

 Snarast möjligt efter överklagandetidens utgång

 skall länsstyrelsen samtidigt kungöra samtliga

 överklaganden och sända skrivelserna till valpröv-

 ningsnämnden. Kungörelsen införs i ortstidning inom

 den kommun som församlingen ingår i. I kungörelsen

 anges viss kort tid inom vilken förklaring över

 överklagandena skall ha kommit in till valpröv-

 ningsnämnden. Länsstyrelsen skall dessutom skynd-

 samt inkomma till valprövningsnämnden med yttrande

 över överklagandena. Bestämmelserna i 27 och 28 §§

 förvaltningslagen (1986:223) om omprövning av

 beslut skall inte tillämpas.

 Den som vill överklaga har rätt att hos läns-

 styrelsen genast få utdrag ur protokoll eller annan

 handling över förrättningen.

 _______________

 1. Denna lag träder i kraft, beträffande 37 § den

 1 januari 1995, och i övrigt den 1 januari 1994.

 2. Vid val år 1994 får den som är gift och vill

 lämna valsedel genom sin make göra det också enligt

 de äldre bestämmelserna i 36 §.

 **FOOTNOTES**

 [1] Lagen omtryckt 1991:96

 [2] Senaste lydelse 1991:1655.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2.3 Förslag till lag om ändring i

 folkomröstningslagen (1979:369)Härigenom föreskrivs

 att 5, 16 och 17 §§ i folkomröstningslagen

 (1979:369) skall ha följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 §

 Rösträtt vid folkomröstning tillkommer den som är

 röstberättigad vid val till riksdagen.

 Frågan huruvida Frågan huruvida

 rösträtt enligt första rösträtt enligt första

 stycket föreligger stycket föreligger

 avgörs på grundval av avgörs på grundval av

 en före omröstningen en före omröstningen

 upprättad röstlängd. upprättad röstlängd.

 Allmän och särskild Allmän och särskild

 röstlängd enligt 4 kap. röstlängd enligt 4 kap.

 vallagen (1972:620) vallagen (1972:620)

 länder till efter- länder till efter-

 rättelse. Bestäm- rättelse. Bestäm-

 melserna i 4 kap. 6 §, melserna i 4 kap. 6, 9,

 8 § tredje stycket, 9 16 och 18 §§ samma lag

 och 18 §§ samma lag om om talan mot beslut om

 talan mot beslut över rättelse av röstlängd i

 anmärkning mot röst- samband med besvär över

 längd respektive talan val skall gälla även i

 mot beslut om rättelse fråga om besvär över

 av röstlängd i samband folkomröstning.

 med besvär över val

 skall gälla även i

 fråga om besvär över

 folkomröstning.

 När omröstning äger rum, skall särskild röstlängd

 vara tillgänglig i omröstningslokalen för det

 distrikt som avses i 4 kap. 20 § vallagen.

 16 §

 Talan mot beslut, varigenom centrala

 valmyndigheten fastställt utgången av

 folkomröstning, förs hos valprövningsnämnden genom

 besvär. Besvären prövas av valprövningsnämnden i

 den sammansättning denna hade vid tiden för

 omröstningen. I fråga om sådan talan tillämpas i

 övrigt bestämmelserna i 15 kap. 4 § tredje och

 fjärde styckena vallagen (1972:620) om besvär som

 avser riksdagen samt 5, 6 och 9 §§ samma kapitel.

 Talan får föras av den Talan får föras av den

 som enligt röstlängd som enligt röstlängd

 var röstberättigad vid var röstberättigad vid

 folkomröstningen samt folkomröstningen samt

 av den som enligt av den som enligt

 beslut av länsstyrelsen beslut som sägs i 4

 över anmärkning mot kap. 4 och 16 §§ valla-

 röstlängden var gen (1972:620) var ute-

 utesluten från sluten från rösträtt.

 rösträtt. Talan får Talan får också föras

 också föras av ett av ett parti eller en

 parti eller en kam- kampanjkommitté som har

 panjkommitté som har verkat för något av de

 verkat för något av de förslag som om-

 förslag som om- röstningen har gällt.

 röstningen har gällt.

 17 §[1]

 Har i den verksamhet för förberedande och genom-

 förande av folkomröstning, för vilken myndighet

 svarar, förekommit avvikelse från föreskriven

 ordning eller har någon hindrat omröstningen,

 förvanskat avgivna röster eller otillbörligen

 verkat vid omröstningen på något annat sätt, skall

 valprövningsnämnden, om det med fog kan antas att

 vad som har förekommit har inverkat på utgången av

 omröstningen, vid prövning av besvär över omröst-

 ningen upphäva denna i den omfattning som behövs

 och förordna om ny omröstning beträffande ett eller

 flera områden som bildar valkrets vid val av

 kommunfullmäktige eller, om rättelse kan åstadkom-

 mas genom förnyad rösträkning, uppdra åt centrala

 valmyndigheten att vidta sådan rättelse. Förordnan-

 de om ny omröstning får dock, såvitt gäller

 rådgivande folkomröstning, meddelas endast om vad

 som förekommit kan ha lett till att resultatet av

 folkomröstningen har blivit missvisande med hänsyn

 till omröstningens ändamål.

 Om enligt bestämmelse i lag talan mot visst beslut

 inte får föras eller skall föras i särskild

 ordning, får omständighet som avses med beslutet

 inte åberopas vid besvär som avses i denna

 paragraf.

 Att bestämmelserna i 4 Av 5 § andra stycket

 kap. 6 §, 8 § tredje följer att

 stycket och 18 § första bestämmelserna i 4 kap.

 stycket vallagen 6 § och 18 § första

 (1972:620) om talan i stycket vallagen

 samband med besvär över (1972:620) om talan i

 val mot länsstyrelses samband med besvär över

 beslut över anmärkning val mot en skatte-

 mot röstlängd eller om myndighets respektive

 rättelse av allmän centrala valmyndig-

 röstlängd skall till- hetens beslut om

 äm-pas i fråga om be- rättelse av röstlängd

 svär över folk-omröst- skall tillämpas i fråga

 ning följer av 5 § om besvär över folkom-

 andra stycket. röstning.

 _______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994.

 **FOOTNOTES**

 [1] Senaste lydelse 1982:413.

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:813)

 om homosexuella samborHärmed föreskrivs att lagen

 (1987:813) om homosexuella sambor[1] skall ha

 följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 Om två personer bor tillsammans i ett homosexuellt

 förhållande, skall vad som gäller i fråga om sambor

 enligt följande lagar och bestämmelser tillämpas

 även på de homosexuella samborna:

 1. lagen (1987:232) om sambors gemensamma hem,

 2. ärvdabalken,

 3. jordabalken,

 4. 10 kap. 9 § rättegångsbalken,

 5. 4 kap. 19 § första stycket utsökningsbalken,

 6. 19 § första stycket, punkt 1 nionde stycket av

 anvisningarna till

 31 § och punkt 3 a av anvisningarna till 33 §

 kommunalskattelagen (1928:370),

 7. lagen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt,

 8. 6 § lagen (1946:807) om handläggning av dom-

 stolsärenden,

 9. bostadsrättslagen (1991:614),

 10. 9 § rättshjälpslagen (1972:429),

 11. lagen (1981:131) om kallelse på okända

 borgenärer,

 12. 5 kap. 18 § tredje 12. 5 kap. 18 § tredje

 stycket stycket

 fastighetsbildningslagen

 fastighetsbildningslagen

 (1970: 988), samt (1970: 988),

 13. 10 § insiderlagen 13. 10 § insiderlagen

 (1990: 1342). (1990: 1342),

 14. 11 kap. 3 § första

 och andra styckena och

 5 § andra stycket

 vallagen (1972:620),

 samt

 15. 36 § första

 stycket lagen

 (1972:704) om kyr-

 kofullmäktigval, m.m.,

 16. 2 § andra stycket

 lagen (1994:000) om

 brevröstning i

 Förbundsrepubliken

 Tyskland och i Schweiz.

 Förutsätter dessa lagar eller bestämmelser att

 samborna skall vara ogifta, gäller det också de

 homosexuella samborna.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994.

 **FOOTNOTES**

 [1] Senaste lydelse 1991:1000.

 2.5 Förslag till lag om försöksverksamhet vid de

 allmänna valen år 1994Härigenom föreskrivs

 följande.

 1 § Vid 1994 års ordinarie val till riksdagen och

 det samtidiga valet till kommun- och

 landstingsfullmäktige får i viss kommun centrala

 valmyndigheten efter samråd med länsstyrelse och

 valnämnd genomföra viss försöksverksamhet. För att

 genomföra denna försöksverksamhet får undantag

 eller avvikelser från bestämmelserna i vallagen

 (1972:620) göras enligt följande.

 1. Valdistrikt får omfatta fler röstberättigade än

 vad som sägs i 3 kap. 3 § vallagen.

 2. Antalet valförrättare som skall utses enligt 3

 kap. 4 § vallagen får vara minst tre.

 3. Röstning på valdagen får ske också på annat

 röstmottagningsställe i distriktet än som anges i 8

 kap. 1 § vallagen varvid det från bestämmelserna i

 2, 3, 5 och 6 §§ i samma kapitel får göras de

 avvikelser som behövs för detta. I anledning av

 röstmottagning på sådant röstmottagningsställe får

 nödvändiga avvikelser också göras vid tillämpningen

 av 10 - 13 och 15 §§ i samma kapitel samt 9

 kap. 1 - 3 och 5 §§.

 4. Beträffande 13 kap. vallagen får avvikelser

 göras i den omfattning det behövs för att genomföra

 försök med optisk räkning av valsedlar och

 kombinerad rösträkning.

 5. Beträffande 14 kap. vallagen får avvikelser

 göras i den omfattning det behövs för att genomföra

 försök vid den slutliga sammanräkningen och

 mandatfördelningen. Avvikelser som gäller 14 kap. 3

 och 7 §§ skall beslutas av regeringen.

 6. Efter samråd också med Postverket får valnämn-

 den i viss kommun ansvara för den röstmottagning

 som sägs i 10 kap. 2 § tredje stycket vallagen.

 2 § Närmare föreskrifter om försöksverksamhetens

 genomförande meddelas av regeringen eller, om

 regeringen bestämmer det, centrala valmyndigheten.

 _______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994.

 2.6 Förslag till lag om brevröstning i

 Förbundsrepubliken Tyskland och i SchweizHärigenom

 föreskrivs följande.

 1 § Vid 1994 års ordinarie val till riksdagen och

 det samtidiga valet till kommun- och

 landstingsfullmäktige samt vid extra val till

 riksdagen och folkomröstning som infaller före 1997

 års motsvarande val får röstberättigade som vistas

 i Förbundsrepubliken Tyskland eller i Schweiz rösta

 genom att från samma land sända sina valsedlar till

 valnämnden med posten (brevröstning).

 Vid brevröstning tillämpas bestämmelserna i

 vallagen (1972:620), om inte annat följer av denna

 lag.

 2 § Brevröstning skall gå till på följande sätt.

 Väljaren lägger för varje val själv in sin

 valsedel i ett valkuvert. I närvaro av två vittnen

 lägger han sedan in iordningställda valkuvert i ett

 ytterkuvert för brevröstningsförsändelse och

 tillsluter detta. Därefter skriver väljaren på

 ytterkuvertet en försäkran på heder och samvete att

 han gjort på detta sätt och att försändelsen har

 ställts i ordning i Förbundsrepubliken Tyskland

 respektive i Schweiz. På ytterkuvertet skall

 väljaren också anteckna sitt personnummer. Vittnena

 intygar skriftligen att väljaren egenhändigt under-

 tecknat försäkran samt att de inte känner till

 något förhållande som strider mot de uppgifter

 väljaren lämnat på ytterkuvertet. Vittnenas adres-

 ser anges på ytterkuvertet. Vittnena skall ha fyllt

 18 år. Väljarens make eller barn eller makens barn

 får inte vara vittne, och inte heller väljarens

 sambo eller sambos barn.

 Sedan brevröstningsförsändelsen har gjorts i

 ordning enligt andra stycket lägger väljaren in

 försändelsen tillsammans med sitt röstkort i ett

 omslagskuvert och tillsluter detta. Därefter lämnas

 försändelsen för postbefordran till valnämnden i

 den kommun där väljaren är upptagen i allmän

 röstlängd eller, om väljaren är upptagen i särskild

 röstlängd, till valnämnden i den kommun inom vilken

 den vallokal är belägen där den särskilda röst-

 längden enligt 4 kap. 20 § vallagen (1976:620)

 skall finnas tillgänglig.

 Vid val till riksdagen, vid val i hela landet till

 kommun- och landstingsfullmäktige och vid en

 folkomröstning får brevröstningsförsändelsen vara

 iordninggjord tidigast 24 dagar före valdagen och

 skall avges senast dagen före valdagen. Vid extra

 val till riksdagen och vid folkomröstning samtidigt

 med sådana val får brevröstningsförsändelsen vara

 iordninggjord tidigast 20 dagar före valdagen.

 Väljaren skall på ytterkuvertet intyga att han inte

 ställt i ordning försändelsen tidigare än vad som

 nu har sagts. Försändelsen skall anses avgiven den

 dag då den är poststämplad. Brevröst-

 ningsförsändelsen bör lämnas för postbefordran i så

 god tid att den kan beräknas vara valnämnden till

 handa senast andra dagen efter valdagen.

 3 § Vid varje tillfälle då brevröst-

 ningsförsändelser kommer in till valnämnden skall

 antalet antecknas i ett särskilt protokoll. I

 väntan på den offentliga förrättningen för

 preliminär rösträkning skall försändelserna förva-

 ras på ett betryggande sätt.

 4 § Granskning och rösträkning skall i fråga om

 brevröstningsförsändelser ske vid den offentliga

 förrättning som avses i 13 kap. 9 § vallagen

 (1972:620). Sedan de åtgärder som anges i samma

 paragrafs första stycke har vidtagits, skall

 brevröstningsförsändelserna granskas på följande

 sätt.

 Granskningen inleds med att inkomna omslagskuvert

 med brevröstningsförsändelser räknas, varefter

 antalet antecknas i protokollet. Därefter granskas

 omslagskuverten. Därvid kontrolleras att

 1. omslagskuvertet inte har blivit öppnat efter

 tillslutandet,

 2. omslagskuvertet har avlämnats för postbefordran

 i Förbunds-

 republiken Tyskland eller i Schweiz,

 3. brevröstningsförsändelsen inte har avgetts

 senare än dagen före valdagen.

 I de fall då de nämnda kraven är uppfyllda,

 behandlas omslagskuvertet på det sätt som

 föreskrivs i 5 §. I annat fall läggs omslagskuve-

 rtet åt sidan. Omslagskuvert som har lagts åt sidan

 läggs därefter in i ett eller flera särskilda

 omslag som förseglas och förses med anteckning om

 innehållet.

 5 § När kontrollen enligt 4 § är avslutad, öppnas

 de omslagskuvert som inte har lagts åt sidan. Där-

 efter kontrolleras att

 1. omslagskuvertet innehåller väljarens röstkort,

 2. samma väljare inte har avgivit sådant

 fönsterkuvert som avses i 13 kap. 3 § första

 stycket vallagen (1972:620) eller mer än en brev-

 röstningsförsändelse,

 3. väljaren är röstberättigad i valdistriktet,

 4. väljaren inte röstat i vallokalen under

 valdagen.

 I de fall då de nämnda kraven är uppfyllda,

 behandlas ytterkuvertet på det sätt som föreskrivs

 i 6 §. I annat fall läggs ytterkuvertet tillsammans

 med väljarens röstkort åter in i omslagskuvertet,

 som läggs åt sidan. Omslagskuvert som har lagts åt

 sidan läggs därefter in i ett eller flera särskilda

 omslag som förseglas och förses med anteckning om

 innehållet.

 6 § När kontrollen enligt 5 § är avslutad, granskas

 ytterkuverten till de valförsändelser som inte har

 lagts åt sidan. Därvid kontrolleras att för-

 sändelsen är i föreskrivet skick och att ytter-

 kuvertet är tillslutet. Därefter öppnas ytterku-

 vertet. Valkuverten granskas. Därvid kontrolleras

 att de är av föreskriven beskaffenhet, att väljaren

 har ställt i ordning endast ett valkuvert för varje

 val och att valkuverten inte är försedda med

 obehörig märkning. Godkända valkuvert läggs i

 urnorna. I samband därmed antecknas vid väljarens

 namn i röstlängden att han har utövat sin rösträtt.

 Finns det brister eller felaktigheter i något

 hänseende som valnämnden skall kontrollera enligt

 första stycket, skall det eller de bristfälliga

 kuverten tillsammans med väljarens röstkort och

 ytterkuvertet åter läggas in i omslagskuvertet.

 Detsamma gäller, om ett valkuvert är tomt eller om

 det inte klart framgår att ett kuvert innehåller en

 valsedel. Omslagskuverten läggs i sin tur in i ett

 eller flera omslag som förseglas och förses med an-

 teckning om innehållet.

 Avgivna röster skall räknas tillsammans med de

 röster som avses i

 13 kap. 9 § andra stycket vallagen (1972:620).

 _______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994 och

 gäller till utgången av år 1997.

 3 Ärendet och dess beredningDe grundläggande

 reglerna om valsystemet finns i regeringsformen

 (omtryckt 1991:1503) och kommunallagen (1991:900).

 Detaljerade regler om valförfarandet finns i

 vallagen (1972:620, omtryckt 1991:95).

 Valsystemet skall bidra till ett förverkligande av

 folksuveränitetens princip. Av grundläggande

 betydelse ur politisk-demokratisk synvinkel är att

 valsystemet, däri inbegripet valorganisationen, är

 uppbyggt så att det legitimerar valresultatet så

 till vida att systemet skall vara uppbyggt så att

 medborgarna kan känna förtroende för detta och

 därmed också tilltro till att valets resultat är

 riktigt.

 Valsystemet måste vara säkert. I detta ligger att

 både regelverket och organisationen är sådana att

 de hindrar manipulation av valresultaten. En annan

 viktig förutsättning är att valsystemet är

 rättssäkert ur väljarens perspektiv. Detta gäller

 t.ex. frågor om röstlängd.

 Vidare bör valsystemet vara förutsägbart i den

 meningen att medborgarna skall kunna anse att

 valresultatet bestäms av de regler som gäller och

 att valorganisationen fungerar så likformigt som

 möjligt.

 Slutligen är det av stor betydelse att

 valförfarandet ger förutsättningar för en effektiv

 administration och hantering. Detta gäller såväl

 personella och ekonomiska resurser som lokaler och

 utrustning.

 I mars 1991 bemyndigades dåvarande chefen för

 Justitiedepartementet att tillkalla en särskild

 utredare (dir. 1991:13) för att se över valför-

 farandet från administrativ och teknisk synpunkt.

 Till utredare utsågs produktionssekreteraren

 Hans-Eric Holmqvist; utredningen antog namnet

 Vallagsutredningen (Ju 1991:02).

 I april 1992 beslutade regeringen att utvidga

 uppdraget till att särskilt se över de bestämmelser

 som reglerar röstningsförfarandet för utlands-

 svenskar i syfte att göra det lättare för denna

 väljarkategori att delta i riksdagsvalen.

 Utredningen har i oktober 1992 avlämnat delbe-

 tänkandet VAL, Organisation Teknik Ekonomi (SOU

 1992:108). I betänkandet behandlas ett flertal av

 de frågor som omfattas av utredningsuppdraget.

 Utredningens sammanfattning av betänkandet finns i

 bilaga 1. Beträffande utredningens närmare över-

 väganden hänvisas till betänkandet.

 Betänkandet har remissbehandlats. En förteckning

 över de remissinstanser som yttrat sig finns i

 bilaga 2. En sammanställning av remissyttrandena

 finns tillgänglig i Justitiedepartementet (dnr

 92-4070).

 Vidare har riksdagspartierna genom företrädare

 beretts tillfälle att lämna sina synpunkter över

 utredningsförslaget och remissutfallet. Nu

 framlagda förslag tillgodoser de lämnade

 synpunkterna i allt väsentligt.

 Mot bakgrund av bland annat den kritik

 utredningens förslag fått i fråga om den regionala

 valadministrationen och om förenklingar i

 röstningsförfarandet för utlandssvenskarna kommer

 dessa frågor inte att behandlas i detta sammanhang.

 Regeringen vill emellertid framhålla det angelägna

 i att åtgärder vidtas för att underlätta för

 utlandssvenskar att rösta. Ytterligare aspekter på

 denna senare fråga samt resterande delar av

 uppdraget - huvudsakligen frågor med anknytning

 till bl.a. anpassningen till ett förstärkt

 personvalsmoment, överklagandereglerna, om

 kvalifikationsdagen och tidpunkten för utskrift av

 röstlängden, ångerröstningen samt den språkliga

 översynen av vallagen - avser utredningen (som

 antagit namnet 1993 års Vallagskommitté) att

 redovisa i ett slutbetänkande i början av nästa år.

 Inte heller kommer utredningens förslag om att ta

 bort de hänvisningar till skattemyndighetens

 personband som finns i vallagen, i fråga om bland

 annat beräkning av antalet röstberättigade enligt 2

 kap. 3 § och underlag för fastställande av rösträtt

 enligt 4 kap. 2 och 11 §§, att behandlas här.

 Anledningen till detta är att alla relevanta

 uppgifter från personakterna ännu inte har förts

 över till de nya lokala registren i folkbokföring-

 ens grundregister. Mot denna bakgrund måste

 personbanden ännu en tid användas som underlag för

 fastställande av bland annat rösträtt (jfr. prop.

 1990/91:153 s. 148 f.). Skattemyndigheten kommer

 att fortsätta att föra personbanden intill dess

 frågan om hur den framtida aviseringsverksamheten

 inom folkbokföringen har fått sin lösning. Denna

 fråga behandlas av Aviseringsutredningen (Fi

 1992:12), vars arbete beräknas vara avslutat kring

 årsskiftet 1993/94.

 Utredningens förslag i övrigt tar regeringen upp

 nu.

 4 Partiernas rätt till gratis valsedlar

 Utredningens förslag innebär också att kvoten för

 gratis valsedlar sänks men att den för ett parti

 skall beräknas på så sätt att den motsvarar en gång

 antalet röstberättigade i valkretsen med tillägg av

 fem gånger antalet röster som partiet fick i

 föregående val.

 Remissinstanserna är överlag positiva och

 tillstyrker eller har ingen erinran mot

 utredningens förslag i och för sig. De flesta anser

 dock att

 det är fel att relatera antalet fria valsedlar till

 partiers valresultat i föregående val och föreslår

 i stället att den kvotberäkning som gäller i dag

 skall behållas men att den sänks till tre eller två

 gånger antalet röstberättigade. Så anser bl.a.

 Riksskatteverket (RSV), Kristdemokratiska

 Samhällspartiet och Miljöpartiet de gröna att

 utredningens förslag skulle missgynna de små

 partierna.

 RSV anser dessutom att utredningens förslag skulle

 göra det svårare att

 räkna ut det fria antalet valsedlar. RSV, läns-

 styrelserna och partierna har med nuvarande regler

 drygt 300 uppgifter att lägga till grund för

 beräkning av antalet kostnadsfria valsedlar; med

 utredningens förslag skulle antalet sådana

 uppgifter bli ca 10 gånger fler. Eftersom utred-

 ningen har förutsatt att RSV med hjälp av

 persondatorer skall ta fram beställningsblanketter

 med uppgift om respektive partis gratiskvot kommer

 förslaget dessutom få till följd nya kostnader för

 utveckling av PC-system och ökade kostnader för

 framställning av beställningsblanketter. Vid

 beräkningen av besparingar måste enligt RSV också

 beaktas att en halvering av antalet tryckta

 valsedlar medför 10 - 15 % högre tryckkostnad per 1

 000 valsedlar, om inte antalet tryckerier minskas

 till hälften; önskad besparing bör därför vägas

 också mot regionalpolitiska hänsyn och kraven på

 valsäkerhet.

 Länsstyrelsen i Uppsala län anser att också

 personvalsmomentet måste beaktas i detta

 sammanhang. En begränsning av partiernas rätt att

 kostnadsfritt erhålla valsedlar kan nämligen

 påverka partiernas benägenhet att inom ramen för

 nuvarande valsystem öka personvalsinslaget, dvs.

 att gå ut med flera olika listor inom samma parti.

 Länsstyrelsen i Östergötlands län, som tillstyrker

 inskränkningar minst i den omfattning utredningen

 föreslår, anser också att obligatorisk utdelning av

 valsedlar ej bör ske beträffande parti som anmält

 att det inte avser att delta i t.ex.

 landstingsvalet.

 Bakgrunden till regeringens förslag

 Gällande rätt

 RSV skall enligt 6 kap. 4 § vallagen tillhandahålla

 så många blanketter till valsedlar som ett parti

 beställer om partiet är representerat i den för-

 samling som valet gäller. Även om ett parti inte

 finns representerat i riksdagen skall RSV till-

 handahålla blanketter till valsedlar om partiet vid

 något av de två senaste valen har fått mer än en

 procent av rösterna i hela landet.

 Beställning av valsedlar görs av de politiska

 partierna hos länsstyrelserna eller, i vissa fall,

 hos RSV. Parti med registrerad beteckning skall

 anmäla vem som är behörig företrädare för partiet

 när det gäller beställning av valsedlar. Görs en

 beställning för ett sådant parti av någon annan än

 den behörige företrädaren måste beställningen

 betalas i förskott. Beställningar från partier för

 vilka RSV inte har skyldighet att tillhandahålla

 blanketter till valsedlar skall också betalas i

 förskott.

 För parti som deltar i riksdagsvalet står, enligt

 6 kap. 5 § vallagen, staten för kostnaden för

 blanketter till valsedlar och tryckning av dessa.

 En förutsättning för detta är att partiet vid valet

 eller något av de två senaste valen fått mer än en

 procent av rösterna i hela landet eller att partiet

 utan att ha fått denna andel av rösterna är eller

 genom valet blir representerat i riksdagen, vilket

 kan bli fallet enligt den s.k. 12-procentsregeln.

 Antalet gratis valsedlar är begränsat till fyra

 gånger antalet röstberättigade i valkretsen.

 För parti som deltar i val till kommun- eller

 landstingsfullmäktige och som är eller blir

 representerat i den församling som valet gäller,

 bekostar staten blanketter till valsedlar och

 tryckning av dessa. Antalet gratis valsedlar är

 också här begränsat till fyra gånger antalet

 röstberättigade i valet.

 Visar det sig att ett parti som har rätt till fria

 valsedlar överskridit sin kvot kräver RSV efter

 valet in betalning för den överskjutande delen. Om

 partiet vid val till riksdagen har betalat

 valsedlar i förskott och därefter får mer än en

 procent av rösterna i hela landet betalar RSV, utan

 ansökan, tillbaka vad partiet betalat i förskott

 upp till ett belopp som motsvarar den fria kvoten.

 Vid kommun- och landstingsfullmäktigval gäller

 motsvarande för partier som blir representerade i

 respektive församling. Om valsedlar för ett parti

 som har rätt till fria valsedlar betalats i

 förskott eftersom beställaren inte varit behörigt

 ombud gör RSV återbetalningen till partiet och inte

 till den som har gjort beställningen. Saknas

 uppgift om partiet görs dock återbetalningen till

 beställaren.

 Statens kostnader

 Statens kostnader för tillhandahållande av endast

 partimarkerade valsedlar och blanketter till

 valsedlar vid 1991 års val uppgick till ca 2 milj.

 kr. medan statens del av kostnaden för partiernas

 namnvalsedlar uppgick till omkring 19 milj. kr.

 Kostnaderna för länsstyrelsernas och RSV:s admini-

 stration av bl.a. förskotts- och återbetalningar

 har utredningen uppskattat till 1,5 milj. kr.

 Till valen år 1991 trycktes drygt 676 miljoner

 valsedlar. Antalet avgivna röster i de tre valen

 var sammanlagt ca 15 miljoner. Endast drygt 2 % av

 de upptryckta valsedlarna kom således till

 användning i den meningen att de lades ner i en

 valurna.

 Skälen för regeringens förslag

 När det gäller antalet valsedlar som trycks kan man

 ifrågasätta om partiernas behov av valsedlar

 motsvarar den mängd valsedlar som trycks.Mycket

 talar för att minska antalet valsedlar och att det

 också finns utrymme för en sådan reform. Som i

 stort sett samtliga av de instanser som yttrat sig

 i denna fråga anser även regeringen att den

 nuvarande ordningen med fog kan betraktas som ett

 onödigt resursslöseri; relationen tryckta och

 använda valsedlar är inte tillfredsställande och

 härvidlag bör en kostnadsbesparing för staten kunna

 göras.

 Frågan om partiernas rätt till gratis valsedlar

 hör emellertid också till de frågor som kan

 påverkas av ett utökat inslag av personval. En

 automatisering av sammanräkningen torde också,

 under förutsättning att man inte helt går över till

 ett elektroniskt system, leda till att man bör se

 över reglerna om valsedelsbeställning. Innan det

 fattats beslut i frågan om ett ökat inslag av

 personval bör man inte på ett avgörande sätt

 förändra det nuvarande administrativa systemet med

 valsedelsbeställningar. Regeringen anser därför att

 man bör behålla systemet med en gratiskvot för

 partierna. De nuvarande reglerna om förskotts-

 betalning för de partier som inte har rätt till

 någon gratiskvot bör också behållas.

 När det sedan gäller hur gratiskvoten skall

 bestämmas står valet enligt vår mening mellan de

 två modeller som utredningen diskuterat, nämligen

 den där kvoten bestäms mot bakgrund av den

 uppskattade åtgången och ett system där kvoten

 bestäms i förhållande till antalet röstberättigade.

 Vilken metod som bör väljas hänger - som

 utredningen också påtalat - samman med vilka

 konsekvenser de får för partierna respektive

 staten.

 För att kunna beräkna de ekonomiska konsekvenserna

 för partierna bör man ta hänsyn till att partierna

 med en sänkt gratiskvot kan antas minska antalet

 beställda valsedlar.

 Metoden där gratiskvoten för partierna bestäms

 efter den beräknade åtgången skulle enligt vad

 utredningen kommit fram till ge en besparing för

 staten på ca 9,8 milj. kr. Utredningens alternativa

 modell, där gratiskvoten bestäms mot bakgrund av

 antalet röstberättigade men där kvoten sänks från

 fyra till två, skulle innebära en kostnadsbesparing

 för staten med ca 7,2 milj. kr.

 I valet mellan de två modellerna för beräkning av

 gratiskvoten måste effekterna för partierna och för

 staten alltså vägas samman. Den modell som

 utredningen föreslår, där det beräknade behovet av

 namnvalsedlar ligger till grund för bestämning av

 gratiskvoten, har den fördelen att den ger den

 största besparingen för staten. Den metoden innebär

 emellertid att små partiers gratiskvot minskar mer

 än större partiers och därför kan uppfattas som

 orättvis. Det omvända kan sägas om modellen där

 kvoten bestäms till att motsvara antalet röstbe-

 rättigade. Den modellen kan uppfattas som mera

 rättvis eftersom alla partier får lika mycket,

 samtidigt som den dock innebär en mindre besparing

 för staten. Det kan också hävdas - som utredningen

 också gör - att den modellen inte alls är mera

 rättvis än den andra eftersom stora partier

 knappast kommer att klara sitt behov av valsedlar

 inom kvoten, medan mindre partier kommer att kunna

 beställa betydligt mer än vad de egentligen har

 användning för.

 Mot bakgrund av remissutfallet och den kritik

 utredningens förslag fått också i denna fråga anser

 vi inte att utredningens förslag är den mest

 lämpliga lösningen; den större kostnadsbesparing

 det förslaget skulle få är inte heller av den

 storleksordningen att den får avgöra valet av

 modell. Utredningens förslag innebär dessutom,

 vilket också RSV påpekat, att det skulle bli svårt

 för partierna att själva räkna ut kvoten och

 onödigt komplicerat och mer kostnadskrävande för

 RSV.

 Också mot bakgrund av att det är mycket troligt

 att valsedelshanteringen och utseendet på valsedlar

 på grund av en personvalsreform ganska snart kan

 komma att genomgå en förändring föreslår vi att

 nuvarande system behålls - i vart fall över 1994

 års val - men att kvoten gratis valsedlar till

 varje parti beräknas utifrån antalet röstberätti-

 gade i valkretsen multiplicerat med tre. En sådan

 förändring bör innebära en kostnadsbesparing för

 staten med ca 5 milj. kr.

 5 Röstlängder och röstkort

 Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med

 vårt förslag såvitt nu är i fråga.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som

 yttrat sig i denna fråga tillstyrker utredningens

 förslag.

 RSV biträder förslaget att slopa

 anmärkningsförfarandet. RSV anser att ett

 klarläggande bör göras beträffande tillämpningen

 och konsekvenserna när det gäller

 röstlängdsgranskning via terminal och ifrågasätter

 om inte röstlängds- och röstkortsregister borde

 regleras i en särskild registerlag.

 Skattemyndigheten i Stockholms län anser att det

 inte finns något behov av att kunna kontrollera de

 förhållanden som avser annan person om det inte

 längre skall finnas möjlighet att föra talan mot

 att annan person felaktigt tagits upp i den

 allmänna röstlängden. Kontrollen av de

 röstberättigades egna förhållanden kan ske på det

 röstkort som sänds till var och en av dem. Därför

 kan enligt skattemyndigheten behovet av en

 preliminär röstlängd ifrågasättas.

 Skattemyndigheten anser att det från

 produktionssynpunkt är fördelaktigt om röstlängd

 och röstkort framställs vid skilda tidpunkter.

 Också förslaget att behålla röstlängden på

 ADB-medium med terminalåtkomst fram till sista

 rättelsedag den 25 augusti biträds av

 skattemyndigheten; först därefter bör röstlängden

 tas ut på papper. Framställning av röstlängd -

 utskrift, häftning och distribution - är ett tids-

 och resurskrävande arbete. För att klara detta på

 ca 14 dagar krävs noggranna förberedelser och

 sannolikt prioriteringar. Den uppenbara fördelen

 med en sen framställning gör att tidsplanen

 tillstyrks av skattemyndigheten.

 Länsstyrelsen i Östergötlands län anser att

 länsstyrelsen bör ha kvar det övergripande ansvaret

 för framställningen av röstkort. När det gäller det

 föreslagna rättelseförfarandet anser länsstyrelsen

 att det inte är självklart att den som upprättat

 röstlängden också såsom utredningen föreslår

 självständigt skall vara den som ändrar den. För

 förslaget talar dock praktiska skäl liksom den

 omständigheten att övervägande antalet ändringar är

 rutinarbete. Länsstyrelsen motsätter sig därför

 inte förslaget men förutsätter att länsstyrelsen

 som regional valmyndighet fortlöpande underrättas

 om verkställda ändringar så att länsstyrelsen kan

 ha full kontroll över röstlängden fram till och

 med valdagen. Rättelseförfarandet torde vara

 uttömmande redovisat genom vallagens bestämmelser.

 Utrymme för självrättelse enligt förvaltningslagen

 torde därför inte föreligga med hänsyn till 3 §

 förvaltningslagen.

 Uppsala kommun anser att, för det fall någon

 vägras rättelse i röstlängden, rätten att överklaga

 till länsstyrelsen skall finnas kvar.

 Växjö kommun anser att de skäl som utredningen

 anfört för att sända ut röstkort senast 45 dagar

 före ordinarie val inte är bärande. Det kan befaras

 att detta utskick mitt i semesterperioden medför

 att många röstkort kommer bort hos väljarna, vilket

 kan komma att innebära att ett stort antal

 duplettkort måste utfärdas. Kommunen förordar

 därför att nuvarande ordning - utsändning senast 30

 dagar före valet - behålls.

 Bakgrunden till regeringens förslag

 Rösträtt till riksdagen har svensk medborgare som

 fyllt 18 år senast på valdagen och är upptagen i

 röstlängd.

 Det finns två typer av röstlängd, en allmän och en

 särskild. I den allmänna röstlängden antecknas

 automatiskt alla svenska medborgare som var

 folkbokförda i valdistriktet den 1 juni och som har

 fyllt eller fyller 17 år senast den 1 september det

 år röstlängden upprättas. För att tas upp i den

 särskilda röstlängden krävs att man ansöker om det.

 I den särskilda röstlängden antecknas svenska

 medborgare som inte är bosatta i landet om de varit

 folkbokförda här i riket någon gång.

 Rösträtt i valen till kommun- och

 landstingsfullmäktige har svensk medborgare som

 finns upptagen i den allmänna röstlängden och är

 folkbokförd i kommunen. Utlänningar som har varit

 folkbokförda i landet den 1 november de tre senaste

 åren före valåret tas automatiskt upp i den

 allmänna röstlängden och har då rösträtt i valen

 till landsting och kommunfullmäktige om de fyllt 18

 år senast på valdagen.

 För att få ändring i röstlängd skall man senast

 den 15 juli hos länsstyrelsen skriftligen

 framställa anmärkning mot längden. Anmärkning kan

 göras av både den som anser att han oriktigt

 uteslutits från rösträtt och den som anser att

 någon annan oriktigt blivit upptagen i röstlängden.

 För den allmänna röstlängden finns också ett

 extraordinärt ändringsförfarande; länsstyrelsen kan

 nämligen besluta om rättelse i röstlängden om det

 är uppenbart att det finns ett fel till väljarens

 nackdel.

 Under ett valår skall det för var och en som är

 röstberättigad i ett val upprättas ett röstkort.

 För den som är upptagen i allmän röstlängd

 framställs röstkort genom skattemyndighetens

 försorg; för den som är upptagen i särskild

 röstlängd framställs röstkort av länsstyrelsen.

 Skälen för regeringens förslag

 Som utredningen och flera remissinstanser påpekat

 finns vissa problem när det gäller framställning av

 den allmänna röstlängden. Bl.a. torde det

 förhållandet, att man skall rösta i den kommun man

 nyss lämnat och till vilken man inte längre har

 någon anknytning, av många väljare uppfattas som

 otillfredsställande. Ett sätt att lösa detta

 problem kan vara att som utredningen föreslår

 senarelägga utskrift av röstlängderna. Granskning

 av röstlängderna skulle i så fall kunna ske via

 terminal och uppdatering av röstlängdsregistret

 kunna göras under hela granskningsperioden.

 Ett granskningsförfarande via terminal bör också

 föra med sig att man inte behöver ta fram

 utskrifter av röstlängd under mellanvalsår. Detta

 skulle i så fall behöva göras endast vid extra val.

 Den allmänna röstlängden

 Vid utformningen av röstlängdsförfarandet bör man

 sträva efter att så många som möjligt av dem som på

 valdagen faktiskt uppfyller kraven för rösträtt

 också skall finnas i den allmänna röstlängden och

 därmed få delta i valet. Det är framför allt fråga

 om personer som blir svenska medborgare efter den 1

 juni och utlandssvenskar som åter folkbokförs i

 Sverige efter samma tid som trots medborgarskapet

 och folkbokföringen inte får rösta.

 Ett sätt att möjliggöra för denna kategori att

 rösta är att flytta fram tidpunkten för

 kvalifikationsdagen för att bli upptagen i den

 allmänna röstlängden. Detta kommer också att leda

 till att väljare som flyttar under sommarmånaderna

 i större utsträckning blir röstberättigade i sin

 nya hemkommun.

 Tidsgränsen bestäms i dag av den tid som går åt

 för att framställa röstlängderna, för att

 allmänheten skall ha tillfälle att granska

 längderna och för att längderna skall distribueras

 till respektive valnämnd.

 Ett sätt att göra det möjligt att flytta fram

 kvalifikationsdagen är att ta bort det särskilda

 anmärkningsförfarandet och slå samman anmärknings-

 och rättelseförfarandet. Här måste man som

 utredningen påpekar väga röstlängdens status som

 exklusivt bevismedel för rösträtt mot att det nu-

 varande anmärkningsförfarandet inte används i

 praktiken. På grund av det senare förhållandet

 anser regeringen att anmärknings- och rättelse-

 förfarandet bör kunna slås samman. Eftersom

 röstlängden är ett exklusivt bevismedel bör

 tidsfristerna för rättelse dock vara reglerat i

 lag.

 Möjligheten att föra talan mot att en annan person

 felaktigt tagits upp i röstlängden kommer mycket

 sällan till användning och saknar egentlig praktisk

 betydelse. Vi föreslår därför att det inte längre

 skall finnas någon sådan möjlighet. Som bl.a.

 Skattemyndigheten i Stockholms län påtalar,

 försvinner genom en sådan ändring intresset av att

 ha prövningen av rättelse av röstlängd vid ett

 offentligt sammanträde. Förfarandet vid prövning av

 rättelse av röstlängd bör därför kunna vara

 skriftligt.

 När det gäller frågan om vilken myndighet som

 skall pröva frågor om rättelse står valet i dag

 mellan länsstyrelsen och skattemyndigheten.

 I folkbokföringsregistret finns de uppgifter som

 behövs för att avgöra om en person uppfyller de

 formella förutsättningarna för rösträtt när det

 gäller valen till riksdag, landstings- och kommun-

 fullmäktige. Detta register ligger därför till

 grund för uppgifterna i den allmänna röstlängden.

 Folkbokföringssystemet bygger främst på ett system

 med lokala folkbokföringsregister för varje lokalt

 skattekontor. Om skattemyndigheten prövar frågor om

 rättelse i den allmänna röstlängden kan kontrollen

 på ett enkelt sätt ske via de terminaler som finns

 hos de lokala skattekontoren. Beslut om rättelse av

 längden kan föras in efter hand. Utskrift av

 längderna kan då ske efter det att tiden för

 rättelse gått ut och alla rättelser förts in i

 registret. Ett system där röstlängden granskas mot

 terminal gör det dessutom möjligt att ta fram

 röstlängd bara under år då val skall äga rum.

 Eftersom granskningen kommer att ske via terminal

 bör den göras endast hos skattemyndigheten. Därmed

 kan man också ta bort den nuvarande skyldigheten

 att kungöra var längderna skall hållas tillgängliga

 för granskning. Dessutom ligger rättelse av den

 allmänna röstlängden nära de uppgifter som

 skattemyndigheten redan har inom ramen för folkbok-

 föringssystemet; samma regler bör gälla i fråga om

 folkbokföring och röstlängd. Att skattemyndig-

 heterna handlägger frågor om rättelse av röst-

 längderna har också den fördelen att de därigenom

 får ett samlat ansvar för folkbokföringen och

 upprättande av allmän röstlängd. Det finns således

 stora fördelar med att föra över hela ansvaret för

 de allmänna röstlängderna till skattemyndigheterna.

 Frågor om rättelse av röstlängd bör därför - mot

 bakgrund av situationen som den är i dag - prövas

 av skattemyndigheten.

 Som utredningen och vissa remissinstanser anför

 kan det visserligen från principiella

 utgångspunkter invändas mot denna lösning att

 frågan om rösträtt inte bör prövas av samma

 myndighet som ansvarar för det bakomliggande

 registret. Denna invändning måste emellertid vägas

 mot den stora administrativa fördelen som det

 innebär om frågan om rättelse prövas av den

 registerförande myndigheten dvs. skattemyndigheten.

 Ett sådant förfarande överensstämmer dessutom med

 de förhållanden som redan i dag finns där myndighet

 har en generell skyldighet att i första hand själv

 rätta sina beslut (26 § förvaltningslagen

 /1986:223/). Något sakligt hinder mot en sådan

 ordning kan inte anses föreligga.

 Regeringen vill dock framhålla att den föreslagna

 nya ordningen inte på något sätt innebär ett

 slutligt ställningstagande vare sig i fråga om

 ansvaret för röstlängdsframställningen eller

 ansvaret för de regionala uppgifterna i

 valorganisationen i övrigt; ett sådant ställnings-

 tagande kan inte ske förrän utredningen lämnat sitt

 slutbetänkande och det blivit klart hur den

 framtida regionala förvaltningen och förvaltnings-

 myndigheternas ledningsformer kommer att se ut.

 Redan i dag används automatisk databehandling för

 upprättande av röstlängd och aktuella uppgifter är

 sålunda ADB-registrerade. Tillämpningen av frågor

 om bland annat den personliga integriteten kommer

 sålunda att vara densamma som i dag. Förslaget om

 granskning av röstlängd innebär endast att

 uppgifterna skall kontrolleras med hjälp av

 terminal i stället för som i dag utifrån den

 utskrift som tas fram. Eftersom förslaget inte

 innebär att något ytterligare slag av uppgifter

 införs eller att ändamålet med registret ändras är

 det här inte fråga om inrättande av ett nytt

 register. - Som tidigare nämnts fortsätter ut-

 redningen arbetet med att försöka ytterligare

 flytta kvalifikationsdagen närmare valdagen. När

 det gäller den frågan är den mycket nära kopplad

 till röstlängdens status och hur den skall

 hanteras; samråd sker i det sammanhanget med

 Aviseringsutredningen.

 Med det förslag som vi nu lägger fram kommer

 förfarandet med den allmänna röstlängden att

 förenklas. Dessutom kommer samtliga väljare som

 flyttar i samband med skolterminens slut att tas

 upp i röstlängden för det valdistrikt dit de

 flyttat. Tidpunkten för granskning av röstlängden

 bör vara den 15 juli - 25 augusti. Väljarna kommer

 sålunda att ha goda möjligheter att granska

 längden, vilket är väsentligt med hänsyn till att

 den allmänna röstlängden är ett exklusivt bevis-

 medel för vem som skall ha rätt att rösta.

 Den särskilda röstlängden

 Ansökningstiden för att bli upptagen i den

 särskilda röstlängden bör på motsvarande sätt som

 för den allmänna röstlängden flyttas fram till den

 1 juli. Likaså bör det vara hos skattemyndigheten

 som den särskilda röstlängden skall hållas

 tillgänglig för granskning. På samma sätt som

 beträffande den allmänna röstlängden bör

 anmärkningsförfarandet avskaffas och ersättas med

 ett rättelseförfarande.

 Om röstkort

 Vi föreslår att alla röstkort skall upprättas av

 skattemyndigheten. Kontrollen av innehållet i

 röstlängderna kommer från väljarnas sida i

 fortsättningen att ske mot uppgifterna på

 röstkortet. Under ordinarie valår bör röstkorten

 därför sändas till väljarna i så god tid att de

 hinner begära att uppgifterna rättas. Röstkorten

 bör därför sändas till de röstberättigade senast 45

 dagar före ordinarie valdag; någon sådan risk att

 röstkorten under semestertid kommer bort anser vi

 vara mycket marginell, om inte helt obefintlig.

 6 Röstning med valsedelsförsändelse

 Utredningens förslag överensstämmer i huvudsak med

 regeringens.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanser

 tillstyrker utredningens förslag. Pensionärernas

 Riksorganisation (PRO) avstyrker emellertid

 förslaget att slopa makeröstningen. På grund av det

 stora antalet innerkuvert som i dag finns på olika

 ställen i valorganisationen anser flera remiss-

 instanser att innerkuverten måste godkännas i val

 som hålls år 1994.

 Valprövningsnämnden anser att utredningens förslag

 är för allmänt hållet när det gäller vem som får

 biträda väljaren. Enligt nämnden bör den föreslagna

 lagtexten i 11 kap. 3 § första stycket vallagen om

 möjligt förtydligas beträffande formuleringen "den

 som på annat sätt biträder väljaren i personliga

 angelägenheter". Vidare erinrar nämnden om att det

 eventuellt krävs ändringar också i lagen om

 homosexuella sambor.

 Posten anser att man i så stor utsträckning som

 möjligt också i valsammanhang skall kunna anlita en

 person som man i andra sammanhang litar på; det är

 ju väljaren som avgör om han skall använda sig av

 systemet med valsedelsförsändelse och då är det

 naturligt att denne också får avgöra vilken person

 han litar på och som han vill anlita som bud.

 RSV föreslår att ordet "valsedelsförsändelse" byts

 ut mot "budröst".

 Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län föreslår

 att lagtexten beträffande vem som får vara bud

 förtydligas ytterligare och att det till ordet

 "vård" läggs orden "eller hjälp".

 Länsstyrelsen i Värmlands län är tveksam till om

 utredningens förslag att kontrollen av budets

 behörighet vid avlämnande av valsedelsförsändelse

 kan bli särskilt meningsfullt. Den av utredningen

 föreslagna skyldigheten för bl.a. länsstyrelsen att

 under viss valperiod förvara ytterkuverten som en

 ytterligare kontroll är ur arkiveringssynpunkt

 tungrodd och ganska omöjlig. Länsstyrelsen föreslår

 också att begreppet "vårdare" bör definieras i

 lagtexten.

 Uppsala kommun anser att förslaget att slopa de

 särskilda innerkuverten inte är bra eftersom de är

 en mycket viktig del i att kunna bevara valhem-

 ligheten och ett borttagande skulle göra det

 möjligt att otillbörligt påverka väljare med i

 förväg iordningställda kuvert.

 Växjö kommun och Umeå kommun ifrågasätter om det

 verkligen skulle fylla någon funktion att spara

 ytterkuverten från budröstning.

 PRO avvisar bestämt förslaget om att avskaffa den

 särskilda makeröstningen och därmed skapa en

 situation där diskussion uppkommer om huruvida

 makan/maken är tillräckligt sjuk eller gammal för

 att själv inte kunna infinna sig i vallokalen.

 Enligt PRO skulle dessutom avskaffandet av den

 särskilda makeröstningen sannolikt leda till ett

 lägre valdeltagande.

 Bakgrunden till regeringens förslag

 Gällande rätt

 Huvudregeln i vallagen är att röstning skall ske i

 den vallokal för det valdistrikt där väljaren finns

 upptagen i röstlängd och att väljaren för varje val

 lägger sin valsedel i ett valkuvert och personligen

 lämnar kuverten till valförrättaren eller röstmot-

 tagaren. Röstning kan också ske genom bud eller,

 för den som är gift, genom maka eller make.

 Om väljaren på grund av sjukdom, rörelsehinder

 eller hög ålder inte kan inställa sig i vallokalen

 för det valdistrikt där han är upptagen i röstläng-

 den, får han rösta genom bud. Bud får den vara som

 fyllt 18 år och som är väljarens barn, barnbarn,

 far, mor eller syskon eller hans vårdare.

 Vid röstning genom ett bud, som är väljarens

 släkting eller vårdare, skall väljaren själv lägga

 sin valsedel i ett innerkuvert. I närvaro av ett

 vittne och budet skall han lägga innerkuvertet i

 ett ytterkuvert för valsedelsförsändelse och

 klistra igen kuvertet. Väljaren skall sedan på

 heder och samvete intyga att han ställt i ordning

 valsedelsförsändelsen på detta sätt. Han skall

 dessutom intyga att han varit förhindrad att

 inställa sig personligen i vallokalen samt ange

 dagen för försändelsens anordnande. Budet och

 vittnet skall intyga att väljaren själv har

 undertecknat denna försäkran och att väljaren varit

 förhindrad att inställa sig i vallokalen på grund

 av angivna skäl. Vittnet skall också ha fyllt 18

 år. Väljarens make eller barn eller makens barn får

 inte vara vittne. Budet får inte samtidigt vara

 vittne. Röstning genom bud kan göras i vallokalen,

 vid poströstning och röstning vid utlandsmyndighet.

 Vid röstning genom maka eller make skall

 valsedelsförsändelsen ställas i ordning på samma

 sätt som vid röstning genom bud med det undantaget

 att maken inte behöver vara närvarande när väljaren

 gör i ordning försändelsen och han skall inte

 heller skriva på ytterkuvertet. Vid röstning genom

 make finns också den skillnaden att väljaren inte

 behöver vara förhindrad att personligen inställa

 sig i vallokalen. En valsedelsförsändelse genom

 make kan lämnas i vallokalen, på posten, hos

 utlandsmyndighet och dessutom lämnas vid röstning

 på fartyg.

 Väljare som betjänas av lantbrevbärare får lämna

 valsedeln genom denne. Valsedelsförsändelsen skall

 i så fall ställas i ordning i närvaro av vittnet

 men något krav på att lantbrevbäraren samtidigt

 skall vara närvarande finns inte. Lantbrevbäraren

 får inte vara vittne, men skall på ytterkuvertet

 intyga att han tagit emot försändelsen av väljaren.

 Det finns således skillnader när det gäller kravet

 att den som skall användas som bud också skall vara

 närvarande när försändelsen görs i ordning. Men

 reglerna är olika också när det gäller var

 valsedelsförsändelsen får tas emot. Valsedelsför-

 sändelse genom make kan tas emot på samtliga

 ställen där röstning kan ske, dvs. på posten, hos

 utlandsmyndighet, på fartyg och i vallokal.

 Valsedelsförsändelse som lämnas av annan släkting

 eller vårdare kan tas emot på alla röstmottagnings-

 ställen utom fartyg. Valsedelsförsändelser som tas

 emot av lantbrevbärare kan endast lämnas på det

 postkontor till vilket han hör.

 Skälen för regeringens förslag

 Kretsen som kan rösta genom valsedelsförsändelse

 utökas

 Bakgrunden till utredningens förslag är att RSV

 ifrågasatt om inte vid röstning med

 valsedelsförsändelse kravet på sjukdom, rörelsehin-

 der eller hög ålder bör tas bort eftersom dessa

 förhållanden enligt RSV inte kan kontrolleras av

 valförrättaren eller röstmottagaren.

 Trots förtidsröstning på posten, på institutioner,

 hos utlandsmyndigheter och på fartyg, tillgång till

 valskjutsar anordnade av partierna och kommunerna

 finns det grupper som inte skulle kunna deltaga i

 val om möjligheten att rösta med valsedelsför-

 sändelse inte fanns. Denna möjlighet har därför ett

 stort värde för att upprätthålla ett så stort

 valdeltagande som möjligt och används också av

 omkring en procent av antalet röstande.

 Endast den som på grund av sjukdom, rörelsehinder

 eller hög ålder inte kan rösta i vallokal eller hos

 utlandsmyndighet får i dag rösta genom bud.

 Visserligen är det som RSV pekat på knappast

 möjligt att göra en objektiv prövning av om

 väljaren uppfyller dessa förutsättningar. Det är

 nämligen inte bara graden av sjukdom eller rörelse-

 hinder som avgör. Ett relativt lindrigt handikapp

 kan ju göra det omöjligt att rösta för den som har

 långt avstånd till vallokalen, postkontoret eller

 utlandsmyndigheten. I likhet med några

 remissinstanser anser vi emellertid att någon annan

 bedömning än väljarens egen uppfattning inte kan

 ligga till grund för bedömningen om hans sjukdom,

 rörelsehinder eller höga ålder hindrar honom från

 att rösta på annat sätt; väljer den enskilde att

 rösta genom bud, trots att hans handikapp är

 lindrigt, bör detta vara hans ensak.

 Bestämmelserna ger dessutom väljaren en upplysning

 om lagstiftarens avsikt att denna form av röstning

 endast skall användas i undantagsfall. Kravet på

 att bud och vittne skall intyga att väljaren inte

 kunnat rösta på annat sätt bör också i sig vara ett

 hinder mot att den som inte uppfyller förut-

 sättningarna ändå röstar med valsedelsförsändelse.

 Inte heller regeringen anser att man bör utöka den

 krets som kan rösta med valsedelsförsändelse genom

 att ta bort kraven på sjukdom, handikapp eller hög

 ålder. Någon ändring i detta avseende bör därför

 inte ske.

 Som också utredningen anser finns det däremot inte

 några egentliga skäl för att röstning med

 valsedelsförsändelse inte bör kunna ske även vid

 röstning på fartyg; vi föreslår därför att en sådan

 möjlighet införs.

 När det gäller terminologin bör begreppet röstning

 med valsedelsförsändelse behållas, eftersom det

 innefattar inte bara budröstning utan också

 röstning genom lantbrevbärare.

 Vem skall få vara bud?

 Röstning med valsedelsförsändelse har emellertid

 den allvarliga nackdelen att den typiskt sett

 innebär begränsade möjligheter att garantera

 väljarens hemliga och fria val.

 Vidare begränsas möjligheten att hjälpa väljaren

 att avge en giltig röst. Röstmottagaren i

 vallokalen kontrollerar ju att väljaren inte

 överlämnar fler än ett kuvert avseende ett och

 samma val. Andelen röster som underkänns med denna

 form av röstning är också jämförelsevis hög och

 enligt vår mening bör man därför genom ändringar i

 de formella föreskrifterna för röstning med

 valsedelsförsändelse så långt möjligt försöka

 minska risken för att röster avgivna på detta sätt

 blir underkända. Den väljare som lämnat rösten

 räknar ju med att hans röst kommer att ligga till

 grund för valresultatet.

 Det finns därför anledning att närmare definiera

 vem som skall få uppträda som bud i egenskap av

 vårdare och att göra det möjligt att kontrollera

 detta, allt i syfte att minska risken för att den

 kategori väljare som det här är fråga om utsätts

 för otillbörlig påverkan.

 Som framgått får den som är väljarens barn,

 barnbarn, far, mor, syskon eller hans vårdare vara

 bud om han eller hon fyllt 18 år.

 Riksdagen har vid flera tillfällen behandlat

 frågan om de krav som ställs på bud. En synpunkt

 som framförts är att det tydligare borde preciseras

 vad som menas med vårdare. Valprövningsnämnden har

 också vid flera tillfällen prövat frågor som gällt

 budröstning.

 Huvudsyftet med reglerna om budröstning är att

 söka undvika otillbörliga påtryckningar i

 organiserad form. Det finns tyvärr exempel på att

 sådant förekommer.

 Det viktigaste kravet på budet bör vara att det är

 en person som väljaren litar på och som han själv

 har utsett. Däremot bör budets exakta förhållande

 till den röstande ha mindre betydelse. Väljarens

 barn får t.ex. i dag vara bud men inte makens barn,

 inte heller styvmor eller styvfar. Inte heller en

 granne, hur betrodd denne än är, kan vara bud.

 Enligt vår mening bör ifrågavarande bestämmelser

 ändras så att de bringas mer i överensstämmelse med

 huvudsyftet. Därför föreslår vi att även sambo,

 makes barn eller sambos barn skall kunna vara bud.

 Detta föranleder också ändringar i lagen om

 homosexuella sambor.

 Begreppet vårdare m.m.

 När det sedan gäller begreppet vårdare finns det

 enligt vår mening anledning att närmare försöka

 definiera detta begrepp. Med hänsyn till att

 tillämpningen av denna bestämmelse ofta görs av

 personer som annars inte sysslar med lagtolkning

 bör denna definition tas in i lagtexten.

 Det skall i första hand vara en person som lämnar

 väljaren vård på ett yrkesmässigt sätt; om det inte

 finns något inslag av yrkesmässighet så skall den

 som uppträder som bud lämna väljaren bistånd som

 inte är av helt obetydlig eller tillfällig

 karaktär. Den relation som finns mellan väljaren

 och vårdaren skall här garantera att det finns det

 förtroende dem emellan som förutsätts.

 När det gäller personer som enligt vanligt

 språkbruk behöver vård innebär den föreslagna

 definitionen ett förtydligande av begreppet

 vårdare. Vi ansluter oss därför till det förslag

 till definition som utredningen föreslår, nämligen

 att "vårdare" ersätts med "den som yrkesmässigt

 eller på därmed likartat sätt ger väljaren vård av

 mera varaktigt slag".

 Men den väljare som är sjuk, handikappad eller

 gammal behöver inte vara föremål för vård i denna

 mening. Han kan t.ex. klara sig utan sådan vård men

 behöva hjälp med t.ex. bank- och postärenden. En

 person som lämnar väljaren en sådan hjälp uppfattas

 inte med normalt språkbruk som vårdare. Men också i

 denna situation finns det typiskt sett ett

 förtroende mellan väljaren och den som brukar

 hjälpa honom på detta sätt. Med den nya

 definitionen som vi nu föreslår krävs det en

 uttrycklig föreskrift i lagtexten så att det

 framgår att även den som lämnar väljaren hjälp på

 annat sätt än genom att vårda honom kan fungera som

 bud. När det gäller den närmare utformningen av

 lagtexten går det inte att komma mycket längre än

 vad vi nu föreslår.

 Kontrollmöjligheten

 När det sedan gäller möjligheterna att kontrollera

 vem som uppträder som bud har det föreslagits att

 budet på ytterkuvertet skall ange i vilket

 vårdnadsförhållande han står till väljaren. Enligt

 vår mening räcker det med en föreskrift att budet

 på ytterkuvertet skall anteckna sitt namn, sitt

 personnummer och sin adress. Vid röstmottagningen

 bör budet vidare kunna legitimera sig. Därigenom

 kan röstmottagaren/valförrättaren kontrollera vem

 som uppträder som bud.

 Den utbredda användningen av personnummer har

 utsatts för kritik och många känner oro inför en

 onödig användning av personnummer. Frågan om en

 begränsad användning av personnummer är för

 närvarande föremål för utredning (dir. 1993:7). I

 direktiven anges dock att det inte går att se bort

 från att integritetsskyddsintresset kan stå i viss

 motsättning till andra viktiga värden i vårt

 samhällsskick, bl.a. på tryckfrihets- och

 offentlighetsprincipens område.

 Även frågor om valförfarandet är enligt vår mening

 ett sådant område där integritetsskyddsintresset

 måste vägas mot andra viktiga värden. Det är här

 främst fråga om att säkerställa att en avgiven

 budröst verkligen ger uttryck för väljarens vilja

 och att denne skall kunna rösta genom bud utan att

 behöva riskera att bli utsatt för otillbörliga på-

 tryckningar. Ett sådant skyddsintresse bör i detta

 sammanhang vara större än budets. Vi anser därför

 att det inte finns något hinder mot att införa ett

 krav på att budet skall ange sitt personnummer.

 Genom en föreskrift att budet på ytterkuvertet

 skall anteckna sitt personnummer och sin adress får

 man en möjlighet att kontrollera vem som lämnar

 försändelsen. Men när valsedlarna lagts i urnan

 finns det i dag inte någon föreskrift att

 ytterkuvertet för valsedelsförsändelsen skall

 sparas. Det finns alltså ingen möjlighet att då med

 säkerhet bevisa vem som uppträtt som bud. För att

 det efter valet skall finnas säker bevisning om

 detta bör ytterkuverten tas om hand av

 valförrättarna och bevaras på samma sätt som annat

 valmaterial, nämligen till utgången av den tid som

 valet gäller. Med dessa kontrollmöjligheter bör

 risken minska för att den som inte är behörig att

 uppträda som bud ändå gör det.

 Den särskilda makeröstningen

 Ett sätt att minska risken för att röster som

 avgivits med valsedelsförsändelse blir underkända

 är att ha så enhetliga regler för denna typ av

 röstning som möjligt.

 Att överbringa rösten genom maka eller make hänför

 sig till den tid då väljaren praktiskt taget inte

 kunde rösta på annat sätt än genom att själv

 infinna sig i vallokalen på valdagen. Det är också

 en kvarleva från förr då mannen företrädde sin

 hustru i en mängd angelägenheter. Som vi påpekat

 ovan är grundsynen i vallagen att röstning är en

 personlig handling. Som påpekats från flera håll är

 möjligheten för makar att rösta med

 valsedelsförsändelse också otidsenlig eftersom

 motsvarande möjlighet inte finns för sambor.

 Formkraven vid röstning med valsedelsförsändelse

 är till för att, så långt möjligt, skydda väljarens

 valhemlighet. Formkraven vid röstning med olika

 valsedelsförsändelser är som tidigare framgått inte

 lika. Så t.ex. behöver äkta make inte underteckna

 det intyg som ett bud måste göra. Detta kan leda

 till osäkerhet för såväl väljare och bud som

 valfunktionär. Det förekommer t.ex. att

 röstmottagare på posten inte uppmärksammar att

 budet inte är make, varpå rösterna senare ogiltig-

 förklaras.

 I dag jämställer man i allt större utsträckning

 makar med sambor. I detta sammanhang utgör den

 särskilda makeröstningen ett undantag. Det har med

 tiden dessutom blivit alltmer komplicerat att

 kontrollera att "budet" och väljaren är gifta med

 varandra. Röstmottagare på posten har ingen

 möjlighet att kontrollera de uppgifter som lämnas

 utan får godta dessa. När det gäller kontrollmöj-

 ligheterna i vallokalen så har också de tunnats ut.

 Röstlängderna upprättas numera i

 personnummerordning. Tidigare var röstlängderna

 uppställda med fastighetsindelningen som grund och

 makar fördes intill varandra i längden. Då innebar

 olika efternamn inte samma problem. I dag kan det

 även i vallokalen vara svårt att kontrollera att

 äktenskap föreligger.

 Såväl principiella som praktiska skäl talar därför

 för att äkta make-röstning som en särskild form av

 röstning genom valsedelsförsändelse upphör och att

 i stället äkta make får fungera som vanligt bud.

 Med dagens regler i övrigt oförändrade skulle detta

 innebära att make kan vara bud bara för den som är

 förhindrad genom handikapp etc. att själv lämna sin

 röst i vallokalen eller annan röstmottagningslokal.

 PRO har kritiserat förslaget att slopa den

 särskilda makeröstningen eftersom det skulle kunna

 föra med sig onödiga diskussioner i hemmen och

 dessutom sannolikt leda till ett lägre valdel-

 tagande, en inställning som det visat sig att

 riksdagspartierna också har förståelse för.

 Den särskilda makeröstningen används främst av

 äldre par och regeringen har förståelse för att

 förslaget kan få de konsekvenser PRO befarar.

 Enligt regeringens mening bör förslaget därför

 träda i kraft först efter år 1994. Vid de val som

 hålls år 1994 kommer sålunda äkta makar att kunna

 välja såväl det nuvarande systemet med makeröstning

 som den nya möjligheten att använda make som bud.

 Tidpunkten för anordnande av valsedelsförsändelse

 Valsedelsförsändelse vid ordinarie riksdagsval och

 vid val i hela riket av landstings- och

 kommunfullmäktige får vara anordnade tidigast 24

 dagar före valdagen och vid röstning på fartyg

 tidigast 55 dagar före valdagen. Datum för

 anordnande skall anges på ytterkuvertet. Som

 framgått ovan är det inte ovanligt att datum saknas

 och att rösterna därför underkänns.

 En anledning till att ta bort kravet på

 datumangivelse är att detta krav ofta förbises av

 väljaren eller att han av misstag fyller i fel

 datum. För att en röst från en väljare skall

 underkännas måste det enligt regeringens mening

 finnas mycket tungt vägande skäl. Man bör kunna

 utgå ifrån att flertalet väljare ställer i ordning

 sin valsedelsförsändelse först i samband med att

 röstmottagningen vid posten, utlandsmyndighet och

 fartyg får börja.

 Kravet på att väljaren uttryckligen skall ange

 datum på försändelsen bör därför enligt vår

 uppfattning kunna tas bort. Att väljaren inte gjort

 i ordning försändelsen före föreskrivet datum bör i

 stället kunna tas med i den försäkran som väljaren

 lämnar på ytterkuvertet. Med denna ändring torde

 man, om än marginellt, kunna minska antalet val-

 sedelsförsändelser som blir underkända av formella

 skäl.

 De särskilda innerkuverten tas bort

 Vid röstning genom valsedelsförsändelse används i

 dag särskilda innerkuvert. Bakgrunden till detta är

 tanken att väljaren i vallokalen själv skall ställa

 i ordning sina valkuvert. Han bör därför inte kunna

 ta med "färdiga" valkuvert in i vallokalen eller

 till annan röstmottagningslokal. Med dessa

 bestämmelser vill man säkerställa att väljaren gör

 ett eget val och inte påverkas av någon annan på

 ett otillbörligt sätt. Av samma skäl är både

 valkuverten och de särskilda innerkuverten försedda

 med påskriften att ingen märkning får göras på dem.

 Utredningens förslag i detta avseende grundar sig

 på en framställning från RSV till regeringen med

 förslag om att de särskilda innerkuverten skall

 avskaffas. Som skäl för detta har anförts dels

 kostnadsbesparingar, dels att röster i onödan blir

 underkända på grund av att fel kuvert använts.

 Med hänsyn till valhemligheten är det av största

 vikt att valsedlar inte kan härledas. När

 valkuverten hamnat i valurnan bör det därför inte

 finnas något kännetecken på dem som kan knytas till

 en viss väljare. Så är i dag emellertid fallet med

 röster avgivna genom valsedelsförsändelse. Om

 antalet sådana röster är litet är risken stor för

 att valhemligheten bryts.

 Med hänsyn till detta bör de särskilda

 innerkuverten avskaffas. Detta får till följd att

 det lager av innerkuvert som finns hos val-

 administrativa myndigheter skall makuleras.

 Eftersom innerkuvert för närvarande finns hos ett

 stort antal aktörer i valförfarandet - innerkuvert

 skall enligt gällande bestämmelser distribueras

 till samtliga röstmottagare och de partier som vid

 något av de två senaste riksdagsvalen fått mer än

 en procent av rösterna i hela landet - är det

 sannolikt att det vid nästa val kommer att finnas

 innerkuvert kvar hos någon av dessa. Utredningen

 har övervägt om man under valen år 1994 skulle

 kunna godkänna att väljare använder sig av ett

 sådant innerkuvert trots att han rätteligen skulle

 ha använt sig av ett vanligt valkuvert. Med hänsyn

 till den risk detta skulle innebära för väljarens

 valhemlighet anser vi liksom utredningen att en

 sådan röst inte skall godkännas. Det är därför

 viktigt att de aktörer som deltar i valförfarandet

 blir informerade om att en valsedel som lämnas i

 ett innerkuvert kommer att bli underkänd.

 För det fall väljare vid val som hålls år 1994

 kommer att använda sig av möjligheten att rösta

 genom make, finns det onekligen en risk för att

 innerkuvert kommer att användas. Även om ett sådant

 förfarande kan komma att äventyra valhemligheten

 bör intresset av att rösten godkänns i detta fall

 väga tyngre. Vi föreslår därför i fråga om sådana

 innerkuvert, att de skall godkännas och bedömas som

 vanligt valkuvert.

 7 Postens röstmottagning

 Utredningens förslag innebär att den generella

 röstmottagningen på postkontor under valdagen tas

 bort och ersätts av en möjlighet för väljare från

 andra kommuner att rösta i en viss vallokal i

 kommunen. Den som vistas i sin egen kommun skall

 dock inte få rösta i annan vallokal än i den där

 han finns upptagen i röstlängd.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser - utom

 Posten - tillstyrker eller har ingen erinran mot

 utredningens förslag.

 Posten föreslår att röstning på postkontor under

 valdagen även i fortsättningen skall vara möjligt

 men att i besparingssyfte antalet deltagande

 postkontor begränsas till ett eller ett par i varje

 kommun (300-400 totalt). Detta förslag skulle

 innebära att man får lika många röstningsställen

 som i utredningens förslag; postkontoren skulle

 dessutom kunna hålla öppet tre timmar vid två

 tillfällen, dvs. sex timmar mot i dag två timmar,

 utan att kostnaden skulle bli högre. Förslaget

 skulle enligt Postens beräkningar innebära en

 kostnadsminskning från 8 milj. kr. till 1,5 - 2

 milj. kr.

 RSV: Om ytterligare besparingar skall göras bör

 det även övervägas om inte tiden för poströstning

 kan inskränkas än mer, exempelvis till 14 dagar

 före valdagen. Postens statistik visar nämligen att

 de flesta väljer att rösta under den perioden.

 Statskontoret har ifrågasatt om ett slopande av

 poströstning på valdagen behöver kompenseras med

 möjligheten att rösta på andra ställen än i det

 egna valdistriktet.

 Länsstyrelsen i Västernorrlands län anser att det

 även i fortsättningen skall finnas möjligheter att

 inrätta särskilda postkontor och hänvisar till de

 undersökningar som utredningen åberopar och som

 visar att 48 % av dem som röstade på posten under

 valdagen 1991 röstade i sin hemkommun. Om dessa

 antas rösta i sitt valdistrikt eller förtidsröstar

 före valdagen minskar antalet röstande som

 utnyttjar den föreslagna möjligheten att rösta i

 någon vallokal i vistelsekommunen. Det finns därför

 en risk att antalet förtidsröster att granska under

 onsdagsräkningen kan bli så pass litet att

 valhemligheten äventyras.

 PRO anser att alla vallokaler skall vara

 tillgängliga för väljare från annan kommun.

 Bakgrunden till regeringens bedömning

 Väljare som på grund av vistelse på annan ort eller

 av annan anledning finner sig vara förhindrad att

 rösta på valdagen i sin vallokal kan rösta på

 permanenta eller tillfälliga postkontor.

 Röstning på permanenta postkontor äger rum då

 kontoret är öppet för allmänheten. Röstning kan

 också ske under valdagen på flertalet postkontor.

 Under valdagen har dessa postkontor öppet för

 röstmottagning minst en timme före kl. 11 och minst

 en timme efter kl. 15.

 Röstning på postkontor kan ske inte bara vid

 permanenta postkontor utan också på tillfälliga

 postkontor. Sådana postkontor kan, efter samråd med

 valnämnden och med vårdinrättningen, inrättas på

 sjukhus, ålderdomshem, kriminalvårdsanstalt eller

 liknande. Tillfälliga postkontor för röstmottagning

 får inrättas tidigast sju dagar före valdagen. I

 regel inrättas tillfälliga postkontor för

 röstmottagning söndagen före valdagen. Tillfälliga

 postkontor kan även inrättas på valdagen i t.ex.

 glesbygd. Detta sker dock endast i begränsad

 utsträckning.

 Posten sänder mottagna fönsterkuvert till

 valnämnden i den kommun där väljaren är upptagen i

 allmän röstlängd eller, om väljaren är upptagen i

 särskild röstlängd, till valnämnden i den kommun

 där den särskilda röstlängden skall finnas

 tillgänglig.

 Att väljare röstat på postkontor, hos

 utlandsmyndighet eller på fartyg hindrar inte att

 han också röstar i vallokalen på valdagen (12 kap.

 5 § vallagen). I sådant fall gäller den röst som

 lämnats i vallokalen (13 kap. 3 § vallagen).

 Väljare som förtidsröstat eller som poströstat på

 valdagen har alltså möjlighet att ändra sitt val

 genom att rösta även i vallokalen.

 Skälen för regeringens bedömning

 Röstning på särskilt postkontor,

 entreprenadpostkontor, m.m.

 Pågående utredningsarbete kan medföra stora

 förändringar i Postens organisation, med effekter

 också för valadministrationen. Postens roll som

 central myndighet kan komma att föras över till RSV

 som då får det samlade ansvaret för all röstning.

 Själva förtidsröstningen på postkontor kan trots

 det komma att genomföras på det nya postbolagets

 postkontor och röstmottagningen sålunda bli en

 uppgift för detta nya bolag.

 Med en sådan uppläggning blir det i praktiken inte

 någon förändring av betydelse ur valadministrativ

 synvinkel. Men det finns också andra lösningar som

 kan vara möjliga. Så kan t.ex. RSV bli centralmyn-

 dighet också för poströstningen och ansvaret för

 förtidsröstning på sjukhus m.fl. vårdinrättningar

 föras över till kommunerna. Framför allt det

 sistnämnda skulle innebära påtagliga förändringar

 för valadministrationen. Det är bl.a. mot denna

 bakgrund vi föreslår att det vid 1994 års val skall

 genomföras försök där vissa kommuner tar över

 ansvaret för den s.k. institutionsröstningen.

 Röstning på posten under valdagen

 Möjligheten att förtidsrösta på posten underlättar

 för väljare att delta i val och är därför ett

 värdefullt komplement till röstningen i vallokal

 när det gäller att uppnå ett högt valdeltagande. En

 stor andel väljare utnyttjar också denna möjlighet.

 Antalet väljare som röstar på posten under själva

 valdagen är dock relativt litet. Vid septembervalen

 år 1991 röstade

 45 991 väljare på posten under valdagen. Eftersom

 postkontoren på valdagen är öppna endast för

 röstning kan kostnaden för deras öppethållande

 hänföras helt till röstmottagningen. Postens

 öppethållande under valdagen det året kostade ca 8

 milj. kr. Varje poströst som togs emot under

 valdagen kan sägas ha kostat omkring 175 kr.

 Särskilt mot bakgrund av att det under valdagen

 finns ett stort antal särskilt inrättade lokaler

 där röstning äger rum kan det ifrågasättas om det

 är en rimlig kostnad i valadministrationen att

 dessutom ha en parallell organisation för

 röstmottagning på posten.

 Enligt de undersökningar som gjorts har det visat

 sig att ca 48 % av dem som utnyttjade möjligheten

 att rösta på posten under valdagen röstade i sin

 hemkommun. Hälften av valdagens poströster kom

 alltså från väljare som rimligen borde ha kunnat

 rösta i sin vallokal. Varför dessa väljare röstar

 på posten i stället för i sin vallokal vet man

 inte. En anledning skulle kunna vara att Postens

 lokaler ofta är mer handikappanpassade än vissa

 vallokaler. För rörelsehindrade personer som vill

 rösta på valdagen blir det därför lättare att rösta

 på posten. En annan orsak skulle kunna vara att

 vissa väljare ogillar att bli utsatta för

 partiernas valsedelsutdelare och de penninginsam-

 lingar som ofta förekommer i anslutning till

 vallokalerna.

 Med hänsyn till att 48 % av dem som röstat på

 posten under valdagen röstade i sin hemkommun kan

 antalet väljare som röstat utanför den egna

 kommunen under valdagen 1991 enligt utredningen

 uppskattas till omkring 23 000. Om man slopar den

 obligatoriska röstmottagningen på posten under

 valdagen utan att ersätta den med annan röst-

 mottagning skulle det innebära en försämring för de

 väljare som inte befinner sig i sin hemkommun under

 valdagen. En sådan försämring kan leda till att

 valdeltagandet sjunker. Denna grupp väljare måste

 därför erbjudas möjlighet att rösta i den kommun

 där de befinner sig på valdagen. Enligt utredningen

 skulle en röstmottagning i "vallokal i annan

 kommun" leda till att den kategori väljare det är

 frågan om, kommer att kunna erbjudas en bättre

 röstmöjlighet under valdagen än för närvarande om

 röstmottagningen i stället för på postkontor sker i

 sådan vallokal.

 Regeringen vill för sin del peka på att en risk

 med utredningens förslag är att antalet röster som

 varje valnämnd har att hantera vid onsdagsräkningen

 kan bli så litet att man riskerar valhemligheten.

 Intresset av att hålla kostnaderna för

 valförfarandet nere och att snabbt få ett så

 korrekt valresultat som möjligt kan här sägas stå i

 motsättning till intresset att värna om väljarnas

 valhemlighet. Risken för att väljarnas valhemlighet

 inte skall kunna upprätthållas under

 onsdagsräkningen anser också vi vara mycket liten.

 Den är i vart fall inte så stor att den kan

 motivera de kostnader som en dubbel organisation

 för röstmottagning för med sig. Mycket talar

 således för att allmän röstmottagning på posten

 under valdagen bör kunna slopas. Fördelarna med att

 behålla nuvarande system är att man kan behålla ett

 väl fungerande och känt sätt att rösta. Kommunernas

 valnämnder behöver inte genomföra någon särskild

 utbildning för valförättarna med därmed förenade

 kostnader. I vallokalerna kan man, liksom för när-

 varande, koncentrera sig på väljarna i det egna

 valdistriktet. Man behöver inte hålla isär vissa

 röster, som dessutom skall behandlas på ett

 speciellt sätt, och framför allt behöver man inte

 ordna distribution av dessa poströster till

 valnämnd i annan kommun; oavsett om väljaren lämnar

 sina röster i en särskild vallokal eller på ett

 postkontor, torde de mottagna rösterna oftast få

 distribueras av posten. Därtill kommer att väljarna

 i dag är inställda på att de kan rösta på post-

 kontor vid vistelse på främmande ort.

 Nackdelen med den nuvarande ordningen är bl.a. det

 begränsade öppethållandet; en vallokal är ju

 normalt öppen under längre tid än vad postkontoret

 har öppet. Sex timmars öppethållande på de

 deltagande postkontoren som Posten föreslår bör

 emellertid vara mer än tillräckligt för de allra

 flesta väljare.

 Mot bakgrund av vad som sålunda framkommit anser

 vi det vara för tidigt att nu slopa poströstningen

 under valdagen. Mycket tyder på att

 poströstningsförfarandet i dess helhet ganska snart

 måste ses över. Det kan därför inte vara

 meningsfullt att nu genomföra en ändring som inte

 innebär större kostnadslättnader för staten än vad

 som kan åstadkommas på annat sätt som mera ansluter

 till nuvarande ordning.

 Centrala valmyndigheten bör med Posten kunna komma

 överens om vilka postkontor som kan komma i fråga

 och de öppettider som skall gälla. I samband därmed

 bör centrala valmyndigheten försäkra sig om att

 kostnadsbesparingarna blir i den omfattning Posten

 utlovat.

 8 Försöksverksamhet vid 1994 års val

 Utredningens förslag överensstämmer med rege-

 ringens.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna

 tillstyrker eller har ingen erinran mot förslagen.

 Posten avstyrker dock de förslag som avser

 ambulerande röstmottagning och att kommunen skall

 ansvara för

 institutionsröstningen.

 Kriminalvårdsstyrelsen framhåller att förslaget

 att låta kommunerna ta över institutionsröstningen

 inte får medföra att den nuvarande servicenivån

 sänks på grund av kostnadsskäl eller liknande.

 RSV ställer sig, med hänsyn till valsystemets

 grundkrav på förutsägbarhet, säkerhet och legitimi-

 tet, tveksamt till om valområdet över huvud taget

 lämpar sig för försöksverksamhet. Om försök skall

 genomföras får det inte under några omständigheter

 leda till att säkerheten äventyras eller viktiga

 moment försenas. RSV tillstyrker förslaget med

 försök beträffande institutionsröstningen och den

 ambulerande röstmottagningen men ifrågasätter

 samtidigt om inte dessa förslag kan permanentas

 omgående utan att föregås av försöksverksamhet.

 RSV anser att en mer detaljerad genomgång bör

 göras innan klartecken lämnas beträffande

 förslaget att låta valnämnden ta hand om den

 slutliga sammanräkningen.

 Enligt RSV utgör det föreslagna försöket med

 slutlig sammanräkning vid riksdagsval inte försök i

 egentlig mening. Den enda rationella samman-

 räkningsmetoden för riksdagsvalet är att

 länsstyrelsens sammanräkning slutar sedan röstför-

 delningen tagits fram. RSV kan med denna ordning

 fördela mandaten mellan partierna och ordna namn,

 dubbelvalsavveckla och utse ersättare. Så länge

 riksdagen har utjämningsmandat och det förekommer

 valsedlar med samma kandidater i flera valkretsar

 är detta det enda möjliga sättet. Den nuvarande

 regleringen av sammanräkningen för riksdagsval kan

 jämföras med ett system där tre kommuner räknar var

 sin landstingsvalkrets. För att slutligt beräkna

 landstingets sammansättning skulle länsstyrelsen

 göra om alltsamman med samtliga förutsättningar.

 Den nuvarande ordningen medför extraarbete både hos

 länsstyrelserna och RSV.

 Förslaget att sköta avprickning i röstlängden

 enbart via terminal kan i dagsläget inte accepteras

 av säkerhetsskäl. Skulle den elektroniska

 röstlängden svikta måste det finnas

 pappersutskrifter att tillgå. Några vinster för

 valförrättarna, utöver den marginella vinst som

 uppstår när maskinen räknar fram antalet avprick-

 ningar i längden, finns inte.

 Länsstyrelsen i Kristianstads län anser att försök

 med optisk läsning av valsedlar bör ske vid

 länsstyrelsen i stället för, som utredningen

 föreslår, i vissa kommuner. Kostnaden för optisk

 utrustning blir dessutom lägre om den placeras hos

 någon länsstyrelse i stället för att spridas på

 flera kommuner.

 Växjö kommun ifrågasätter om man behöver gå fram

 så försiktigt som utredningen föreslår när det

 gäller försöksverksamheten. Att flytta ansvaret för

 institutionsröstningen till kommunerna förefaller

 vara i princip riktigt. Röstmottagningen skulle då

 kunna användas med större flexibilitet. Det skulle

 dock medföra en tillkommande kostnad för

 kommunerna, en kostnad som tidigare torde ha

 belastat det centrala valanslaget. Ambulerande

 röstmottagning och förkortat öppethållande måste

 vara tillåtna möjligheter i små valdistrikt, där

 man vill hålla servicenivån uppe. Röstsedlarna bör

 redan till 1994 års val utformas så att de kan

 räknas maskinellt. Det är främst beträffande

 sammanräkningen som vinster kan göras med en

 datorisering av valen.

 Umeå kommun anser att försöksverksamhet bör finnas

 inom alla verksamhetsområden i syfte att utveckla,

 effektivisera och förbilliga systemen; detta gäller

 även de allmänna valen. Kommunen saknar emellertid

 i förslaget en mer teknikorienterad viljeyttring

 som skulle kunna medföra ytterligare effektivitet

 och besparingar i valet.

 PRO framhåller att institutionsröstningen måste

 genomföras på ett sätt som i största möjliga uts-

 träckning motsvarar röstning i vallokal, bl.a. bör

 partierna ha möjlighet att dela ut valsedlar

 utanför den plats eller det rum där röstningen

 sker.

 Kommunförbundet tillstyrker förslagen men pekar på

 svårigheten att få valdagens valförrättare att

 acceptera ytterligare uppdrag och förutsätter att

 de kostnader som de olika försöken medför för de

 deltagande kommunerna ersätts av staten.

 Skälen för regeringens förslag

 Den kritik som utredningens förslag fått i vissa

 avseenden är enligt regeringens uppfattning inte av

 mera allvarligt slag än att en försöksverksamhet

 bör kunna genomföras i den omfattning och på det

 sätt som utredningen föreslår.

 Valdistriktsindelning och röstmottagning

 Ansvaret för institutionsröstningen

 Förtidsröstning genom posten kan ske på tillfälliga

 postkontor. Sådana postkontor kan, efter samråd med

 valnämnden och med vårdinrättningen, inrättas på

 sjukhus, ålderdomshem, kriminalvårdsanstalt eller

 liknande vårdinrättningar. Tillfälliga postkontor

 för röstmottagning får inrättas tidigast sju dagar

 före valdagen. I regel inrättas tillfälliga

 postkontor för röstmottagning på denna typ av

 institutioner söndagen före valdagen. Liksom när

 det gäller röstning på ordinarie postkontor är det

 posten som ensam ansvarar för röstningens

 genomförande. Posten kan dock begära att valnämnden

 utser ett visst antal personer att biträda postens

 röstmottagare vid institutionsröstningen. Även i de

 fall valnämnden utser sådana biträden är det posten

 som ansvarar för röstmottagningen.

 Antalet väljare som röstar vid institutions-

 röstning har vid de senaste valen uppgått till

 omkring 40 000. Vid 1991 års val röstade 39 840

 personer vid olika typer av institutioner. De

 flesta eller omkring 38 500 av dessa röstade vid

 sjukvårdsinrättningar, ålderdomshem och servicehus.

 Kostnaderna för röstmottagningen vid institutioner

 söndagen före valdagen uppgick vid 1988 och 1991

 års val till 4,2 respektive 5,8 milj. kr.

 Röstningen vid institutioner, framför allt vid

 ålderdomshem, servicehem eller sjukhus, har ibland

 utsatts för kritik. Denna röstning genomförs många

 gånger i lokaler som är mindre lämpliga för

 röstning vilket leder till praktiska problem bl.a.

 vad gäller tillgänglighet och möjlighet att anordna

 avskilda platser för röstningen. Det är emellertid

 inte bara lokalernas utformning som föranleder

 problem. De väljare som finns på sjukhem,

 servicehem och ålderdomshem tillhör i allt större

 utsträckning en kategori som inte klarar ett eget

 boende med stöd från den kommunala hemtjänsten.

 Patienterna är ofta sängliggande eller

 rullstolsbundna och i stort behov av hjälp på

 grund av fysiska handikapp; många gånger beror

 hjälpbehovet också på att de är senila. Allt detta

 leder till att dessa väljare har ett stort behov av

 biträde vid röstningen; de har svårt att hålla isär

 valsedlar från olika partier, de kan inte själva

 stoppa ner valsedlarna i kuverten m.m. Genomförande

 av röstning vid denna typ av institutioner blir

 därför mycket komplicerad. Det kan också många

 gånger vara svårt att upprätthålla valhemligheten

 vid röstningen. Risken att denna grupp väljare

 utsätts av otillbörlig påverkan vid röstningen kan

 upplevas som stor.

 Det finns anledning att ifrågasätta om inte

 ansvaret för institutionsröstningen bör överföras

 till kommunerna. Vad som talar i den riktningen är

 att det torde finnas stora fördelar i att samla

 ansvaret för att organisera och genomföra all

 röstmottagning i den kommunala valnämndens regi.

 Därigenom skulle man kunna få en effektivare

 organisation när det gäller röstmottagningen. Mot

 detta kan i och för sig anföras att den nuvarande

 ordningen tycks fungera väl. Erfarna post-

 funktionärer har använts som röstmottagare vilket

 har varit till fördel för röstningens genomförande.

 Det kan också finnas en fördel i ett gemensamt

 riksövergripande ansvar, mot bakgrund av att de

 berörda institutionerna har olika huvudmän.

 Resultatet av Postlagsutredningens förslag

 (Postlag SOU 1993:9) kan bli att Postens roll i

 valsammanhang omprövas. Det kan bli fråga om ett

 mer renodlat beställar - leverantörsförhållande.

 Utan att föregripa ett kommande ställningstagande i

 frågan finns det skäl att försöksvis prova en

 modell där kommunen intar beställarrollen och då

 kan välja mellan att utföra uppgiften i egen regi

 eller köpa tjänsten av annan t.ex. Posten.

 Vi föreslår därför att försök görs enligt denna

 modell i samråd mellan Posten, RSV och berörda

 kommuner där kommunen får detta ansvar.

 Röstmottagningen bör genomföras på motsvarande

 sätt som för närvarande. Röstmottagarna kontrolle-

 rar röstkort och identitet, delar ut valkuvert och

 övervakar att röstningen genomförs på ett korrekt

 sätt. Väljarens valkuvert tas emot och läggs,

 tillsammans med röstkortet, i ett särskilt kuvert.

 De röster som inte hör till kommunen skall sändas

 till respektive valnämnd. De röster som avgivits

 vid institutionsröstningen och som hör till

 kommunen skall sorteras och distribueras till

 respektive valdistrikt för att där ingå i den

 preliminära rösträkningen på valdagen.

 En sådan försöksverksamhet kräver undantag från

 reglerna i 10 kap. 2 § tredje stycket vallagen. De

 närmare föreskrifterna om försöksverksamheten bör

 lämnas av RSV.

 Ambulerande röstmottagning, m.m.

 Arvodena till valförrättarna är den tyngsta posten

 när det gäller kommunernas kostnader för valens

 genomförande. Organisationen av röstmottagningen i

 glesbygden är dessutom ett speciellt problem. Det

 är mycket svårt att på ett rationellt sätt lösa

 frågan om rimlig servicenivå samtidigt som kravet

 på skydd av valhemligheten skall uppfyllas.

 Det är angeläget att man söker finna lösningar på

 såväl kostnads- som serviceproblemen. En tänkbar

 lösning kan vara att använda sig av en s.k.

 ambulerande röstmottagning, en annan att tillåta

 flera vallokaler med begränsat öppethållande i ett

 valdistrikt. Man kan också tänka sig att

 röstmottagningen sker på annat sätt t.ex. att röst-

 mottagarna söker upp väljarna och då för med sig

 valurnan. Innan dessa former av röstmottagning görs

 generella bör de också enligt regeringens mening

 genomföras på försök i vissa kommuner. Sådana

 försök kräver undantag från vissa bestämmelser om

 röstningen i 8 kap. vallagen men också vissa

 bestämmelser när det gäller röstning i vallokal i 9

 kap. vallagen.

 Vid utarbetande av de närmare föreskrifterna om

 försöksverksamheternas genomförande är det

 naturligtvis viktigt att försöken kommer att

 genomföras på ett sådant sätt att väljarnas valhem-

 lighet garanteras samtidigt som säkerheten i

 valförfarandet kan upprätthållas.

 Undantag från reglerna om preliminär rösträkning

 och slutlig sammanräkning

 Maskinell räkning av valsedlarna

 När det gäller frågan om tekniska hjälpmedel i

 valförfarandet har utredningen stannat för att

 själva rösträkningen bör vara det mest lämpliga

 område som sådana hjälpmedel kommer till rätt

 användning.

 De pappersvalsedlar som används bör därför

 anpassas till någon form av elektronisk avläsning.

 Därigenom bör man kunna uppnå effektivitetsvinster

 i valförfarandets sammanräkningsfas.

 Genom en försöksverksamhet kan man få ett underlag

 för bedömningen vilka organisatoriska och

 ekonomiska konsekvenser ett system med maskinell

 sammanräkning kan få om det införs i hela eller

 vissa delar av landet.

 Sådana försök bör därför genomföras i olika

 kommuner vid 1994 års val. Vid försökens

 genomförande bör man undersöka om det med hjälp av

 optisk läsning av valsedlarna också är möjligt att

 samordna den preliminära rösträkningen och den

 slutliga sammanräkningen. Ett sätt att minska

 kommunernas kostnader för valförrättare är att

 liksom i Norge och Danmark göra mycket stora

 distrikt i större tätorter och att i dessa

 valdistrikt ordna en rationell röstmottagning.

 Detta förutsätter dock att problemen med

 rösträkningen kan lösas.

 Genom försök med optisk läsning eller försök med

 andra tekniska hjälpmedel bör rösträkningen kunna

 förenklas i sådan grad att man samtidigt kan göra

 försök med riktigt stora distrikt. Det bör även här

 vara RSV som i samråd med den regionala och

 kommunala valnämnden ger de närmare föreskrifterna

 om försöksverksamhetens genomförande.

 Slutlig rösträkning av valnämnden

 En möjlighet till att bringa ned kostnaderna för

 valadministrationen kan vara att förändra

 ansvarsfördelningen när det gäller den preliminära

 och slutliga sammanräkningen. Ett sätt att

 rationalisera rösträkningsproceduren kan vara att

 göra enligt följande.

 Med början dagen efter valet genomför valnämnderna

 en slutlig sammanräkning av valsedlarna. Valnämnden

 räknar alla giltiga, oförändrade valsedlar och

 delar upp dem efter listtyp. Ogiltiga valsedlar är

 de valsedlar som saknar partibeteckning t.ex.

 blanka valsedlar eller valsedlar som avsiktligen

 märkts. Med förändrade valsedlar menas valsedlar

 som innehåller strykningar, tillskrivna namn eller

 andra markeringar utan att valsedlarna skall räknas

 som "märkta".

 I försöksverksamheten skall valnämnden behålla de

 oförändrade valsedlarna och överlämna de ogiltiga

 och förändrade valsedlarna till länsstyrelsen

 tillsammans med ett protokoll över resultatet av

 den rösträkning som gjorts av valnämnden.

 Sådana försök bör kunna ge underlag för en be-

 dömning om sammanräkningsproceduren verkligen

 behöver ta så stora resurser i anspråk som det i

 dag är fråga om. Man skulle också få ett underlag

 för att bedöma vilka ökade kostnader som skulle

 uppkomma för kommunerna.

 Slutlig sammanräkning och mandatfördelning vid val

 till riksdagen

 Den slutliga sammanräkningen innebär för närvarande

 att länsstyrelserna i första hand granskar och

 räknar valsedlarna. Röstfördelningen redovisas

 därefter på den s.k. listtypförteckningen. Denna

 förteckning upprättas för varje val och innehåller

 följande uppgifter.

 * Röstfördelning per lista inom varje parti

 * Antalet oförändrade valsedlar resp. förändrade

 för varje lista

 * Antalet partimarkerade valsedlar per parti

 * Antalet ogiltiga valsedlar

 * I förekommande fall antalet röster i gruppen

 "övriga partier"

 Förteckningen lämnas därefter för registrering hos

 skattemyndigheten. Sedan länsstyrelsen kontrollerat

 de uppgifter som registrerats ADB-bearbetas

 uppgifterna av skattemyndigheten enligt följande.

 1. Partiernas röstetal inom varje valkrets

 summeras.

 2. Mandatfördelning mellan partier (gäller inte

 riksdagsval).

 3. Kandidatnamn inom partierna ordnas, den s.k.

 namnordningen tasfram.

 4. Vid behov sker s.k. dubbelvalsavveckling i

 landstingsval, valkretsindelad kommun eller val

 till kyrklig samfällighet.

 5. Ersättare utses vid kommunalval och kyrkliga

 val. I riksdagsvaletordnas ersättarnas namn.

 6. Sammanräkningsprotokollet skrivs ut.

 7. Stommar till bevis för valda ledamöter och

 ersättare skrivs ut.

 När det gäller namnordningen i riksdagsvalet

 registrerar skattemyndigheten det antal mandat

 varje parti förväntas få i valkretsen. Detta antal

 bestäms i samråd med RSV mot bakgrund av den

 preliminära mandatfördelning som gjorts efter den

 s.k. onsdagsräkningen.

 RSV har i sin förstudie av kostnaderna för

 utveckling av framtida ADB-stöd för val-

 administrationen (Dnr 30 14833/92) föreslagit att

 RSV skall genomföra den slutliga namnordningen och

 mandatfördelningen på grundval av den

 röstfördelning som lagts fast av de regionala

 valmyndigheterna och att de regionala

 valmyndigheternas hantering av riksdagsvalet

 avbryts efter sammanräkningen och att RSV inte bara

 gör mandatfördelningen utan också bestämmer ord-

 ningen mellan kandidaterna. På detta sätt skulle

 det slutliga resultatet för riksdagsvalet kunna tas

 fram snabbare.

 En ändring av den slutliga sammanräkningen i

 enlighet med RSV:s förslag kräver ändringar i 14

 kap. 3 och 7 §§ vallagen. Vid valen år 1994 bör

 genomföras relativt omfattande försök när det

 gäller den slutliga sammanräkningen. Det slutliga

 ställningstagandet till frågan hur den slutliga

 sammanräkningen skall utformas i framtiden kommer

 att bero bl.a. på hur de olika försöken faller ut.

 Något förslag av det innehåll som RSV föreslagit

 läggs därför inte fram nu. Däremot bör det vara

 möjligt att som försöksverksamhet vid valen år 1994

 medge särskilda undantag från reglerna i 14 kap. 3

 och 7 §§ vallagen. Sådana undantag bör beslutas av

 regeringen.

 Annan försöksverksamhet

 När det gäller försöksverksamheten beträffande

 röstlängderna bör man i vissa vallokaler ha röst-

 längderna i en persondator i stället för på papper.

 Avprickning i röstlängden skulle i så fall kunna

 göras med hjälp av streckkoder eller liknande.

 Detta bör samordnas med försöken med större

 valdistrikt. I de förslag som lämnas när det gäller

 den allmänna och särskilda röstlängden förutsätts

 inte att röstlängderna endast tas ut på papper.

 Någon särskild lagregel avseende röstlängd på

 elektroniskt medium behövs därför inte för att

 kunna genomföra denna typ av försöksverksamhet.

 Försöksverksamhetens inriktning

 Av vikt är att centrala valmyndigheten aktivt

 stimulerar försöksverksamheten. Myndigheten bör

 därför ha relativt fria händer att styra verksam-

 heten på det sätt som anses lämpligt. Viktigt är

 emellertid att försöksverksamheten genomförs på

 sådant sätt att en noggrann och meningsfull

 utvärdering kan göras.

 9 Brevröstning i Förbundsrepubliken Tyskland och i

 Schweiz

 Utredningens förslag överensstämmer med regeringens

 förslag beträffande Schweiz men innebär att möjlig-

 heten att brevrösta från Tyskland tas bort.

 Remissinstanserna: Utrikesdepartementet påpekar att

 en förutsättning för röstmottagning vid utlandsmyn-

 dighet i Förbundsrepubliken Tyskland är att ansökan

 härom görs minst sex månader före det aktuella

 valet och därför bör en brevröstningslag innefatta

 även Tyskland.

 Skälen för regeringens förslag: Utredningens

 förslag att undanta Förbundsrepubliken Tyskland har

 föranletts av att Tyskland numera förklarat sig

 villigt att tillåta röstmottagning vid de svenska

 utlandsmyndigheterna där. Som UD framhållit, vilket

 utredningen också uppmärksammat, är det emellertid

 tveksamt om en sådan röstmottagning kan anordnas

 vid extra val eller folkomröstning före de

 ordinarie valen år 1997. De tider som gäller för

 detta innebär att det vid ett extra val eller

 folkomröstning knappast går att efterleva de tyska

 kraven. Mot bakgrund härav bör en brevröstningslag

 även i fortsättningen avse också Förbundsrepubliken

 Tyskland. Regeringen förordar därför en sådan ny

 lag motsvarande den som i dag gäller, men med de

 skillnader som föranleds av förslagen i övrigt i

 denna proposition angående valförfarandet.

 10 Specialmotivering10.1 Förslaget till lag om

 ändring i vallagenÄndringarna i lagen innebär bl.a.

 att de särskilda anmärknings- och rättelseför-

 farandena slås samman till ett enhetligt

 rättelseförfarande. Bestämmelser som gäller dessa

 särskilda förfaranden och om kungörelse i vissa

 fall finns i 4 kap. 5, 8, 10, 17 och 21 §§. Vidare

 innebär ändringarna att den särskilda makeröst-

 ningen slopas. Bestämmelser om denna typ av

 röstning finns i 11 kap. 1 och 2 §§. Dessa

 paragrafer skall därför upphävas.

 4 kap.

 1 §

 Den allmänna röstlängden skall också i

 fortsättningen föras med hjälp av automatisk

 databehandling. Innehållet i

 folkbokföringsregistret skall ligga till grund för

 röstlängden.

 Den allmänna röstlängden skall upprättas varje år.

 Med att röstlängden är upprättad menas att de

 uppgifter som skall finnas i folkbokföringsregis-

 tret per den 1 juli skall vara överförda till röst-

 längden. Tidpunkten för när längden skall vara

 upprättad har bestämts till den 15 juli.

 Till skillnad från vad som gäller i dag skall en

 utskrift av längden bara göras under år då val

 skall hållas. Under andra år skall längden bara

 finnas tillgänglig via terminal. Utskrift av

 längden skall också göras då allmänna folkomröst-

 ningar skall hållas och om en kommun beslutat att

 hålla en kommunal folkomröstning.

 Med utskrift av längden menas i första hand att

 uppgifterna i registret skrivs ut på papper. Möj-

 ligheten att ta ut röstlängden på diskett bör

 emellertid kunna utnyttjas vid den

 försöksverksamhet som föreslås.

 2 §

 Den avgörande tidpunkten när det gäller vem som

 skall tas upp i den allmänna röstlängden och till

 vilket valdistrikt en person skall hänföras,

 flyttas fram från den 1 juni till den 1 juli. Samma

 tidpunkt skall gälla i fråga om den särskilda

 röstlängden, se 12 §. Det är således de uppgifter

 som hänför sig till tiden före den 1 juli som skall

 ligga till grund för längden. På detta sätt kommer

 uppgifter om t.ex. flyttningar eller beslut om

 svenskt medborgarskap som hänför sig till tiden

 före den 1 juli att hinna registreras innan

 röstlängden upprättas. Detta tillvägagångssätt bör

 tillämpas också i fortsättningen.

 Genom att tidpunkten för röstlängdens upprättande

 flyttas fram kommer de personer som flyttar före

 den 1 juli och som anmäler detta till skattemyn-

 digheten senast vid denna tidpunkt att kunna rösta

 i "rätt" valdistrikt. Det nya folkbokförings-

 systemet kommer i sig att leda till en förbättring

 för de väljare som flyttar strax före av-

 stämningsdagen. De uppgifter som lämnats till

 skattemyndigheten för att tas in i folkbokföringen

 registreras snarast möjligt.

 För den som har flyttat skall den tidpunkt när han

 blivit folkbokförd i sitt nya hemvist i princip

 vara avgörande. Den som flyttar efter den 1 juli

 men före den 1 september då röstlängden börjar

 gälla, skall tas upp i röstlängden där han enligt

 skattemyndighetens personband var folkbokförd den 1

 juli.

 3 §

 I paragrafen sägs att allmän röstlängd skall hållas

 tillgänglig för granskning hos skattemyndigheten

 varje vardag under tiden den 16 juli - 25 augusti.

 En väljare skall kunna se om uppgifterna i

 röstlängden beträffande honom är riktiga. Denna

 kontroll skall kunna ske på plats hos skattemyn-

 digheten via terminal men uppgifterna skall också

 kunna inhämtas per telefon. Röstlängden skall bara

 finnas tillgänglig hos skattemyndigheten. Den skall

 således inte vara framlagd hos länsstyrelsen eller

 hos någon valnämnd.

 Röstlängden skall vara upprättad senast den 15

 juli. Som vi anmärkt under 1 och 2 §§ bör t.ex.

 beslut om svenskt medborgarskap som fattats före

 den 1 juli men också uppgifter om flyttningar hinna

 registreras i folkbokföringen innan röstlängden

 upprättas. Under ordinarie valår kommer också

 underlaget för röstkort att tas ut per den 15 juli.

 På röstkorten anges de uppgifter beträffande

 väljaren som finns i den allmänna röstlängden. För

 att väljarna inför ett ordinarie val skall ha en

 rimlig möjlighet att kontrollera de uppgifter som

 finns i röstlängden skall röstkorten skickas till

 väljarna i början av augusti, se 7 kap. 2 §.

 Från och med den 16 juli skall, om denna dag inte

 är lördag eller söndag, granskning av längden vara

 möjlig för den väljare som vill kontrollera

 uppgifterna i den allmänna röstlängden.

 Eftersom röstlängderna enbart skall hållas

 tillgängliga inom skatteförvaltningen blir det

 naturligt att informationen om var röstlängden

 skall hållas tillgänglig lämnas av centrala

 valmyndigheten, RSV. Den skyldighet som centrala

 valmyndigheten har enligt 7 kap. 4 § att sprida

 kännedom bland allmänheten om de bestämmelser som

 gäller i val skall alltså gälla även den

 information som behövs till allmänheten när det

 gäller tid och plats där röstlängden skall hållas

 tillgänglig under denna period. Informationen kan

 lämnas på samma sätt som annan information om

 valet. RSV har i detta sammanhang använt sig av

 informationsinslag i TV och radio men också

 annonsering i vissa tidningar. Genom detta system

 kan kungörelsekravet som funnits tidigare tas bort.

 Bestämmelsen att röstlängden skall vara upprättad

 vid en viss tidpunkt och att den skall hållas

 tillgänglig för granskning under en viss tid

 innebär inte någon inskränkning av den rätt att få

 ta del av allmänna handlingar som föreskrivs i 2

 kap. tryckfrihetsförordningen. För den som önskar

 ta del av den allmänna röstlängden under annan tid

 gäller således reglerna i tryckfrihetsförordningen.

 4 §

 I paragrafen regleras det nya enhetliga

 rättelseförfarandet. Någon möjlighet att påtala att

 en annan person felaktigt tagits upp i röstlängden

 skall inte längre finnas. Vad man kan begära

 rättelse av är fel som hänför sig till den som

 påtalar felet. De fel det kan röra sig om är

 framför allt att en person felaktigt inte tagits

 upp i röstlängden eller att han tagits upp i ett

 valdistrikt där han inte är folkbokförd. Det är

 folkbokföringsuppgifterna per den 1 juli som bildar

 utgångspunkten. Om väljaren flyttat efter den 1

 juli eller om han flyttat tidigare men inte anmält

 flyttningen senast den 1 juli skall någon rättelse

 inte ske. Motsvarande skall gälla beträffande den

 som ändrat namn. När det gäller beslut om svenskt

 medborgarskap skall beslutet vara fattat senast den

 1 juli.

 I andra stycket sägs uttryckligen att

 omständigheter som inträffat efter den 1 juli inte

 får ligga till grund för rättelse. Med omständighet

 menas här t.ex. ett beslut om svenskt medborgarskap

 eller en anmälan om flyttning. Om beslutet fattats

 efter den 1 juli eller om anmälan kommit in till

 skattemyndigheten efter denna tidpunkt kan detta

 inte ligga till grund för någon rättelse. I och för

 sig framgår det redan av 2 § att uppgifterna i

 folkbokföringen per den 1 juli skall ligga till

 grund för uppgifterna i röstlängden. Motsvarande

 regel framgick för övrigt motsattsvis i den nu

 upphävda 5 §. Där föreskrevs nämligen att den mot

 vilkens rösträtt anmärkning framställts fick

 åberopa omständighet som inträffat efter av-

 stämningsdagen för att värja sin rösträtt. Detta

 var ett undantag från huvudregeln som innebar att

 den som hade framställt anmärkning mot längden för

 egen del bara fick åberopa omständigheter som

 inträffat före avstämningsdagen. Som nämnts

 föreslår vi att möjligheten att angripa en annan

 persons rösträtt skall tas bort. Något undantag

 från huvudregeln behöver man därför inte. Regeln

 bör ändå uttryckligen finnas med i lagtexten.

 Begäran om rättelse skall göras senast den 25

 augusti. En sådan begäran skall göras skriftligen.

 Prövningen skall ske efter hand som ärendena är

 färdiga att avgöras. Ett beslut om rättelse skall

 genast föras in i röstlängden. I samband med detta

 skall väljaren automatiskt få ett nytt röstkort.

 Det är skattemyndigheten som både fattar och för

 in beslut om rättelser. Fram till den 1 september

 då röstlängden börjar gälla skall samtliga ärenden

 om rättelse ha behandlats och förts in i

 röstlängden. Kommer en begäran om rättelse in för

 sent skall den inte tas upp till prövning. Detta

 framgår redan av att det finns en viss tid utsatt

 för när begäran om rättelse skall ske. Det finns

 därför inte anledning att särskilt ange detta i

 bestämmelsen.

 Rättelse av uppgifter i den allmänna röstlängden

 kan emellertid inte bara ske med stöd av vallagen

 utan också med stöd av reglerna om rättelse i för-

 valtningslagen (1986:223). Denna lag gäller också

 för skattemyndigheten i dess myndighetsutövning. I

 förvaltningslagen 26 § sägs att ett beslut som

 innehåller en uppenbar oriktighet till följd av

 myndighetens eller någon annans skrivfel, räknefel

 eller liknande förbiseende, får rättas av den

 myndighet som har meddelat beslutet.

 Att begäran om rättelse skall göras skriftligen

 innebär därför inte att myndigheten kan underlåta

 att, på eget initiativ, rätta uppgifter i röstläng-

 den med stöd av reglerna i förvaltningslagen. Om

 ett fel som innebär en uppenbar oriktighet påtalas

 muntligen under tiden den 16 juli - 25 augusti

 skall myndigheten ta upp frågan om rättelse av

 uppgiften med stöd av förvaltningslagen. Detta

 gäller också om ett sådant fel påtalas efter den 25

 augusti. Även om ett fel påtalas efter den 1

 september då röstlängden skall börja gälla skall

 längden rättas om det är fråga om uppenbara

 oriktigheter. Att röstlängden börjat gälla hindrar

 således inte att man rättar längden enligt

 förvaltningslagens regler om rättelse.

 Att begäran om rättelse görs på det sätt som sägs

 i 4 § dvs. genom en skriftlig begäran inom

 föreskriven tid har däremot betydelse för frågan om

 vem som skall ha rätt att överklaga utgången av

 valet. Om han inte får sin begärda rättelse och

 därför inte blev röstberättigad i valet har han

 enligt 15 kap. 4 § rätt att överklaga valet hos

 Valprövningsnämnden.

 Alla rättelser skall föras in i röstlängden. Om

 längden finns utskriven på papper eller annat

 medium så skall beslutet föras in inte bara i

 huvudregistret utan också i utskriften av längden.

 Strax före valdagen kan det därför möta praktiska

 svårigheter att föra in rättelser i röstlängden.

 Skattemyndigheten har här ett ansvar för att det

 finns en beredskap för att föra in denna typ av

 rättelser i längden åtminstone fram till dagen före

 valdagen.

 6 §

 Ändringen är en följd av att skattemyndigheten

 skall fatta beslut i fråga om rättelse av

 röstlängd. Beslut över anmärkning mot röstlängd kan

 enligt de regler som nu gäller bara överprövas i

 samband med att man överklagar det val där beslutet

 har gällt. Beslut om rättelse enligt 4 § skall

 meddelas senast den 1 september. Under ordinarie

 valår skall val hållas inom ett par veckor. Det

 blir då inte möjligt att hinna överpröva ett sådant

 beslut innan valet hållits.

 Röstlängden gäller under tiden 1 september - 31

 augusti. Även under år då det inte skall hållas

 något ordinarie val står det vanliga rättelseförfa-

 randet öppet för den enskilde. Även under

 icke-valår kan det ju vara väsentligt för honom att

 finnas med i röstlängden. Under längdens giltig-

 hetstid kan det nämligen utlysas ett extra val

 eller en folkomröstning.

 Enligt de regler som gäller i dag finns det inte

 någon formell möjlighet att överklaga

 länsstyrelsens beslut i ett anmärkningsärende om

 det inte hålls ett val under längdens

 giltighetstid. Med hänsyn till att det är samma

 myndighet som både handlägger folkbokförings-

 ärendena och frågan om rättelse av röstlängd kan

 man ifrågasätta om det inte borde införas en

 möjlighet att överklaga skattemyndighetens beslut

 om rättelse under icke-valår. Emot en sådan

 möjlighet kan det göras invändningar av praktisk

 natur. Under år då det inte skall hållas val i

 september kommer inte några röstkort att sändas ut

 till väljarna. Antalet väljare som blir upp-

 märksammade på eventuella felaktigheter i

 röstlängden och som begär rättelse torde bli mycket

 litet. Att skapa en särskild möjlighet för väljarna

 att överklaga skattemyndighetens beslut under

 icke-valår framstår inte som rimligt. Ett beslut om

 rättelse skall också i fortsättningen enbart kunna

 överklagas i samband med överklagande av det val

 vid vilket beslutet gällt.

 Det bör här framhållas att det är

 folkbokföringsuppgifterna som ligger till grund för

 uppgifterna i röstlängden. Den som anser att ett

 beslut om folkbokföring är fel kan naturligtvis

 överklaga detta beslut på vanligt sätt. Innebär ett

 nytt beslut i folkbokföringsärendet att den

 enskilde får gehör för sina synpunkter kommer detta

 i sin tur att slå igenom vid upprättandet av nästa

 röstlängd.

 7 §

 Förslaget innebär införande av ett enhetligt

 rättelseförfarande i fråga om den allmänna

 röstlängden. Det särskilda rättelseinstitutet i

 nuvarande 8 § upphävs och som en följd av det skall

 hänvisningen till 8 § tas bort.

 9 §

 Ändringen föranleds av att skattemyndigheten och

 inte länsstyrelsen skall rätta längden om den

 förklarats felaktig på grund av talan som förts i

 samband med överklagande av val.

 12 §

 Den avgörande tidpunkten när det gäller vem som

 skall tas upp i röstlängden och till vilket

 valdistrikt en person skall hänföras, flyttas fram

 från den 1 juni till den 1 juli. Att bestämmelserna

 i andra stycket upphör föranleds av att

 anmärkningsförfarandet tas bort också beträffande

 den särskilda röstlängden.

 13 §

 Ändringen föranleds av ändringen i 12 §.

 14 §

 Ändringen föranleds av att anmärkningsförfarandet

 slopas.

 15 §

 Ändringen i bestämmelsen motsvarar den i 3 §, se

 specialmotiveringen till den bestämmelsen. Också

 den särskilda röstlängden skall hållas tillgänglig

 för granskning hos skattemyndigheten.

 16 §

 Något sammanträde för prövning av ärendena om

 rättelse skall inte hållas inom ramen för det nya

 rättelseförfarandet. Se också specialmotiveringen

 till 4 §.

 I paragrafen regleras möjligheterna att begära

 rättelse av den särskilda röstlängden. Sådan

 begäran kan göras av den som anser att han

 felaktigt inte blivit upptagen i längden eller att

 den som blivit upptagen i längden anser att någon

 uppgift beträffande honom är fel.

 Eftersom det också i fortsättningen är RSV som

 upprättar den särskilda röstlängden är det

 naturligt att det är RSV som också i fortsättningen

 skall behandla en begäran om rättelse.

 Om RSV beslutar att en person skall tas upp i

 längden skall beslutet omedelbart föras in i

 längden. Om längden inte finns i utskrift på papper

 skall RSV föra in uppgifterna i ADB-registret. I de

 fall då beslutet fattas först under dagarna före

 valdagen är det nödvändigt att det finns en

 beredskap inom skatteförvaltningen som gör det

 möjligt att snabbt föra in de nya uppgifterna i den

 utskrift av längden som berörs.

 18 §

 Bestämmelsen motsvarar 6 och 9 §§ i fråga om den

 allmänna röstlängden. Den innebär vidare att RSV:s

 beslut i ärenden i fråga om en begäran att någon

 skall tas upp i den särskilda röstlängden endast

 skall kunna överklagas på motsvarande sätt. Se

 specialmotiveringen till 6 §.

 20 §

 Eftersom det även i fortsättningen är RSV som har

 det övergripande ansvaret för den särskilda

 röstlängden bör RSV också besluta i fråga om vilken

 vallokal denna skall vara tillgänglig och det

 senast den dag som enligt 15 § är sista dag för

 granskningsperioden.

 6 kap.

 5 §

 I paragrafens första stycke har den ändringen

 gjorts att för de partier som uppnår

 enprocentsgränsen skall gratiskvoten i riksdags-

 valet beräknas så att den motsvarar tre gånger

 antalet röstberättigade i valkretsen. I andra

 stycket finns motsvarande ändring när det gäller

 valen till kommun- och landstingsfullmäktige. Ett

 parti som betalat sina valsedlar i förskott och som

 i det förestående valet blir representerat i den

 församling valet gäller skall ha tillbaka så mycket

 som motsvarar antalet röstberättigade.

 I tredje stycket har den ändringen gjorts att

 antalet röstberättigade skall beräknas på grundval

 av folkbokföringen den 1 november föregående år.

 Ändringen innebär ingen ändring i sak utan innebär

 bara en anpassning till vad som nu gäller mot

 bakgrund av att institutet mantalsskrivning inte

 längre finns kvar.

 6 §

 Se specialmotiveringen till 5 §.

 7 §

 I paragrafen har gjorts den ändringen att

 valsedelsblanketter och valsedlar skall kunna

 förses med särskild beteckning för att underlätta

 räkningen av dem. Valsedelsblanketter och valsedlar

 skall inte bara kunna förses med särskilda siffer-

 eller bokstavsbeteckningar utan också annan

 beteckning som underlättar räkningen av

 valsedlarna. Med räkning av valsedlar menas här

 både den preliminära rösträkningen och den slutliga

 sammanräkningen. Ändringen skall göra det möjligt

 att förse valsedlar med t.ex. streckkoder för att

 man skall kunna använda optiska läsare vid räk-

 ningen av rösterna. Se också förslaget till

 försöksverksamhet vid de ordinarie valen år 1994.

 7 kap.

 2 §

 Alla röstkort skall upprättas av skattemyndigheten.

 Kontrollen av innehållet i den allmänna röstlängden

 kommer från väljarnas sida att i fortsättningen ske

 mot uppgifterna på röstkortet. Under ordinarie

 valår bör röstkorten därför sändas till väljarna i

 så god tid att de hinner begära att uppgifterna

 rättas. I andra stycket har därför den ändringen

 gjorts att röstkorten skall sändas till de

 röstberättigade senast 45 dagar före ordinarie

 valdag. Om valdagen är den 15 september skall

 röstkorten skickas ut den 1 augusti, om valdagen i

 stället är den 20 september skall de i stället

 skickas ut den 6 augusti. Inför extra val eller

 folkomröstning skall röstkorten liksom nu sändas

 till de röstberättigade senast 16 dagar före

 valdagen. Utsändandet av röstkorten har i dessa

 fall inte så nära samband med möjligheterna att

 rätta röstlängden. Sådana val kan ju utlysas till

 annan tid än september.

 3 §

 Ändringen i andra stycket är en följd av att

 skattemyndigheten skall ansvara för upprättandet av

 alla röstkort. I detta stycke har också den

 ändringen gjorts att sökanden inte skall behöva

 uppge sitt hemvist där han är upptagen i allmän

 röstlängd. Ändringen hänger samman med att

 uppgifterna i folkbokföringen i sin helhet bygger

 på personnummer och att övriga uppgifter

 registreras automatiskt.

 I det fjärde stycket sägs att röstkort inte får

 lämnas ut före den 15 juli. Enligt 4 kap. 1 och 12

 §§ skall den allmänna respektive den särskilda

 röstlängden vara upprättad senast denna dag. Innan

 längden är upprättad skall väljaren inte kunna få

 ut något röstkort.

 8 kap.

 3 §

 I stället för röstkort har väljare vid röstning hos

 utlandsmyndighet eller på fartyg kunnat visa upp

 giltigt svenskt pass. Det uttryckliga kravet på att

 väljaren, om han inte kan visa upp röstkort, skall

 förete giltigt svenskt pass har tagits bort. I

 stället sägs i lagtexten att väljaren skall visa

 upp giltig identitetshandling. Det skall

 naturligtvis även i fortsättningen vara möjligt att

 legitimera sig med sitt svenska pass men det skall

 inte vara det enda sättet att legitimera sig. Genom

 denna ändring underlättar man för svenskar som

 vistas i våra nordiska grannländer att rösta där

 eftersom de sällan har sitt pass med sig.

 Att en väljare inte längre skall behöva visa upp

 sitt pass torde inte leda till några praktiska

 problem för röstmottagarna hos utlandsmyndigheter

 eller på fartyg. Inte heller torde risken öka för

 att en röst från en person som inte är

 röstberättigad kommer att bli godkänd.

 7 §

 De särskilda innerkuverten vid röstning genom

 valsedelsförsändelse skall tas bort. Det skall bara

 förekomma en typ av kuvert, valkuvert, för att

 lägga en valsedel i. I första stycket har det

 vidare lagts till att valsedelsförsändelse kan

 lämnas genom lantbrevbärare. Genom tillägget blir

 det tydligt att lantbrevbäraren inte är bud. Övriga

 ändringar i paragrafen hänger samman med att de

 särskilda innerkuverten tas bort.

 8 §

 Ändringarna hänger samman med att de särskilda

 innerkuverten tagits bort. I övrigt har endast

 språkliga ändringar gjorts.

 9 §

 Ändringarna hänger samman med att de särskilda

 innerkuverten tagits bort. I övrigt har endast

 språkliga ändringar gjorts.

 10 kap.

 8 §

 Ändringen i andra stycket hänger samman med att det

 inte längre skall finnas ett krav på att väljaren

 visar upp ett svenskt pass.

 Ändringen i tredje stycket motsvarar ändringen i 8

 kap. 3 § andra stycket.

 14 §

 Ändringen i andra stycket motsvarar ändringen i 8 §

 tredje stycket.

 11 kap.

 3 §

 Om en väljare på grund av sjukdom, rörelsehinder

 eller hög ålder inte kan inställa sig i sin

 vallokal kan han rösta genom bud. Det är väljaren

 som avgör om han är förhindrad att inställa sig i

 vallokalen. Väljaren skall intyga att han på grund

 av sjukdom, rörelsehinder eller hög ålder inte

 kunnat inställa sig i vallokalen. Två andra

 personer, nämligen budet och vittnet, skall också

 intyga detta.

 Kretsen av släktingar eller andra närstående som

 får vara bud har utökats med make, makes barn,

 sambo och sambos barn.

 Begreppet "vårdare" har ersatts med uttrycket "den

 som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat sätt

 ger väljaren vård av mera varaktigt slag". Vad det

 kan röra sig om är t.ex. personal på vårdhem eller

 inom den kommunala hemtjänsten. Däremot kan en

 person som endast är på tillfälligt besök hos

 väljaren inte inordnas i denna kategori. Om en

 person som saknar anhöriga blir akut sjuk under

 valdagen och han eller hon inte har någon som mera

 varaktigt ger honom vård kan han inte använda sig

 av ett sådant bud.

 En utgångspunkt när det gäller vem som skall kunna

 vara bud är, att budet bör vara en person som

 väljaren känner förtroende för på ett mera allmänt

 plan. En väljare kan naturligtvis känna ett sådant

 förtroende för andra än släktingar eller personer

 som ger honom vård. Väljaren kan t.ex. hysa ett

 sådant förtroende för en granne som hjälper honom

 med t.ex. bank- och postärenden. Om en väljare

 brukar få hjälp med personliga angelägenheter av en

 person skall den personen också kunna vara bud. I

 paragrafens första stycke har därför gjorts det

 tillägget att den som på annat sätt brukar hjälpa

 väljaren i personliga angelägenheter får också vara

 bud. Med detta tillägg skall också de personer som

 är satta under förvaltare enligt föräldrabalkens

 regler kunna använda förvaltaren som bud.

 Den kategori väljare som måste använda sig av bud

 vid röstningen tillhör en grupp som ofta är

 särskilt utsatt. För att man efter valet skall

 kunna kontrollera vem som uppträtt som bud skall

 budet på ytterkuvertet anteckna sitt namn, sitt

 personnummer och sin adress. När det gäller att

 motivera bestämmelsen om personnummer beträffande

 budet har detta utvecklats närmare i den allmänna

 motiveringen. Tillsammans med den nya bestämmelsen

 i 7 § andra stycket som föreskriver att ytterkuver-

 ten skall bevaras under den tid som valet gäller,

 dvs. fram till dess att nästa val har vunnit laga

 kraft, skall man alltså i fortsättningen kunna

 utreda vem som varit bud.

 Vittnet bör vara en person som inte tillhör

 väljarens allra närmaste anförvanter. Därför skall

 inte heller väljarens sambo eller dennes barn kunna

 vara vittne.

 Slutligen anges i paragrafen att budröstning också

 skall kunna ske på fartyg.

 4 §

 Ändringen hänger samman med ändringen i 3 §;

 valsedelsförsändelse skall alltså kunna lämnas

 genom bud också på de fartyg där röstmottagning

 anordnas.

 5 §

 Ändringen i andra stycket föranleds av att de

 särskilda innerkuverten tagits bort. Ändringen när

 det gäller kretsen av de personer som inte får vara

 vittne överensstämmer med den ändring som gjorts i

 3 §.

 6 a §

 I stället för att väljaren skall ange dagen för

 valsedelsförsändelsens upprättande på ytterkuvertet

 skall han intyga att han inte anordnat den tidigare

 än vad som sägs i paragrafens första och andra

 stycke. Genom denna ändring minskar man risken för

 att valsedelsförsändelser underkänns därför att

 väljaren av misstag angivit fel datum eller

 utelämnat datum.

 7 §

 Om en valsedelsförsändelse lämnas i vallokal och

 den är i föreskrivet skick skall valförrättaren

 öppna ytterkuvertet och kontrollera de valkuvert

 som väljaren ställt i ordning. Kan kuverten godtas

 skall de läggas ner i urnan.

 I andra stycket sägs att ytterkuvertet för

 valsedelsförsändelsen skall sparas. Valnämnden

 skall förvara sådana kuvert till dess nästa val har

 vunnit laga kraft. Se också under special-

 motiveringen till ändringarna i 3 §.

 8 §

 Ändringarna i första stycket är följdändringar. De

 föranleds av att väljaren inte längre särskilt

 skall ange dagen för när han ställde i ordning

 valsedelsförsändelsen.

 Ändringarna i andra stycket är också

 följdändringar. De hänger samman med att väljarens

 identitet skall kunna styrkas också på annat sätt

 än med hans pass.

 9 §

 Ändringarna föranleds av att de särskilda

 innerkuverten tagits bort. I övrigt har bara

 språkliga ändringar gjorts.

 12 kap.

 4 §

 Ändringen i tredje stycket föranleds av att de

 särskilda innerkuverten tagits bort. I övrigt har

 endast språkliga ändringar gjorts.

 13 kap.

 4 §

 Ändringen i tredje stycket föranleds av att de

 särskilda innerkuverten tagits bort. I övrigt har

 endast språkliga ändringar gjorts.

 Det nya fjärde stycket motsvarar 11 kap. 7 §

 fjärde stycket. Ytterkuverten för val-

 sedelsförsändelse skall tas om hand av valförrätta-

 ren och överlämnas till valnämnden. Valnämnden

 skall förvara ytterkuverten under den tid valet

 gäller. Syftet med detta är att man skall kunna

 kontrollera om det förekommit oegentligheter.

 Ytterkuverten kan givetvis också få betydelse för

 att man skall kunna undanröja eventuella misstankar

 om oegentligheter.

 Kuverten skall bevaras av valnämnden till dess

 nästa val har vunnit laga kraft. Efter att ett val

 hållits kommer det, fram till dess att det valet

 vunnit laga kraft, att finnas ytterkuvert för

 valsedelsförsändelser från två val hos valnämnden.

 5 §

 Ändringarna i paragrafens första stycke föranleds

 av att de särskilda innerkuverten tagits bort. I

 övrigt har endast språkliga ändringar gjorts.

 6 §

 Ändringen föranleds av att de särskilda

 innerkuverten tagit bort. I övrigt har endast

 språkliga ändringar gjorts.

 9 §

 Det förekommer inte så sällan, framför allt i stora

 kommuner, att fönsterkuvert kommer till valnämnden

 efter det att den s.k. onsdagsräkningen påbörjats.

 Sådana kuvert skall enligt nuvarande regler läggas

 åt sidan och inte räknas av valnämnden. Om fönster-

 kuverten kommer in innan förrättningen kommit så

 långt att valurnan beträffande något val har tömts

 skall fönsterkuverten i fortsättningen tas med i

 valnämndens preliminära rösträkning. Det preliminä-

 ra valresultatet skall så långt möjligt

 överensstämma med det slutliga resultatet. Så många

 röster som möjligt bör därför ligga till grund för

 detta preliminära resultat. Övriga ändringar

 föranleds av att de särskilda innerkuverten tagit

 bort.

 10 §

 I paragrafen sägs att om ett fönsterkuvert kommer

 in efter det att någon valurna tömts så läggs

 kuvertet utan vidare åtgärd åt sidan. Kuverten

 skall därefter läggas in i ett eller flera omslag

 som förseglas och förses med anteckning om

 innehållet. Dessa omslag skall sedan enligt 11 §

 sändas till länsstyrelsen för att där finnas med i

 den slutliga sammanräkningen.

 14 kap.

 4 §

 Bestämmelsens nuvarande lydelse innebär att om det

 finns fler än tre valsedlar i ett valkuvert så är

 alla dessa valsedlar ogiltiga. Denna gränsdragning

 framstår inte som rationell. Förslaget innebär att

 om det finns flera identiska valsedlar i ett

 valkuvert så skall en av valsedlarna godkännas. Om

 valsedlarna inte är identiska men har samma

 partibeteckning så skall rösten tillgodoräknas

 partiet, men namnen på valsedeln skall anses

 obefintliga. I praktiken innebär detta att en av

 dessa valsedlar godkänns som en partimarkerad

 valsedel.

 8 §

 Enligt de bestämmelser som för närvarande gäller

 skall alla valsedlar, godkända som underkända,

 förvaras till utgången av den tid för vilket valet

 gäller, dvs. fram till dess att nästa val har

 vunnit laga kraft. För detta ändamål krävs relativt

 omfattande arkivutrymme. Det är angeläget att

 begränsa antalet valsedlar som skall förvaras.

 Antalet godkända valsedlar för respektive listtyp

 framgår av protokollet över den slutliga

 sammanräkningen. Vid sammanräkningen görs också en

 namnordning mellan de kandidater som deltagit i

 valet. Om det under löpande valperiod skall utses

 en ersättare för en ledamot som avgått eller

 avlidit, används uppgifterna i protokollet

 respektive namnordningen. I vissa fall kan

 strykningar eller tillägg på förändrade valsedlar

 ha betydelse när det gäller att utse ny ledamot

 eller ersättare för ledamot. Det förekommer därför

 att man måste gå tillbaka till de förändrade

 valsedlarna för att kunna utse rätt kandidat. De

 godkända valsedlar som inte är förändrade, dvs.

 inte har några strykningar eller tillägg, behöver

 man däremot inte kontrollera när valet väl har

 vunnit laga kraft. Uppgifterna om dessa valsedlar

 finns, som nämnts, i protokollet.

 Andelen ogiltiga eller förändrade valsedlar uppgår

 inte till 10 % av alla valsedlar. En begränsning av

 skyldigheten att förvara oförändrade valsedlar

 skulle därför innebära att ett relativt betydande

 arkivutrymme bör kunna frigöras.

 Ogiltiga valsedlar skall förvaras fram till dess

 att nästa val vunnit laga kraft. Samma skall gälla

 de godkända men förändrade valsedlarna. Giltiga,

 oförändrade valsedlar skall däremot bara förvaras

 fram till dess att det val de gäller har vunnit

 laga kraft.

 15 kap.

 4 §

 I andra stycket regleras vem som är berättigad att

 överklaga det valresultat som fastställts av

 centrala valmyndigheten eller länsstyrelsen. Tale-

 berättigad är i första hand den som finns med i

 röstlängd. Den som begärt rättelse enligt 4 kap. 4

 eller 16 § men som ändå blev utesluten från

 rösträtt vid valet är också taleberättigad. Det är

 ju som framhållits i kommentaren till dessa bestäm-

 melser under valår bara möjligt att överklaga

 beslutet att inte rätta röstlängden i samband med

 att man överklagar valresultatet.

 7 §

 Ändringen i femte stycket föranleds av att 4 kap. 8

 § upphör och den nya ordningen för

 rättelseförfarandet.

 Övergångsbestämmelsen punkt 2

 Bestämmelsen föranleds av att de särskilda

 innerkuverten tagits bort vid röstning med

 valsedelsförsändelse men att dessa måste få

 användas vid den särskilda makeröstningen som skall

 vara möjlig även under år 1994. Bestämmelsen har

 motiverats närmare i den allmänna motiveringen.

 10.2 Förslaget till lag om ändring i lagen om

 kyrkofullmäk-tigval, m.m.8 §

 Ändringen i andra stycket föranleds av att den

 allmänna röstlängden skall upprättas per den 1

 juli.

 Ändringen i fjärde stycket är en följd av det nya

 rättelseförfarandet i vallagen.

 19 §

 Ändringen motsvarar den ändring som gjorts i 8 kap.

 8 § vallagen.

 36 §

 Ändringen motsvarar den ändring som gjorts i 11

 kap. 3 vallagen.

 37 §

 Ändringen föranleds av att den särskilda

 budröstningen genom make skall upphöra.

 Hänvisningen till 11 kap. 1 § vallagen har därför

 tagits bort.

 50 §

 Paragrafen har ändrats mot bakgrund av de nya

 reglerna om rättelse av röstlängd.

 Övergångsbestämmelserna

 Enligt förslaget om ändring i vallagen skall den

 som är gift också under valåret 1994 kunna rösta

 genom make enligt reglerna om särskild

 makeröstning. - Motsvarande bör gälla för de

 kyrkliga valen, vilket framgår av punkt 2. Vid

 sådan särskild makeröstning måste också de äldre

 bestämmelserna i fråga om bl.a. innerkuvert gälla

 och därför bör 37 §, vari hänvisning görs till 11

 kap. 1 § andra stycket vallagen, inte upphöra att

 gälla förrän efter år 1994 (punkt 1), se vidare

 motsvarande ändringar i vallagen.

 10.3 Förslaget till lag om ändring i

 folkomröstningslagenÄndringen i denna lag är

 följdändring till de ändringar som vi föreslår

 beträffande vallagen och gäller det nya

 rättelseförfarandet i fråga om röstlängd.

 10.4 Förslaget till lag om ändring i lagen

 (1987:813) om homosexuella samborÄndringen

 föranleds av de nya bestämmelserna om bud och

 vittne vid budröstning enligt vallagarna. Där anges

 att också sambo och sambos barn kan vara bud vid

 röstning med valsedelsförsändelse men också att

 sådana personer inte får vara vittne vid budröst-

 ning; enligt förslaget till ny brevröstningslag

 anges att sambo eller sambos barn inte heller får

 vara vittne.

 10.5 Förslaget till lag om försöksverksamhet vid

 de allmännavalen år 19941 och 2 §§

 Utifrån vad utredningen föreslagit föreslår vi att

 det genomförs försöksverksamhet när det gäller

 vissa delar i valförfarandet vid de ordinarie valen

 år 1994. Så skall undantag kunna medges från

 reglerna i 13 kap. vallagen dvs. när det gäller den

 preliminära rösträkningen. Den försöksverksamhet

 som bör kunna genomföras är framför allt en sådan

 kombinerad sammanräkning av rösterna som tillämpats

 i Oslo kommun.

 En annan modell som bör prövas vid dessa val är en

 modell för rösträkning där valnämnden dagen efter

 valdagen genomför den slutliga rösträkningen och

 länsstyrelsen endast skall pröva förändrade

 valsedlar eller valsedlar som kan antas vara

 ogiltiga.

 Det är i dag Posten som ansvarar för den institu-

 tionsröstning som genomförs söndagen före valdagen.

 En utvärdering av de ekonomiska och praktiska

 följderna av en försöksverksamhet där några

 representativa kommuner på försök administrerar

 denna röstmottagning bör kunna ge ett värdefullt

 beslutsunderlag när det gäller frågan om valnämn-

 derna skall ta över ansvaret för denna röst-

 mottagning.

 En annan typ av försöksverksamhet som bör

 genomföras vid 1994 års val är att göra det möjligt

 att ha "ambulerande" röstmottagning. Enligt 3 kap.

 3 § vallagen får ett valdistrikt omfatta mellan 800

 och 1 800 röstberättigade. Arvodena till

 valförrättarna är den tyngsta posten när det gäller

 kommunernas kostnader för valens genomförande. Ett

 sätt att minska dessa kostnader utan att servicen

 till väljarna blir sämre kan då vara att göra ett

 visst valdistrikt större men att anordna

 röstmottagningen vid flera olika

 röstmottagningsställen i distriktet. En sådan

 lösning kräver att det medges undantag från de

 allmänna bestämmelserna om röstningen i 8 kap. 1 -

 3, 5, 6, 10 - 13 och 15 §§. Den kräver också att

 det kan medges undantag från de särskilda

 bestämmelserna om röstning i vallokal i 9 kap. 1 -

 3 och 5 §§. Man skulle också kunna tänka sig att

 röstmottagningen skulle kunna ske på annat sätt

 t.ex. att röstmottagarna söker upp väljarna och då

 för med sig valurnan. En sådan möjlighet finns i

 Norge och Danmark, där det dock förutsätter att

 väljaren på grund av sjukdom eller handikapp inte

 kan inställa sig i vallokalen. I dessa länder

 förutsätter en sådan röstmottagning också att

 valmyndigheterna fattat ett särskilt beslut att

 väljaren skall få rösta på detta sätt. Denna form

 av röstmottagning kan således användas av i princip

 samma kategori väljare som i Sverige kan använda

 sig av möjligheten av budrösta. En ambulerande

 röstmottagning förutsätter emellertid att det blir

 möjligt att medge undantag också från de obli-

 gatoriska reglerna när det gäller röstningen i

 vallokal som finns i 8 och 9 kap. vallagen. Innan

 dessa former av röstmottagning görs generell bör de

 genomföras på försök i vissa kommuner i landet.

 Det bör vara RSV som avgör om och i vilken

 omfattning det skall genomföras försök och sålunda

 vara RSV som ger de närmare föreskrifterna om

 försöksverksamheternas genomförande. Om det för

 försöksverksamheten måste medges undantag från

 reglerna i 14 kap. 3 och 7 §§ vallagen när det

 gäller reglerna om slutlig sammanräkning måste

 emellertid den frågan prövas av regeringen.

 Det är väsentligt att genomförandet av försöken

 sker på sådant sätt att väljarens valhemlighet

 garanteras samtidigt som valförfarandets säkerhet

 kan upprätthållas. För att försöksverksamheten

 skall kunna genomföras är det viktigt att de

 valadministrativa myndigheterna som berörs ställer

 sig positiva till försöket. I bestämmelsen sägs

 därför uttryckligen att innan RSV medger undantag

 från bestämmelserna i 3 kap. 3 § samt 8 kap. 1 - 3,

 5, 6, 10 - 13 och 15 §§, 9 kap. 1 - 3 och 5 §§ samt

 13 kap. vallagen så skall RSV ha samrått med läns-

 styrelse och valnämnd.

 När det gäller försöksverksamheten i fråga om

 institutionsröstningen bör inte bara länsstyrelse

 och valnämnd höras i frågan utan också Posten.

 Härigenom bör man kunna ta till vara Postens

 erfarenheter när det gäller denna röstmottagning.

 10.6 Förslaget till lag om brevröstning i

 FörbundsrepublikenTyskland och i Schweiz

 1 §

 Bestämmelsen motsvarar 1 § i lagen (1991:189) om

 brevröstning i Förbundsrepubliken Tyskland och

 Schweiz (brevröstningslagen).

 2 §

 Denna bestämmelse motsvarar 2 § brevröstningslagen.

 I andra stycket har innerkuvert bytts ut mot

 valkuvert. Vidare anges att inte heller sambo eller

 sambos barn får vara vittne, jämför motsvarande

 ändringar i vallagen. Skyldigheten att ange datum

 när försändelsen upprättats har ersatts med en

 föreskrift i paragrafens fjärde stycke att väljaren

 skall intyga att han gjort i ordning försändelsen

 inom de tidsfrister som gäller för detta.

 3 §

 Paragrafen överensstämmer med 3 § i brevröstnings-

 lagen.

 4 §

 Paragrafen motsvarar 4 § i brevröstningslagen.

 5 §

 Paragrafen motsvarar 5 § i brevröstningslagen.

 6 §

 I förhållande till brevröstningslagens 6 § har den

 ändringen gjorts att valnämnden inte skall

 kontrollera att väljaren angivit rätt datum på

 ytterkuvertet. Enligt förslaget i 2 § fjärde

 stycket behöver ju väljaren på ytterkuvertet

 endast intyga att han gjort i ordning försändelsen

 inom föreskriven tid. Eftersom de särskilda inner-

 kuverten avskaffas ersätts de med valkuvert.

 11 Genomförande av förslagen11.1 IkraftträdandeDe

 föreslagna ändringarna bör träda i kraft den 1

 januari 1994 för att kunna tillämpas vid de val som

 skall hållas det året. När det gäller den särskilda

 makeröstningen och att denna möjlighet skall gälla

 också under 1994 har detta motiverats i den

 allmänna motiveringen till förslaget till lag om

 ändring i vallagen och i förslaget till lag om

 ändring i lagen om kykofullmäktigval, m.m.

 11.1.1 Röstlängder och röstkort

 Den första allmänna röstlängden enligt det nya

 systemet skall således framställas år 1994. Denna

 röstlängd skall då inte tas ut på papper för att

 kunna granskas utan detta skall ske per terminal.

 Först när tiden för rättelse har gått ut skall

 längden skrivas ut på papper. Formellt blir det

 också möjligt att ta ut längderna på elektroniskt

 medium. Detsamma gäller den särskilda röstlängden.

 11.2 Kostnader och besparingarDe förändringar som

 vi föreslår leder till att det uppkommer ett behov

 av att informera allmänheten om dessa. Kostnaderna

 för detta bör dock inte komma att leda till en

 större informationsinsats än den som RSV normalt

 gör inför allmänna val.

 11.2.1 Partiernas rätt till gratis valsedlar

 De ändringar vi föreslår leder till att antalet

 beställda valsedlar sannolikt kommer att minska. Vi

 uppskattar denna besparing för staten till omkring

 5 milj. kr. för en treårsperiod.

 11.2.2 Röstlängder och röstkort

 När det gäller distributionen av röstkort skall det

 ske tidigare än vad som nu är fallet. När det

 gäller distributionen av annan information till

 väljarna bör det vara möjligt att kombinera detta

 med röstkorten även inom ramen för detta system

 utan att det uppkommer någon kostnadsökning för

 staten.

 Genom att röstlängder bara skall tas fram på

 papper under år då val skall hållas kan man spara

 omkring 1,4 milj. kr. på en treårsperiod. En mindre

 besparing uppkommer också till följd av att det

 inte längre skall kungöras var röstlängderna skall

 hållas tillgängliga för granskning. Denna besparing

 kan för en treårsperiod uppskattas till 0,6 milj.

 kr.

 11.2.3 Röstning med valsedelsförsändelse

 Vårt förslag innebär att de särskilda innerkuverten

 vid röstning med valsedelsförsändelse tas bort.

 Slopandet av dessa innebär ett minskat totalbehov

 av kuvert. Vid valen år 1991 förbrukades omkring 22

 miljoner innerkuvert. Om innerkuverten slopas

 uppkommer samtidigt ett ökat behov av valkuvert.

 Denna ökning kan uppskattas till omkring 11

 miljoner. Under en treårsperiod skulle slopandet av

 de särskilda innerkuverten leda till en besparing

 på ca 0,7 milj. kr. Samtidigt innebär våra förslag

 att de ytterkuvert som nu finns måste makuleras och

 ersättas med ytterkuvert som utformats mot bakgrund

 av att väljaren skall försäkra att han inte ställt

 i ordning försändelsen på annan tid än vad som

 förutsätts i vallagen och att budet inte bara skall

 skriva på ytterkuvertet utan också anteckna sitt

 personnummer och adress. Kostnaderna för detta, som

 är av engångskaraktär, kan för en treårsperiod

 uppskattas till 0,1 milj. kr.

 11.2.4 Röstning på valdagen

 Ett slopande av röstmottagning på posten under

 valdagen skulle enligt utredningens beräkningar

 innebära kostnadsbesparingar på omkring 8,4 milj.

 kr. En viss ökning av kommunernas kostnader skulle

 dock uppkomma. I vissa storstadsdistrikt skulle det

 sannolikt bli nödvändigt med en ökning av antalet

 valförrättare, den totala ökningen i landet har

 utredningen uppskattat till omkring 400 stycken.

 Därtill kommer att det måste tas fram nytt

 valmaterial och utbildningsmaterial för denna typ

 av röstning. För en treårsperiod kan enligt

 utredningen dessa sammanlagda kostnader uppskattas

 till omkring 1 milj. kr.

 Med den bedömning som regeringen gjort borde kost-

 naderna minska i stort med lika mycket som med

 utredningens förslag, om inte mer.

 11.2.5 Försöksverksamheten vid 1994 års val

 Våra förslag om försöksverksamhet vid 1994 års val

 innebär naturligtvis på kort sikt ökade kostnader.

 Det gäller framför allt förslaget beträffande för-

 söksverksamhet med tekniskt stöd i röstsam-

 manräkningen. På sikt bör emellertid de

 investeringar det här kan bli tal om vara lönsamma.

 Det är naturligtvis svårt att nu uppskatta vilka

 kostnader som skall läggas ner i samband med de

 försök som vi föreslår. Enligt utredningens

 uppskattning innebär förslaget för en treårsperiod

 besparingar på omkring 20 milj. kr. Samtidigt

 innebär det kostnadsökningar om ca 3 milj. kr.

 Enligt vår uppfattning framstår det som rimligt

 att ett belopp motsvarande hälften av de direkta

 besparingar som uppkommer mot bakgrund av de nya

 reglerna om gratis valsedlar och den

 kostnadsminskning som beräknas när det gäller

 poströstningen på valdagen, eller omkring 8 milj.

 kr., avsätts för att bekosta de försöksverksamheter

 som vi föreslår vid valen år 1994.

 Vallagsutredningens sammanfattning

 Vårt uppdrag

 Vårt ursprungliga uppdrag har inneburit att anpassa

 valförfarandet till beslutade och planerade föränd-

 ringar inom bl.a. områdena för folkbokföring och

 regional skatteförvaltning samt till den tekniska

 utvecklingen inom framför allt ADB-området. Det har

 också inneburit att försöka lösa vissa valtekniska

 frågor i mera egentlig mening som t.ex. reglerna om

 röstlängder och röstkort, själva röstningsför-

 farandet, rösträkning, rapportering och slutlig

 sammanräkning. Vi har haft ett tilläggsuppdrag som

 har inneburit att undersöka möjligheten att

 underlätta för utlandssvenskarna att använda sig av

 den rösträtt de principiellt är tillerkända.

 Kostnaderna för valens genomförande

 Den största delen av de kostnader som uppkommer i

 anledning av allmänna val täcks av RSV:s allmänna

 valanslag. Det är inte bara RSV som kan belasta det

 allmänna valanslaget. Även länsstyrelserna kan

 direkt belasta valanslaget när det gäller vissa av

 de kostnader som uppkommer i den regionala valad-

 ministrationen. Andra administrativa kostnader

 täcks av resp. myndighets förvaltningskostnader.

 Mot bakgrund av särskilda rapporter från

 länsstyrelserna, skattemyndigheterna och vissa

 kommuner har RSV beräknat storleken på dessa

 kostnader för valen 1991.

 För samtliga val som hölls under år 1991, dvs.

 både septembervalen och oktobervalen kan den

 sammanlagda sakkostnaderna och kostnaderna för

 administration av valen uppskattas enligt följande

 (milj. kr).

 Kommunernas kostnader 143,0

 Länsstyrelsernas förvaltningskostnader 10,7

 Skattemyndigheternas förvaltningskostnader 5,1

 RSV:s förvaltningskostnader 5,9

 Kostnader som belastat RSV:s valanslag 177,6

 Kostnader som länsstyrelserna belastat valanslaget

 med 9,0

 Totalt 351,3

 Av de kostnader som belastat RSV:s allmänna

 valanslag utgör 106 milj. kr ersättning till Posten

 för den röstmottagning m.m. som Posten ad-mini-

 strerar. Därtill kommer ersättning med 15 milj. kr

 avseende portokostnader för röstkort. Av de kost-

 nader som Posten ersattes för hänför sig ca 8 milj.

 till röstmottagningen under valdagen.

 Det framtida datorstödet i valförfarandet

 I vårt uppdrag ingår att kartlägga utvecklingen av

 olika tekniska hjälpmedel som kommer till använd-

 ning i olika länder. I USA sker en viss övergång

 till elektroniska röstningsmaskiner. Användningen

 av detta system är f.n. inte av den omfattningen

 att man kan dra några slutsatser beträffande an-

 vändning av elektroniska system på nationell nivå.

 I Belgien har det genomförts försök med två olika

 system med direkt-

 registrerande röstningmaskiner. I Norge pågår också

 utvecklingsarbete när det gäller elektroniska

 hjälpmedel i valförfarandet. Så räknades vid kom-

 munalvalen i Oslo valsedlarna med hjälp av optiska

 läsare. Vid samma val genomfördes också försök med

 att ha röstlängden registrerad i en persondator i

 vallokalen. I Norge pågår också ett utvecklings-

 arbete för att få fram direktregistrerande

 elektroniska röstningsmaskiner.

 Till de faktorer som påverkar valet av vilket

 system man bör välja i Sverige hör våra generösa

 möjligheter att förtidsrösta. Den gemensamma

 valdagen gör också att det ställs speciella krav på

 utformningen av en röstningsmaskin som kan användas

 i vårt valförfarande. Detsamma gäller den s.k. fria

 nomineringsrätten. I Sverige förekommer val så pass

 sällan att den investering det skulle innebära att

 förse samtliga vallokaler med elektroniska röst-

 ningsmaskiner knappast skulle bli lönsam. En

 övergång till skilda valdagar kan dock leda till

 att man kan finna det lönsamt att göra denna typ av

 investering. Slutligen har frågan om ett utökat

 personvalsmoment stor betydelse vid besvarandet av

 frågan vilket tekniskt stöd man skall ha i det

 svenska valförfarandet. Ett utökat personvalsmoment

 kan försvåra en manuell räkning av valsedlar så

 mycket att någon form av tekniskt stöd blir

 nödvändigt.

 När det gäller den framtida tekniska utvecklingen

 så har vi inte undersökt om det vore tekniskt

 möjligt att t.ex. rösta per telefon. Problemet att

 upprätthålla valhemligheten med ett sådant system

 gör att vi inte tagit denna lösning under närmare

 övervägande.

 Vi rekommenderar för svenska förhållanden att

 röstningen också i fortsättningen skall ske med

 valsedlar i papper men att sammanräkningsproceduren

 datoriseras, dvs. en lösning av den modell som Oslo

 kommun har tillämpat. Vår rekommendation grundar

 sig framför allt på att investeringskostnaderna för

 specialtillverkade direktregistrerande röstnings-

 maskiner inte försvarar de kostnader som sådana

 maskiner medför. Kostnaden för att förse samtliga

 vallokaler i Sverige med sådana maskiner kan

 uppskattas till 432 milj. kr. Vi föreslår att det

 under de allmänna valen år 1994 genomförs försök

 där man i vissa kommuner eller regionala valmyn-

 digheter använder sig av tekniska hjälpmedel vid

 den preliminära rösträkningen och den slutliga sam-

 manräkningen.

 Den regionala organisationen

 På den regionala nivån i valorganisationen föreslår

 vi att länsstyrelserna ersätts av regionala

 valnämnder efter de ordinarie valen år 1994.

 Bakgrunden till detta förslag är framför allt att

 en fortsatt utveckling av tekniska hjälpmedel i

 valförfarandet enligt vår mening kräver att det

 finns ett lekmannainflytande även på den regionala

 nivån. Den osäkerhet som finns när det gäller den

 framtida regionala förvaltningen har också bidragit

 till vårt ställningstagande.

 Vi föreslår att det inrättas en regional valnämnd

 i varje län. Till den regionala valnämnden skall

 det knytas personal från såväl länsstyrelserna som

 skattemyndigheten. Nämndens kansli skall knytas

 till skattemyndigheten. Nämnden skall bestå av

 minst åtta ledamöter. Fem av dem skall väljas av

 landstingsfullmäktige. Dessa ledamöter skall

 representera de regionala men också de lokala

 intressena. Tre ledamöter skall utses av rege-

 ringen. Så skall regeringen utse nämndens ordföran-

 de. Regeringen skall också utse de ledamöter som

 skall representera länsstyrelsen resp.

 skattemyndigheten. På så sätt kan man garantera att

 den sakkompetens om valförfarandet som finns inom

 länsstyrelserna knyts till den nya nämnden samti-

 digt som de kunskaper kring folkbokföringssystemet

 och det ADB-kunnande som finns inom skatteförvalt-

 ningen också kan tillföras nämnden.

 Partiernas rätt till gratis valsedlar

 Vid val till riksdag, landstings- och kommunfull-

 mäktige har de partier som uppnått en procent av

 antalet röstande i valet idag rätt att få gratis

 valsedlar till ett antal som motsvarar fyra gånger

 antalet röstberättigade i resp. valkrets. Inför

 septembervalen år 1991 trycktes 676 milj. valsedlar

 vilket motsvarar 105 valsedlar per röstberättigad.

 Endast för riksdagsvalet trycktes ca 232 milj.

 valsedlar vilket motsvarar 36 valsedlar per

 röstberättigad. Vi föreslår att gratiskvoten för

 partierna sänks. Kvoten skall med vårt förslag

 beräknas på så sätt att den motsvarar en gång an-

 talet röstberättigade i valkretsen med tillägg av

 fem gånger antalet röster som partiet fick i

 föregående val. Med detta förslag beräknar vi att

 staten kan spara omkring 9 milj. kr.

 Röstlängder och röstkort

 Vårt förslag innebär att kvalifikationsdagen för

 framställning av den allmänna och särskilda röst-

 längden flyttas fram från den 1 juni till den 1

 juli. Det särskilda anmärkningsförfarandet tas bort

 och ersätts av ett enhetligt rättelseförfarande.

 Rättelseförfarandet utgår från att väljaren skall

 kontrollera innehållet i den allmänna röstlängden

 mot uppgifterna på röstkortet. Granskning av

 röstlängderna skall ske via terminal och

 röstlängder under tiden den 16 juli - 25 augusti.

 En väljaren skall kunna begära rättelse av

 uppgifterna i den allmänna röstlängden senast den

 25 augusti. Allmän röstlängd gäller därefter från

 den 1 september - 31 augusti påföljande år. Längden

 skall bara tas ut på papper då det skall hållas

 val. Det är skattemyndigheten som upprättar den

 allmänna röstlängden och samma myndighet skall

 också pröva frågor om rättelse av denna. Något sam-

 manträde för prövning av dessa frågor skall inte

 hållas. I stället skall handläggningen vara

 skriftlig.

 De svenskar som inte är folkbokförda i Sverige tas

 upp i den särskilda röstlängden. Också den

 särskilda röstlängden skall upprättas av skatte-

 myndigheten. När det gäller denna röstlängd så

 föreslår vi att det särskilda anmälningsförfarandet

 som finns f.n. tas bort och att röstlängden i

 stället upprättas mot bakgrund av de uppgifter som

 finns i det centrala referensregistret inom folk-

 bokföringen. På grund av att ett sådant system inte

 gör det möjligt att föra ett aktuellt

 adressregister över utlandssvenskarna kan man inte

 automatiskt sända röstkort till dem. De kan då inte

 kontrollera innehållet i röstlängden mot ett

 röstkort. Behovet av att få till stånd ändring i

 röstlängden är därför större för denna kategori

 väljare. En utlandssvensk kan begära att tas upp i

 längden fram till torsdagen före valdagen. Om

 utlandssvensken röstar och denna röst kommer in

 till RSV senast torsdagen före valdagen skall

 rösten uppfattas som en sådan begäran. En person

 som finns upptagen i den särskilda röstlängden kan

 begära att få ut ett röstkort. Om han vill rösta på

 posten i Sverige eller brevrösta från Schweiz måste

 han nämligen ha ett röstkort.

 Röstning med valsedelsförsändelse

 Den särskilda makeröstningen tas bort. Också i

 fortsättningen förutsätts att den väljare som vill

 använda sig av bud vid röstningen och rösta med

 valsedelsförsändelse skall vara förhindrad att in-

 ställa sig personligen i vallokal eller på posten

 på grund av sjukdom, handikapp eller hög ålder.

 Liksom tidigare skall vissa nära anförvanter,

 inklusive make och sambo, kunna vara bud. Även den

 som är väljarens vårdare kan vara bud. Vi föreslår

 att begreppet "vårdare" ersätts av en närmare

 definition där det tydligare framgår vilka krav som

 ställs på relationen mellan väljaren och vårdaren.

 Den som yrkesmässigt eller på ett därmed likartat

 sätt ger väljaren vård av mera varaktigt slag skall

 kunna vara bud. Men också den som inte kan anses ge

 väljaren vård men som på annat sätt biträder välja-

 ren i personliga angelägenheter skall kunna vara

 bud enligt vårt förslag.

 Röstning med bud används ofta av en kategori

 väljare som är särskilt utsatt. Det är därför

 särskilt viktigt att man skyddar dem mot otill-

 börliga påtryckningar från personer som inte

 uppfyller kraven för att få uppträda som bud. För

 att man skall kunna kontrollera vem som uppträder

 som bud föreslår vi att budet skall skriva namn,

 adress och personnummer på ytterkuvertet för

 valsedelsförsändelsen. Han skall också kunna

 legitimera sig när han lämnar valsedelsförsändelsen

 till röstmottagaren eller valförrättaren. Enligt de

 regler som gäller f.n. skall ytterkuverten för

 valsedelsförsändelser inte sparas. Vi föreslår att

 de ytterkuvert som har använts, skall tas om hand

 av valförrättarna och sparas hos valnämnden under

 den tid valet gäller. På så sätt kommer man innan

 det senaste valet har vunnit laga kraft att ha

 ytterkuvert för två val tillgängliga. På detta sätt

 kan man också i efterhand kontrollera vem som

 uppträtt som bud och det kommer då att finnas

 bättre förutsättningar att utreda om det har före-

 kommit några oegentligheter vid röstningen.

 Röstning på posten under valdagen

 Vi föreslår att den generella röstmottagningen på

 posten under valdagen tas bort. Den ersätts av en

 möjlighet för väljare från andra kommuner att rösta

 i en viss vallokal i kommunen. Den som vistas i sin

 egen kommun skall dock inte få rösta i annan

 vallokal än där han finns upptagen i röstlängd.

 Detta hänger bl.a. samman med att man annars

 riskerar att det preliminära resultatet som tas

 fram efter valdagen inte kommer att motsvara det

 slutliga resultatet. De röster som avges på annan

 plats än i den egna vallokalen kan nämligen i de

 flesta fall inte ingå i det preliminära valresultat

 som tas fram under valnatten.

 När det gäller de röster som har tagits emot i en

 annan kommun så skall hanteringen av dessa i stort

 sett motsvara vad som gäller enligt reglerna för

 poströstning. Dessa röster kommer att ingå i den

 s.k. onsdagsräkningen som den kommunala valnämnden

 anordnar efter septembervalen. De kostnader som

 uppkommer för transport av rösterna till resp.

 kommunal valnämnd skall täckas av det allmänna

 valanslaget.

 Genom detta förslag beräknar vi att man kan spara

 omkring 7 milj. kr i valadministrationen under en

 treårsperiod. Samtidigt kommer de väljare som

 befinner sig i en annan kommun än hemkommunen att

 få bättre möjligheter att rösta. Vallokaler skall

 hållas öppna för röstning mellan kl 08.00 och kl

 20.00 medan röstningen på posten under valdagen

 endast har skett under sammanlagt två timmar.

 Röstning i utlandet

 För de väljare som vistas i utlandet anordnar de

 svenska utlandsmyndigheterna röstmottagning.

 Röstning kan också ske på vissa svenska fartyg i

 utrikes fart. Vissa länder accepterar inte att ut-

 ländska medborgare utför valhandlingar på deras

 territorium. För att göra det möjligt för svenska

 medborgare som vistades i Tyskland och Schweiz vid

 valen år 1991 kunde de, enligt särskilda be-

 stämmelser därom, rösta genom brevröstning. Enligt

 de regler som gällde skulle väljaren inför två

 vittnen göra i ordning sin brevröst. Reglerna för

 detta motsvarade i stort sett vad som gäller för

 röstning genom bud. Väljaren skulle därefter sända

 brevrösten med posten för vanlig brevbefordran till

 den valnämnd i den kommun där han var upptagen i

 röstlängd.

 Enligt våra tilläggsdirektiv ingår det i vårt upp-

 drag att närmare undersöka om man kan utvidga

 möjligheterna att brevrösta. Vi föreslår inte någon

 sådan utökning. För att minska risken för att en

 brevröst blir underkänd föreslår vi däremot mindre

 ändringar när det gäller de formella föreskrifterna

 vid brevröstningen. Andelen underkända brevröster

 är nämligen hög vilket, är ett skäl till att vi

 inte anser att man bör göra brevröstningen generell

 för alla som vistas i utlandet. Men det tyngsta

 skälet till att vi inte vill föreslå en sådan

 utvidgning är framför allt att man med ett sådant

 system inte skulle kunna garantera att

 valhandlingen skett under former som skyddar

 väljarnas valhemlighet. Brevröstning bör därför

 enligt vår mening också i fortsättningen vara

 förbehållet väljare som vistas i länder där det

 inte är formellt möjligt att anordna röstmottagning

 vid de svenska utlandsmyndigheterna. Tyskland har

 numera förklarat sig villigt att tillåta röstning

 vid utlandsmyndigheter. Mot bakgrund av detta före-

 slår vi att brevröstning från Tyskland slopas.

 När det gäller utlandssvenskarnas möjligheter att

 utöva den rösträtt som de principiellt är

 tillerkända, innebär våra förslag beträffande den

 särskilda röstlängden att det blir mycket enkelt

 för dessa väljare att bli upptagna i den längden.

 Försöksverksamhet vid valen år 1994

 Vi föreslår att det vid de ordinarie valen år 1994

 genomförs vissa försök för att effektivisera

 valförfarandet. Så föreslår vi att det i vissa kom-

 muner och länsstyrelser skall genomföras försök där

 valsedlarna räknas med optiska läsare. Vi föreslår

 också att man genomför försök där vissa kommuner

 tar hand om den slutliga sammanräkningen och där

 länsstyrelsen endast skall pröva de valsedlar som

 bedömts som ogiltiga eller som innehåller stryk-

 ningar och tillägg. Tyngdpunkten när det gäller

 ansvaret för den slutliga sammanräkningen skulle i

 så fall flyttas ner till kommunerna. Ett annat

 alternativ som bör prövas är att det i fråga om

 riksdagsvalet blir möjligt för den centrala

 valmyndigheten att, i stället för viss länsstyrel-

 se, genomföra den slutliga namnordningen när det

 gäller partiernas kandidater.

 Vi föreslår också att man under valen år 1994

 genomför försök där kommunerna tar ansvaret för den

 s.k. institutionsröstningen vid sjukhus, kriminal-

 vårdsanstalter m.m. Enligt nuvarande regler är det

 Posten som ansvarar för denna röstmottagning, som

 så gott som undantagslöst äger rum under söndagen

 före valdagen. En annan typ av röstmottagning som

 bör prövas under valen år 1994 är en "ambulerande"

 röstmottagning, samt att inrätta flera röstmottag-

 ningsställen i ett och samma valdistrikt.

 års val.

 Kostnader och besparingar

 Av våra förslag innebär förslaget att slopa

 poströstningen på valdagen och den sänkta

 gratiskvoten vid beställning av valsedlar de

 största besparingarna.

 I 1991 års penningvärde innebär vårt förslag att

 slopa poströstningen på valdagen en

 kostnadssänkning med 8,4 milj. kr. Samtidigt

 innebär förslaget att det uppkommer vissa

 merkostnader för kommunerna och för det nya

 valmaterial som måste tas fram med sammanlagt ca 1

 milj. kr. Detta förslag innebär således en

 besparing på ca 7 milj. kr.

 Vårt förslag om minskat antal gratis valsedlar för

 partierna leder till en kostnadsänkning för staten

 med ca 9,8 milj. kr.

 Vissa av våra övriga förslag innebär också mindre

 besparingar. Så beräknar vi att vårt förslag om de

 allmänna och särskilda röstlängderna och röstkorten

 kommer att leda till besparingar i storlekordningen

 2 milj. för en treårsperiod. När det nya systemet

 skall tillämpas första gången krävs det dock att

 informationsinsaterna kring detta ökar. Vi har

 beräknat denna kostnadsökning till ca 1 milj.

 Att slopa de särskilda innerkuverten innebär också

 att man kan sänka valkostnaderna. Vi beräknar att

 nettobesparingen för detta stannar vid omkring 0,5

 milj. kr.

 Vårt förslag om att inrätta regionala valnämnder

 kommer också att skapa ett ökat informationsbehov.

 Vi har uppskattat denna engångskostnad till 0,5

 milj. kr. I fråga om ersättning till de regionala

 valnämndernas ledamöter utgår vi ifrån att dessa

 kostnader i stort sett kommer att motsvara de

 kostnader som uppkommer i den nuvarande regionala

 organisationen. Förslaget om regionala valnämnder

 innebär att det kommer att finnas förutsättningar

 för en samlad överblick över vilka kostnader som

 uppkommer i valadministrationen på regional nivå.

 På längre sikt kan det innebära att man kan sänka

 de valadministrativa kostnaderna på regional nivå.

 Sammantaget kan våra förslag ge besparingar på

 omkring 19 milj. kr vilket motsvarar omkring 5 % av

 de totala kostnaderna för 1991 års val.

 Förteckning över remissinstanser som yttrat sigÖver

 Vallagsutredningens delbetänkande VAL, Organisation

 Teknik Ekonomi (SOU 1992:108) har remissyttranden

 avgetts av Valprövningsnämnden,

 Utrikesdepartementet, Kriminalvårdsstyrelsen,

 Postverket, Statskontoret, Statistiska central-

 byrån, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket,

 Skattemyndigheten i Stockholm, Skattemyndigheten i

 Jönköpings län, Skattemyndigheten Värmlands län,

 Skattemyndigheten Norrbottens län, Riksarkivet,

 Statens invandrarverk, Länsstyrelsen i Uppsala län,

 Länsstyrelsen i Östergötland, Länsstyrelsen i

 Kristianstads län, Länsstyrelsen i Göteborgs och

 Bohus län, Länsstyrelsen i Västernorrlands län,

 Svenska kyrkans centralstyrelse, Stockholms kommun,

 Uppsala kommun, Växjö kommun, Malmö kommun,

 Norbergs kommun, Östersunds kommun, Umeå kommun,

 Kalix kommun, Pensionärernas Riksorganisation,

 Svenska kommunförbundet, Landstingsförbundet samt

 Föreningen för Svenskar i världen.

 Vidare har remissyttranden inkommit från

 Landshövdingen i Halland,

 Landshövdingen Kopparbergs län, Länsstyrelsen i

 Jönköpings län, Länsstyrelsen i Kronobergs län,

 Länsstyrelsen i Malmöhus län, Länsstyrelsen i

 Skaraborgs län, Länsstyrelsen i Värmlands län,

 Länsstyrelsen i Västmanland län, Kristdemokratiska

 Samhällspartiet (riksorganisationen),

 Kristdemokratiska Samhällspartiet i Jönköpings län

 och Miljöpartiet de gröna.

 Justitiedepartementet

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9

 september 1993

 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och

 statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

 Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

 af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

 P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

 Föredragande: statsrådet Laurén

 _________________________________________

 Regeringen beslutar proposition 1993/94:21 Vissa

 ändringar i vallagen (1972:620) m.m.

 Ur protokollet:

 Maud[REDACTED_EFTERNAMN]