Regeringens skrivelse 2000/01:101 Årsredovisning för staten 2000

Regeringens skrivelse 2000/01:101 Årsredovisning för staten 2000 Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen. Stockholm den 29 mars 2001 Göran[REDACTED_EFTERNAMN] Bosse[REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet) Skrivelsens huvudsakliga innehåll I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för det ekonomiska utfallet i staten budgetåret 2000. Skrivelsen omfattar uppföljning av de budgetpolitiska målen, resultaträkning, balansräkning och fi- nansieringsanalys samt det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag under året. Vi- dare lämnas en redogörelse för statliga garantier, avgifter till och bidrag från EU, den statliga sektorns tillgångar, skulder och kapital samt utvecklingen av statlig konsumtion och produktion. Riksrevi- sionsverkets iakttagelser i rapporter från effektivitetsrevisionen under året redovisas och kommente- ras i skrivelsen. Myndigheter som har fått revisionsberättelse med invändning omnämns och skälen för invändningarna anges. I jämförelse med föregående års motsvarande skrivelse (Skr. 1999/2000:150) har det tillkommit ett avsnitt om utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Skr. 2000/01:101 Innehållsförteckning

1

Sammanfattning....................................................................................................

15

1.1

Skrivelsens innehåll ...............................................................................

15

1.2

Olika aspekter på det ekonomiska utfallet ..........................................

15

1.3

Sammanfattning av det ekonomiska utfallet m.m...............................

15

1.4

Kvalitetsbedömning av årsredovisningen ............................................

17

2

Uppföljning av de budgetpolitiska målen ...........................................................

21

3

2000 års resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys.......................

25

3.1

Inledning................................................................................................

25

3.2

Avgränsning av staten ...........................................................................

25

3.3

Sammanställning av vissa nyckeluppgifter...........................................

26

3.4

Nettoförmögenheten ............................................................................

26

3.5

Statsskulden...........................................................................................

27

3.6

Transfereringar ......................................................................................

30

3.7

Konsoliderad resultaträkning med kommentarer ...............................

33

3.8

Konsoliderad balansräkning med kommentarer..................................

35

3.9

Finansieringsanalys med kommentarer................................................

38

4

Statsbudgetens utfall 2000....................................................................................

43

4.1

Inledning................................................................................................

43

4.2

Statsbudgetens saldo 2000 ....................................................................

43

4.3

Statsbudgetens inkomster.....................................................................

44

4.3.1

Skatter ....................................................................................................

44

4.3.2

Makroekonomisk utveckling................................................................

45

4.3.3

Redovisning av inkomsttitlar................................................................

47

4.3.4

Övriga inkomster ..................................................................................

52

4.4

Statsbudgetens utgifter .........................................................................

57

4.4.1

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse..........................................................

60

4.4.2

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning ................

61

4.4.3

Utgiftsområde 3 Skatteförvaltning och uppbörd...............................

61

4.4.4

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet ...........................................................

62

4.4.5

Utgiftsområde 5 Utrikesförvaltning och internationell samverkan..62

4.4.6

Utgiftsområde 6

Totalförsvar..............................................................

62

4.4.7

Utgiftsområde 7

Internationellt bistånd.............................................

63

4.4.8

Utgiftsområde 8

Invandrare och flyktingar........................................

63

4.4.9

Utgiftsområde 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg..................

64

4.4.10

Utgiftsområde 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och

handikapp...............................................................................................

64

4.4.11

Utgiftsområde 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom.......................

65

4.4.12

Utgiftsområde 12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn ..........

65

4.4.13

Utgiftsområde 13

Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet ..................

66

5 Skr. 2000/01:101

4.4.14

Utgiftsområde 14

Arbetsmarknad och arbetsliv................................

66

4.4.15

Utgiftsområde 15

Studiestöd ..............................................................

67

4.4.16

Utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning..................

67

4.4.17

Utgiftsområde 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid ...............

68

4.4.18

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande................................................................................................

68

4.4.19

Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveckling......................

69

4.4.20

Utgiftsområde 20

Allmän miljö- och naturvård ................................

69

4.4.21

Utgiftsområde 21

Energi.....................................................................

70

4.4.22

Utgiftsområde 22

Kommunikationer.................................................

70

4.4.23

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande

näringar..................................................................................................

71

4.4.24

Utgiftsområde 24 Näringsliv...............................................................

71

4.4.25

Utgiftsområde 25 Allmänna bidrag till kommuner ...........................

71

4.4.26

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. .........................................

72

4.4.27

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen ................

73

4.5

Minskning av anslagsbehållningar........................................................

73

4.5.1

Riksgäldskontorets nettoutlåning........................................................

74

4.5.2

Kassamässig korrigering .......................................................................

74

5

Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten.....................................

79

5.1

Avgränsning, struktur och redovisningsprinciper ..............................

79

5.2

Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningens saldo ...

81

6

Statliga garantier...................................................................................................

85

6.1

Redovisning av statliga garantier för budgetåret 2000........................

85

6.2

De statliga garantimyndigheterna........................................................

85

6.3

Garantimyndigheternas reserveringar och reserver............................

88

6.4

Garantiåtaganden, avgifter, infrianden och återbetalningar...............

88

6.5

Statens portfölj och riskhantering .......................................................

90

7

Avgifter till och bidrag från EU ..........................................................................

93

7.1

Avgiften till EU:s budget .....................................................................

93

7.2

Återflöde från EU-budgeten................................................................

94

7.3

Anslag finansierade med EG-medel.....................................................

95

8

Sammanställning av den statliga sektorn .........................................................

101

8.1

Den statliga sektorns förmögenhet ...................................................

101

8.2

Förändringar i den statliga sektorns förmögenhet ...........................

103

9

Utveckling av statlig konsumtion och produktion..........................................

107

9.1

Inledning..............................................................................................

107

9.2

Konsumtion och produktion .............................................................

107

10

Riksrevisionsverkets iakttagelser.......................................................................

117

10.1

Effektivitetsrevisionens iakttagelser..................................................

117

10.2

Revisionsberättelser med invändning ................................................

121

6

Skr. 2000/01:101

11

Utveckling av ekonomisk styrning i staten.......................................................

127

11.1

Riktlinjer för utvecklingsarbetet ........................................................

127

11.2

Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens.......................

128

11.3

Fortsatt utvecklingsarbete ..................................................................

128

Bilagor:

Bilaga 1

Ordlista

Bilaga 2 Redovisningsprinciper för konsoliderad balansräkning,

resultaträkning och finansieringsanalys

Bilaga 3

Noter

Bilaga 4 Statliga myndigheter m.m.

Bilaga 5 Statliga bolag, banker och finansinstitut

Bilaga 6 Specifikation av statsbudgetens inkomster

Bilaga 7 Specifikation av statsbudgetens utgifter

Bilaga 8

Månadsfördelade inkomster

Bilaga 9

Månadsfördelade utgifter

7 Skr. 2000/01:101 Tabellförteckning

1.1

Nyckeltal för det ekonomiska utfallet åren 1999 och 2000 ...................................

16

2.1

Den offentliga sektorns finansiella sparande ..........................................................

21

2.2

Takbegränsade utgifter .............................................................................................

22

3.1

Nyckeluppgifter i resultat- och balansräkningarna ................................................

26

3.2

Statsskuldens utveckling och sammanställning, exkl.

skuldskötselinstrument........................................................................................

28

3.3

Nominella lån i svenska kronor...............................................................................

28

3.4

Valutaskulden inklusive värdet av derivatportfölj...................................................

29

3.5

Statsskuldens räntekostnader...................................................................................

29

3.6

Statsskuldens kostnader ...........................................................................................

30

3.7

Transfereringar: Lämnade bidrag m.m.....................................................................

30

3.8

Socialförsäkring ........................................................................................................

30

3.9

Transfereringar och bidrag - övrigt..........................................................................

32

3.10

Konsoliderad resultaträkning.................................................................................

33

3.11

Konsoliderad balansräkning...................................................................................

36

3.12

Finansieringsanalys.................................................................................................

38

3.13

Utdelningar i statliga bolag....................................................................................

39

3.14

Materiella investeringar ..........................................................................................

39

4.1

Statsbudgetens saldo 2000 samt justering för större engångseffekter

(underliggande saldo)...........................................................................................

43

4.2

Statsbudgetens utfall 2000........................................................................................

44

4.3

Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt

statsbudgetens inkomster ....................................................................................

45

4.4

Förutsättningar vid olika prognostillfällen .............................................................

46

4.5

Hushållens periodiserade skatter.............................................................................

47

4.6

Inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt ......................................................

48

4.7

Företagens periodiserade skatter.............................................................................

48

4.8

Inkomsttiteln Juridiska personers inkomstskatt....................................................

49

4.9

Periodiserade arbetsgivaravgifter 2000 ....................................................................

49

4.10

Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift......................

49

4.11

Övriga inkomster, sammanfattning.......................................................................

52

4.12

Inkomster av statens verksamhet, översikt...........................................................

53

4.13

Inkomster av Rörelseöverskott..............................................................................

53

4.14

Ränteinkomster ......................................................................................................

54

4.15

Aktieutdelning från företag med statligt ägande 1999-2000................................

54

4.16

Inkomster av försåld egendom ..............................................................................

55

4.17

Återbetalning av lån................................................................................................

55

4.18

Kalkylmässiga inkomster .......................................................................................

56

4.19

Statliga pensionsavgifter.........................................................................................

56

4.20

Bidrag m.m. från EU ..............................................................................................

56

4.21

Makroekonomiska förutsättningar för år 2000 ....................................................

57

4.22

Skillnaden mellan statsbudgetens utgifter och utfall 2000...................................

57

8

Skr. 2000/01:101

4.23

Statsbudgetens utgifter 2000..................................................................................

58

4.24

Indragningar 2000 ...................................................................................................

59

4.25

Medgivna överskridanden.......................................................................................

60

4.26

Begränsningsbelopp 2000 .......................................................................................

60

4.27

UO 1 Rikets styrelse...............................................................................................

61

4.28

UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning.....................................................

61

4.29

UO 3 Skatteförvaltng och uppbörd.......................................................................

61

4.30

UO 4 Rättsväsendet................................................................................................

62

4.31

UO 5 Utrikesförvaltning och internationell samverkan ......................................

62

4.32

UO 6 Totalförsvar...................................................................................................

63

4.33

UO 7 Internationellt bistånd .................................................................................

63

4.34

UO 8 Invandrare och flyktingar ............................................................................

63

4.35

UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg ......................................................

64

4.36 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp ...................................

64

4.37

Antal ersatta sjukdagar, ersättning per dag 1997-2000 .........................................

65

4.38 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom............................................................

65

4.39

UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn...............................................

65

4.40

Föräldrapenningen år 1996-2000............................................................................

65

4.41

UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet.......................................................

66

4.42

UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv.....................................................................

66

4.43

UO 15 Studiestöd ...................................................................................................

67

4.44

Antal personer som mottog vuxenstudiestöd 1996-2000.....................................

67

4.45

Antal studerande med studiemedel 1996-2000 .....................................................

67

4.46

Utbetalda studiemedel 1996-2000..........................................................................

67

4.47

UO 16 Utbildning och universitetsforskning.......................................................

68

4.48

UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid .....................................................

68

4.49

UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande .............................

69

4.50

UO 19 Regional utjämning och utveckling...........................................................

69

4.51

UO 20 Allmän miljö- och naturvård .....................................................................

70

4.52 UO 21 Energi..........................................................................................................

70

4.53 UO 22 Kommunikationer......................................................................................

70

4.54

UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar...............................

71

4.55

UO 24 Näringsliv....................................................................................................

71

4.56

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner ................................................................

71

4.57

UO 26 Statsskuldsräntor m.m. ..............................................................................

72

4.58

Räntor på statsskulden............................................................................................

72

4.59

UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen......................................................

73

4.60

Minskning av anslagsbehållningar 2000¹................................................................

73

4.61

Specifikation av anslag med anslagsbehållningar över 1000 miljoner

kronor....................................................................................................................

73

4.62

Riksgäldskontorets nettoutlåning..........................................................................

74

4.63

Kassamässig korrigering .........................................................................................

74

5.1 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten .......................................

79

5.2 Sambanden mellan några väsentliga saldomått i årsredovisningen ........................

81

6.1 Garantimyndigheternas reserveringar och reserver ................................................

88

6.2 Sammanställning över statliga garantier ..................................................................

89

7.1 Avgiften till och återflöde från EU..........................................................................

95

7.2 Anslag finansierade med EG-medel.........................................................................

96

8.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder...........................................

102

9.1 Statliga områden och verksamheter indelade efter nationalräkenskaperna.........

108

9.2 Produktionen inom statens olika områden 1993-2000.........................................

109

9 Skr. 2000/01:101 10 Skr. 2000/01:101 Diagramförteckning

3.1

Total statsskuld vid utgången av respektive budgetår 1980-2000 ..........................

27

3.2

Transfereringar 1996-2000........................................................................................

30

3.3

Socialförsäkring 1996-2000.......................................................................................

31

3.4

Arbetsmarknad 1996-2000 .......................................................................................

31

3.5

Bistånd och invandring 1996-2000...........................................................................

32

3.6

Statens intäkter 2000 fördelat på typ av intäkter ...................................................

34

3.7

Statens kostnader 2000 fördelat på typ av kostnad.................................................

34

4.1

Statsbudgetens saldo 1990-2000...............................................................................

44

4.2

Mervärdesskatt uppdelad efter användning.............................................................

50

4.3

Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupper....................................

50

6.1

Utveckling av garantiåtagandena 1996-2000 ...........................................................

88

6.2

Utveckling av infrianden, avgifter och återvinningar 1996-2000 (exkl.

Insättningsgarantinämnden)................................................................................

90

9.1

Tillväxten i staten och BNP 1990-2000, volymförändringar................................

108

9.2

Produktion av statliga tjänster 2000.......................................................................

108

9.3

Produktion i försvaret 1993-2000, volymförändringar.........................................

109

9.4

Produktion, förbrukning och löner i försvaret 1993-2000,

volymförändringar..............................................................................................

109

9.5

Produktion av statliga utbilningstjänster och forskning 1993-2000,

volymförändringar..............................................................................................

110

9.6

Produktion av statliga näringslivstjänster 1993-2000, volymförändringar..........

110

9.7

Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993-2000,

volymförändringar..............................................................................................

111

9.8

Produktion av allmänna statliga tjänster 1993-2000, volymförändringar............

111

9.9

Produktion av tjänster vid Regeringskansliet, skattemyndigheter

och länsstyrelser 1993-2000, volymförändringar..............................................

112

9.10 Produktion av vård, sociala trygghetstjänster och omsorg 1993-2000,

volymförändringar..............................................................................................

112

11

1 Sammanfattning Skr. 2000/01:101 1 Sammanfattning

1.1

Skrivelsens innehåll

Enligt lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall regeringen så snart som möjligt, men senast nio månader efter budgetårets utgång, lämna en års- redovisning för staten till riksdagen. Årsredovis- ningen skall innehålla resultaträkning, balansräk- ning och finansieringsanalys. Den skall även innehålla det slutliga utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. Föreliggande skrivelse lämnas samtidigt som den ekonomiska vårpropositionen överlämnas till riksdagen. Det är en tidigareläggning med en och en halv månad jämfört med föregående år. Förändringen är genomförd efter önskemål från riksdagen (bet. 1999/2000:FiU1). I denna skrivelse presenteras årsredovisning för staten för 2000. Kapitel 2 t.o.m. 9 behandlar olika aspekter på det ekonomiska utfallet under 2000. I de följande kapitlen redovisas revisionens iakttagelser och utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten. Årsredovisningen för staten innehåller en grundlig redovisning av hur statens finanser har utvecklats under 2000. Regeringen kan konstate- ra att oavsett vilken utgångspunkt som väljs för att redovisa det ekonomiska utfallet erhålls en likartad bild. Statens ekonomiska situation fort- sätter att förbättras och statens finanser blir därmed allt stabilare.

1.2

Olika aspekter på det ekonomiska utfallet

I årsredovisningen redovisas det ekonomiska ut- fallet utifrån olika utgångspunkter. Resultaträk- ningen ger underlag för bedömning av bl.a. sta- tens samlade resursförbrukning. Värdet av statens tillgångar och skulder redovisas i balans- räkningen. Finansieringsanalysen visar statens betalningar. Resultaträkningen, balansräkningen och finansieringsanalysen omfattar myndighe- terna (inklusive affärsverken) under riksdagen och regeringen, med undantag för Riksbanken, AP-fonderna och Premiepensionsmyndigheten. Dessutom ingår de allmänna försäkringskassorna och de fonder som redovisas av myndigheter, inklusive Riksbankens grundfond och Allmänna arvsfonden. Alla verksamheter inkluderas oav- sett finansiering. I skrivelsen jämförs utfallet för 2000 med utfallet för 1999. Statsbudgeten omfattar inkomster och utgif- ter som påverkar statens lånebehov. För att statsbudgetens saldo skall överensstämma med statens lånebehov redovisas även Riksgäldskon- torets nettoutlåning och en kassamässig korri- gering på statsbudgeten. I skrivelsen jämförs och kommenteras statsbudgetens utfall för 2000 med de budgeterade inkomsterna och utgifterna på statsbudgeten. Staten har utestående ekonomiska förpliktel- ser i form av garantier. Vissa av dessa åtaganden kommer att medföra framtida budgetbelastning- ar. Den statliga garantiverksamheten redovisas i ett eget kapitel i skrivelsen.

1.3

Sammanfattning av det ekonomiska utfallet m.m.

I tabell 1.1 redovisas några nyckeltal avseende det ekonomiska utfallet 2000. 15 Skr. 2000/01:101 Tabell 1.1 Nyckeltal för det ekonomiska utfallet åren 1999 och 2000 Miljarder kronor

Utfall 2000

Utfall 1999

Den offentliga sektorns

4,1 %

1,7 %

finansiella sparande

(procent av BNP)

Budgeteringsmarginal

5,0

1,5

Statens nettoförmögenhet

-1 000

-1 086

Statsskuld

1 278

1 370

Årets resultat

29

59

(över/underskott)

Statsbudgetens saldo

102

82

Garantiförbindelser

711

681

Budgetpolitiska mål De budgetpolitiska mål som riksdagen har beslu- tat om innebär att: ökning med 4 miljarder kronor (0,4 procent) jämfört med 1999. Statens totala kostnader 2000, enligt resultat- räkningen, uppgick till 947 miljarder kronor, vil- ket är en ökning med 33 miljarder kronor (4 procent) jämfört med 1999. Ökningen förklaras bland annat av ökade finansiella kostnader, öka- de kostnader för transfereringar och ökade kost- nader för statens egen verksamhet. Skillnaden mellan intäkter och kostnader in- nebär att resultaträkningen visar ett överskott på 29 miljarder kronor, vilket är ett 30 miljarder kronor lägre överskott än 1999. Statsbudgetens utfall Statsbudgetens saldo uppgick till 102 miljarder kronor vid utgången av 2000. En stor del av budgetöverskottet beror på försäljningen av Te-

Den offentliga sektorns finansiella spa- lia och den överföring från 

AP-fonden som rande skall uppgå till 2 procent av brut- skedde med anledning av infasningen av det re- tonationalprodukten (BNP) i genom- formerade pensionssystemet. Om man justerar snitt över en konjunkturcykel. För 2000 för större engångseffekter blev det underliggan- har riksdagen fastställt målet för det fi- nansiella sparandet till 2,0 procent av BNP. Utfallet för 2000 blev preliminärt 4,1 procent av BNP eller 84,7 miljarder kronor. de budgetsaldot 14 miljarder kronor. Statsbudgetens inkomster uppgick till 800 miljarder kronor 2000, vilket är 18 miljarder kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Skill- naden förklaras framför allt av att skatteinkoms-

De takbegränsade utgifterna skall rym- terna blev 56 miljarder kronor högre, bland an-

mas inom beslutade utgiftstak för staten. För 2000 har riksdagen fastställt utgifts- taket till 765 miljarder kronor. Utfallet för de takbegränsade utgifterna blev 760 miljarder kronor, vilket innebär att ut- giftstaket klarades med en marginal på 5,0 miljarder kronor. Balans- och resultaträkning Statens balansräkning visar att nettoförmögen- heten, dvs. skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde, var -1 000 miljarder kronor vid utgången av 2000, vilket är en för- bättring med 86 miljarder kronor (8 procent) jämfört med 1999. Förbättringen är ett resultat av flera förändringar på både tillgångs- och skuldsidan. Den främsta förklaringen till förbätt- ringen är att statsskulden minskat med 92 mil- jarder kronor. Vid utgången av 2000 uppgick statsskulden till 1 278 miljarder kronor. Resultaträkningen visar att statens totala in- täkter 2000, inklusive finansiella intäkter och re- sultat från andelar i dotter- och intresseföretag, uppgick till 976 miljarder kronor, vilket är en nat till följd av att en högre lönesumma och högre realisationsvinster medförde högre in- komstskatter och socialavgifter. Inkomster av försåld egendom blev däremot 33 miljarder kro- nor lägre än beräknat. Statsbudgetens utgifter uppgick till 698 mil- jarder kronor, vilket är 2 miljarder kronor lägre än statsbudgeten. Jämförelse mellan årets resultat och statsbudgetens saldo Skillnaden mellan årets resultat enligt resultat- räkningen på 29 miljarder kronor och statsbud- getens saldo på 102 miljarder kronor beror på en mängd olika faktorer. Ett par viktiga sådana är överföringen av AP-fondsmedel med 45 miljar- der kronor och ett nettoöverskott på skattekon- tona på 16 miljarder kronor (genom att mer är inbetalt än debiterat) som påverkar statsbudge- ten men inte resultaträkningen. Statliga garantier Statens totala garantiåtaganden uppgick till 711 miljarder kronor 2000. Om Insättningsgaranti- nämnden exkluderas uppgick åtagandet till 311 16 miljarder kronor, vilket är en ökning med 30 miljarder kronor jämfört med 1999. Ökningen förklaras av att Exportkreditnämndens garanti- åtaganden ökat. Utgifterna till följd av infriade garantier, dvs. skadeersättningar, uppgick till 1,1 miljarder kro- nor 2000 vilket är 0,9 miljarder kronor mindre än 1999. Avgifter till och bidrag från EU

EU-avgiften uppgick till 22,3 miljarder kronor 2000, vilket är en ökning med 1,4 miljarder kro- nor jämfört med 1999. Ökningen förklaras hu- vudsakligen av att den svenska momsbasen och Sveriges andel av EU:s BNI ökat. Bidragen från EU uppgick till 9 miljarder kronor 2000, vilket i princip är oförändrat jämfört med 1999. Netto- flödet från statsbudgeten till EU uppgick där- med till 13,3 miljarder kronor 2000 jämfört med 11,6 miljarder kronor 1999. Den statliga sektorn Med den statliga sektorn avses här myndigheter, statliga bolag, banker och finansinstitut, Riks- banken, Premiepensionsmyndigheten och AP- fonderna. Den statliga sektorns samlade tillgång- ar uppgick vid utgången av 2000 till 2 346 miljar- der kronor, vilket är en ökning med 213 miljar- der kronor jämfört med 1999. Ökningen är främst hänförlig till statliga bolag. År 2000 har Nordiska Investeringsbanken invärderats som intresseföretag, från att tidigare ha redovisats som värdepapper, och statens aktieinnehav i AB Svensk Exportkredit har ökat efter en fondemis- sion. Även Vattenfalls tillgångar har ökat betyd- ligt på grund av olika företagsförvärv. Ökningen beror också på Premiepensionsmyndighetens ökade tillgångar. Den statliga sektorns samlade skulder uppgick till 2 524 miljarder kronor 2000, vilket är en ökning med 89 miljarder kronor jäm- fört med 1999. Utveckling av statlig konsumtion och produktion Den statliga produktionen av tjänster 2000 upp- gick till 181 miljarder kronor, vilket är en margi- nell minskning jämfört med 1999. Minskningar har skett inom försvar och näringslivstjänster medan produktionen av högre utbildning och forskning ökat. Riksrevisionsverkets iakttagelser RRV:s effektivitetsrevision har publicerat 17 rapporter under 2000. I skrivelsen görs en Skr. 2000/01:101 genomgång av flertalet av rapporterna och reger- ingens åtgärder med anledning av dessa. RRV:s årliga revision har resulterat i att 14 myndigheter har fått invändning i revisionsberät- telsen för räkenskapsåret 2000. Motsvarande an- tal 1999 var 21 myndigheter. Ekonomisk styrning i staten I kapitlet redovisas läget avseende utvecklingen av den ekonomiska styrningen i staten.

1.4

Kvalitetsbedömning av årsredovisningen

RRV skall enligt sin instruktion granska under- lag till årsredovisning för staten som upprättas av ESV. Granskningen omfattar den konsoliderade resultaträkningen, balansräkningen, finansie- ringsanalysen samt tillhörande noter och redo- visningsprinciper. Därutöver omfattar gransk- ningen utfallet på statsbudgetens inkomsttitlar och anslag. RRV:s granskning omfattar en genomgång av de metoder som tillämpats av ESV vid upprät- tande av underlaget. Det interna informations- flödet från ESV:s statsredovisningssystem till ESV:s koncernredovisningssystem har kartlagts och bedömts. De största myndigheternas årsre- dovisningar har stämts av mot uppgifterna i kon- cernredovisningssystemet. Granskning har också skett av ESV:s kvalitetssäkring av redovisad in- formation samt justeringar och elimineringar av interna mellanhavanden mellan de ingående or- ganisationerna. RRV har gått igenom de revi- sorsintyg över rapporteringen till statsredo- visningen m.m. som RRV med flera revisorer lämnat till de största myndigheterna. RRV har därutöver gått igenom revisionsberättelser med invändning eller upplysning samt revisionsrap- porter för myndigheterna med avseende på om det föreligger sådana förhållanden som borde påverkat underlaget. RRV noterar att flera förbättringar genom- förts sedan föregående år. ESV har fastställt en gemensam brytdag för alla myndigheter då den löpande bokföringen skall vara avslutad, vilket underlättar avstämning och eliminering av inom- statliga mellanhavanden. ESV:s föreskrifter har utökats med krav på myndigheterna att rappor- tera och stämma av inomstatliga mellanhavan- den. Ett steg mot redovisning av skatter enligt 17 Skr. 2000/01:101 bokföringsmässiga principer har tagits genom att Riksskatteverket från och med årsredovisningen 2000 gått över till att redovisa underskott på skattekonto som fordringar och överskott som skulder. I granskningsutlåtandet noterar RRV att Af- färsverket Statens Järnvägar (SJ) inte lämnat nå- gon årsredovisning för 2000 till regeringen och att ESV:s underlag därmed bygger på preliminära resultat- och balansräkningar för SJ. Vidare var revisionen av årsredovisningarna för 2000 inte genomförd vid samtliga myndigheter vid avgi- vandet av granskningsutlåtandet. RRV gör bedömningen att det pågår ett fort- löpande arbete för att skapa förutsättningar för att upprätta ett underlag till årsredovisning för staten enligt god redovisningssed för koncernre- dovisning. Avseende årets redovisade utfall gör RRV bedömningen att det i allt väsentligt är rättvisande utifrån de principer för upprättandet som anges i underlaget. 18

2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen Skr. 2000/01:101 2 Uppföljning av de budgetpolitiska målen De budgetpolitiska mål som riksdagen har beslu- tat om innebär att: pande mål fastställer sedan riksdagen årsvisa överskottsmål. Riksdagen fastställde våren 1997

Den offentliga sektorns finansiella spa- överskottsmålet för 2000 till 1,5 procent av rande skall uppgå till 2 procent av BNP i BNP. Hösten 1998 beslutade riksdagen att

genomsnitt över en konjunkturcykel. För 2000 har riksdagen fastställt målet för det finansiella sparandet till 2,0 pro- cent av BNP.

De takbegränsade utgifterna skall rym- mas inom beslutade utgiftstak för staten. För 2000 har riksdagen fastställt utgifts- taket till 765 miljarder kronor.

Den offentliga sektorns finansiella sparande Det finansiella sparandet för den offentliga sek- torn är resultatet av samtliga transaktioner som påverkar den offentliga sektorns finansiella net- toförmögenhet. Finansiella transaktioner som köp och försäljning av aktier och andra finansiel- la tillgångar påverkar således inte det finansiella sparandet. Detsamma gäller värdeförändringar på tillgångar och skulder. Målet för det finansiella sparandet omfattar hela den offentliga sektorn som den definieras i nationalräkenskaperna, dvs. förutom staten även ålderspensionssystemet och den kommunala sektorn. Det finansiella sparandet påverkas där- för inte av transaktioner mellan den offentliga sektorns olika delar. Till ålderspensionssystemet räknas AP-fonderna och Premiepensionssyste- met. Affärsverken ingår enligt nationalräkenska- pernas definition inte i den statliga sektorn utan räknas till företagssektorn. Riksdagen har beslutat att det långsiktiga må- let för de offentliga finanserna skall vara ett över- skott på 2 procent av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Utifrån detta övergripande mål överskottsmålet för 2000 skulle höjas till 2,0 procent av BNP. För samtliga år 19972000 har överskottsmålet klarats med en marginal. Tabell 2.1 Den offentliga sektorns finansiella sparande

Miljarder kronor

Utfall

BP 00 1

Utfall

Utfall 

1999

2000

BP 00

Inkomster

1 182,2

1 189,5

1 237,3

47,8

varav skatter och

1 045,5

1 056,4

1 102,7

46,3

avgifter

Utgifter

1 148,2

1 147,6

1 153,2

5,6

Finansiellt sparande

34,0

41,9

84,7

42,8

Procent av BNP

1,7

2,1

4,1

2,0

1 Budgetpropositionen för 2000 Den offentliga sektorns finansiella sparande uppgick 2000 preliminärt till 84,7 miljarder kro- nor, vilket motsvarar 4,1 procent av BNP (se ta- bell 2.1). Det är en förbättring med 50 miljarder kronor i förhållande till 1999 och som andel av BNP ökade sparandet med 2,4 procentenheter. Det beror på att skatteinkomsterna ökade myck- et starkt, trots de skattesänkningar som genom- fördes förra året. Utgifterna steg relativt lång- samt, delvis till följd av lägre ränteutgifter på statsskulden. Det finansiella sparandet 2000 blev 42,8 mil- jarder kronor bättre än vad som beräknades i budgetpropositionen för 2000, främst till följd av att skatteinkomsterna blev högre än vad som an- togs i budgetpropositionen. År 1994 var underskottet i de offentliga finan- serna 173 miljarder kronor eller 10,8 procent av 21 Skr. 2000/01:101 BNP. Överskottet i de offentliga finanserna som andel av BNP har således förstärkts med ca 15 procentenheter sedan 1994. Större delen av den- na förbättring har åstadkommits genom att ut- gifterna har ökat långsammare än BNP. Förbätt- ringen är huvudsakligen en följd av det saneringsprogram för de offentliga finanserna som påbörjades 1994 och som slutfördes i och med budgeten för 1998. Saneringsprogrammet under dessa år omfattade åtgärder som innebar en varaktig årlig budgetförstärkning på 126 mil- jarder kronor eller ca 8 procent av BNP. Utgiftstaket för staten Utgiftstaket för staten infördes fr.o.m. budget- året 1997. Syftet med utgiftstaket är framför allt att ge riksdagen och regeringen förbättrad kon- troll och styrning över anvisade medel och ut- giftsutvecklingen. Genom att riksdagen beslutar om ett tak för utgifterna tydliggörs även behovet av prioriteringar mellan olika utgiftsområden. Vidare ger utgiftstaken budgetpolitiken en lång- siktig inriktning med hög förutsägbarhet och främjar därmed trovärdigheten i den ekonomiska politiken. Utgiftstaket för staten underlättar därmed möjligheten att uppnå målet för det fi- nansiella sparandet i den offentliga sektorn. De takbegränsade utgifterna omfattar utgif- terna för 26 utgiftsområden (nr 1-25 och 27) samt utgifterna för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten. Utgiftsområde 26 Stats- skuldsräntor m.m. ingår inte eftersom riksdagen och regeringen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. De tak- begränsade utgifterna utgörs av faktiskt förbru- kade anslagsmedel, vilket innebär att myndighe- ternas utnyttjande av ingående reservationer, anslagssparande och anslagskredit ingår. Skillnaden mellan det fastställda utgiftstaket och de takbegränsade utgifterna utgörs av bud- geteringsmarginalen. Budgeteringsmarginalens syfte är att utgöra en buffert mot såväl makro- ekonomisk osäkerhet som den osäkerhet som finns kring de finansiella konsekvenserna av fat- tade beslut. Om budgeteringsmarginalen tas i anspråk innebär det i regel att överskottet i de offentliga finanserna försämras. Riksdagen fastställde våren 1997 utgiftstaket för staten för budgetåret 2000 till 744 miljarder kronor. Budgeteringsmarginalen beräknades till 20,0 miljarder kronor. Med anledning av olika riksdagsbeslutet om tekniska justeringar av ut- giftstaket och förslaget om sänkt fastighetsskatt våren 1998 har utgiftstaket för 2000 höjts till 765 miljarder kronor. I 1999 års ekonomiska vårproposition gjorde regeringen bedömningen att utgiftstaket för sta- ten var hotat. Regeringen beslutade därför om ett antal utgiftsbegränsande åtgärder för att und- vika ett överskridande. Sammantaget beräknades dessa åtgärder reducera de takbegränsade utgif- terna med ca 10 miljarder kronor för 2000. Efter dessa åtgärder och förslag till vissa nya utgiftsre- former beräknades budgeteringsmarginalen upp- gå till 3,6 miljarder kronor. I budgetpropositio- nen för 2000 beräknades de takbegränsade utgifterna till 763,5 miljarder kronor. Budgete- ringsmarginalen beräknades därmed uppgå till 1,5 miljarder kronor. Enligt statsbudgetens utfall 2000 uppgick de utgifter som omfattas av utgiftstaket till 760,0 miljarder kronor. Tabell 2.2 Takbegränsade utgifter

Miljarder kronor

Utfall

SB 1

Utfall

Skillnad

1999

2000

Utgifter exkl. stats-

615,4

623,5

619,4

-4,1

skuldsräntor 2

Ålderspensionssystemet

136,1

140,0

140,7

0,7

vid sidan av statsbud-

geten

Takbegränsade utgifter

751,5

763,5

760,0

-3,5

Budgeteringsmarginal

1,5

1,5

5,0

3,5

Utgiftstak för staten

753,0

765,0

765,0

0,0

1) SB = Statsbudgeten

2 ) Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med 6 miljarder kronor Det innebär att budgeteringsmarginalen blev 5,0 miljarder kronor, vilket är 3,5 miljarder kronor högre än vad som beräknades i budgetproposi- tionen för 2000. Statens utgifter exklusive stats- skuldsräntor blev 4,1 miljarder kronor lägre än vad som beräknades i statsbudgeten för 2000 och utfallet för ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten blev 0,7 miljarder kronor högre. I kapitel 5 redovisas skillnader mellan budgeterade belopp och utfall för olika anslag och utgiftsom- råden. Den främsta anledningen till att utgifterna blev lägre än beräknat är att utgifterna för ansla- get Arbetsmarknadspolitiska åtgärder blev ca 4 miljarder kronor lägre än budgeterat, vilket främst förklaras av låga åtgärdsvolymer och det goda arbetsmarknadsläget. 22

3 2000 års resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys Skr. 2000/01:101 3 2000 års resultaträkning, balansräkning och finansieringsanalys

3.1

Inledning

Resultaträkningen, balansräkningen och finansie- ringsanalysen baseras huvudsakligen på den in- formation som myndigheterna inklusive affärs- verken lämnar till statsredovisningen och den information som presenteras i deras årsredovis- ningar. I de fall denna information inte varit till- räcklig, för att t.ex. möjliggöra elimineringar mel- lan myndigheter, har information inhämtats i särskild ordning.

3.2

Avgränsning av staten

Resultat- och balansräkningarna och finansie- ringsanalysen för staten omfattar myndigheterna, inklusive affärsverken, under riksdagen och re- geringen, med undantag för Riksbanken, AP- fonderna och Premiepensionsmyndigheten. De fonder som redovisas av ingående myndigheter, Riksbankens grundfond och Allmänna arvsfon- den omfattas också. Dessutom ingår de allmänna försäkringskassorna. En förteckning över de or- ganisationer som ingår redovisas i bilaga 4. Utgångspunkten för avgränsningen av begrep- pet staten i de konsoliderade resultat- och balans- räkningarna och finansieringsanalysen är att myndigheter, inklusive affärsverken, under riks- dagen och regeringen och de fonder och andelar i bolag som myndigheterna redovisar skall ingå. Det görs dock vissa undantag från denna av- gränsningsprincip. Riksbanken omfattas inte med hänsyn till dess speciella ställning. Riksbankens grundfond omfattas däremot, eftersom den ut- görs av kapital som ursprungligen tillskjutits av staten och därför kan ses som statens ägarandel i Riksbanken. I årsredovisningen för 1999 ingick inte AP-fonderna, men däremot ingick Premie- pensionsmyndigheten. Det hängde samman med att premiepensionsfonderna då ännu inte hade inrättats. I årsredovisningen för 2000 hanteras ål- derspensionssystemet enhetligt och båda myn- digheterna lämnas utanför konsolideringen. Ål- derspensionssystemet redovisas i kapitel 8 Sam- manställning av den statliga sektorn. De allmänna försäkringskassorna, som är fristående offentlig- rättsliga organ, omfattas med hänsyn till att deras verksamhet helt finansieras med anslag. I nationalräkenskaperna (NR) avgränsas staten annorlunda. Nationalräkenskaperna är en statis- tisk sammanställning i kontoform över den svenska ekonomin, med uppdelning på olika in- stitutionella sektorer och olika slag av inkomster och utgifter. Begrepp, definitioner och klassifice- ringar följer de rekommendationer som Förenta Nationerna (FN) utfärdat och den förordning som antagits av EU. I NR beräknas bruttonatio- nalprodukten (BNP), det vill säga värdet av den totala produktionen av varor och tjänster i ett land under en tidsperiod. I nationalräkenskaperna delas den offentliga sektorn in i tre delsektorer; staten, kommunerna och socialförsäkringssek- torn. Till staten räknas departementen och till dem hörande myndigheter och inrättningar samt vissa statliga fonder. Dessutom klassificeras bolag och stiftelser, som till mer än 50 procent finansie- ras med statliga medel, som ingående i den statli- ga sektorn. Affärsverken hör enligt nationalrä- 25 Skr. 2000/01:101 kenskapernas avgränsning av staten till närings- livet. Från och med omläggningen 1999 av natio- nalräkenskaperna, enligt FN-rekommendationer- na och EU-förordningen, omfattar socialförsäk- ringssektorn enbart AP-fonden och Premiepen- sionsmyndigheten.

3.3

Sammanställning av vissa nyckeluppgifter

I nedanstående tabell visas ett antal nyckeluppgif- ter från resultat- och balansräkningarna. Statens nettoförmögenhet, statsskulden och transfere- ringar beskrivs i följande avsnitt i detta kapitel. Skatter behandlas utförligt i kapitel 4 Statsbudge- tens utfall. Tabell 3.1 Nyckeluppgifter i resultat- och balansräkningarna Miljarder kronor

2000

1999

1998

1997

1996

Statens

-1 000

-1 086

-1 177

-1 058

-1 038

netto-

förmögenhet

Statsskulden

1 278

1 370

1 446

1 426

1 408

Transfer-

620

609

573

550

545

eringar

Kostnader

162

152

158

150

150

för statens

egen verk-

samhet

Skatte-

796

773

742

676

644

intäkter

Årets resul-

29

59

-32

-25

-45

tat (över-

/underskott )

Några belopp avseende 1999 avviker från motsvarande redovisning i Årsredovis- ning för 1999 på grund av ändrade redovisningsprinciper m.m. Se bilaga 2.

3.4

Nettoförmögenheten

Statens nettoförmögenhet är lika med skillnaden mellan tillgångarnas och skuldernas bokförda värde. Statsskulden, som i huvudsak motsvarar statsbudgetens ackumulerade underskott under åren, svarar för den övervägande delen av skul- derna och därmed den negativa nettoförmögen- heten. Vid utgången av 2000 var nettoförmögenheten -1 000 miljarder kronor, dvs. staten hade en net- toskuld motsvarande detta belopp. Det är en för- bättring med 86 miljarder kronor, eller 8,6 pro- cent, jämfört med 1999, då nettoförmögenheten var 1 086 miljarder kronor. Förmögenhetens förändring fördelad på balansräkningens olika de- lar kan sammanfattas på följande sätt:

Ökning av tillgångar

+27

Minskning av skulder

+79

Ökning av avsättningar

-15

Ökning av fonder

- 5

Summa

+86

Förändringen av nettoförmögenheten är i första hand hänförbar till årets överskott i resultaträk- ningen, vilket var 29 miljarder kronor. Därutöver påverkas nettoförmögenheten av förändringar i värdet av tillgångar och skulder som inte redovi- sas över resultaträkningen. Ett exempel är de me- del från AP-fonderna som överförts till staten som ett led i den finansiella infasningen av det nya ålderspensionssystemet. Fördelningen av sparandet mellan staten och pensionssystemet (AP-fonderna och PPM) påverkas av pensionsre- formen. Reformen innebär en omfördelning av sparandet från staten till pensionssystemet. Den- na del av pensionsreformen görs för att förbereda för de demografiska förändringar som kommer att ske efter 2010. Överföringen till staten upp- gick under 2000, i likhet med 1999, till 45 miljarder kronor. Dessa medel användes direkt till att minska statsskulden, utan att redovisas i resultaträkningen. Andra exempel är förändringar av aktier och andelar som redovisas direkt i ba- lansräkningen, t.ex. förändringar av statligt ägda bolags egna kapital, som inte är hänförbara till pe- riodens resultat. Nordiska investeringsbanken, som tidigare var värderad till anskaffningsvärde, har från och med 2000 värderats enligt kapitalandelsmetoden. Om- värderingen medförde att värdet av aktier och an- delar ökade med 3 miljarder kronor. Dessutom medförde nyemissionen i Telia att statens värde av aktier och andelar ökade med 9 miljarder kro- nor. Därutöver redovisade ett flertal statliga bolag andra förändringar, t.ex. valutakursförändringar, som medförde att värdet av aktier och andelar ökade. 26 Skr. 2000/01:101 Förändring av nettoförmögenheten 2000 (i miljarder kronor)

Årets överskott enligt resultaträkning

29

Överföring av AP-fondsmedel

45

Värdeförändringar av aktier och andelar

14

Nettoförändringar hänförbara till ändrade redovisnings-

-2

principer, uppskrivningar m.m.

Summa

86

3.5

Statsskulden

Diagram 3.1 Total statsskuld vid utgången av respektive budgetår 1980-2000

Miljarder kronor och i procent av BNP

1 60 0

90

1 40 0

Sta tssk u ld / BN P

80

70

1 20 0

1 00 0

60

80 0

50

Sta tssk u ld

40

60 0

30

40 0

20

20 0

10

0

0

8 0

82

84

8 6

88

9 0

9 2

94

9 6

98

00

Lånebehovet och statsskuldens utveckling Statens totala lånebehov har varierat kraftigt un- der det senaste årtiondet. I början av 1990-talet var lånebehovet svagt negativt, för att sedan snabbt öka till 234 miljarder kronor (ca 15 pro- cent av BNP) budgetåret 1993/94. Utvecklingen orsakades främst av den djupa lågkonjunktur som drabbade den svenska ekonomin i början av 1990-talet, med kraftigt stigande statliga utgifter och vikande skatteintäkter. Lånebehovet har därefter successivt minskat, främst till följd av en snabbare ekonomisk tillväxt och saneringen av statsbudgeten. År 1998 var lå- nebehovet återigen negativt. För 2000 uppvisade statsbudgeten ett överskott på 102 miljarder kro- nor (motsvarande knappt 6 procent av BNP) 1 . Statsbudgeten har därmed visat på ett budget- överskott under tre budgetår i följd. Budgetöverskottet för 2000 innebar att stats- skulden minskade. Skillnaden mellan överskottet på 102 miljarder kronor och skuldens minskning med 92 miljarder kronor, beror i första hand på att en försvagning av kronan under 2000 ökade valutaskuldens värde räknat i kronor samt på en tillfällig ökning av Riksgäldskontorets kortfristi- ga placeringar över årsskiftet. Överskottet för 2000 förklaras bl.a. av följande faktorer. Statens primära saldo förbättrades kraf- tigt jämfört med 1999, främst genom att den goda ekonomiska utvecklingen medförde dels ökade skatteintäkter via tillväxt i skattebaserna,

1 Lånebehovet sammanfaller sedan 1997 definitionsmässigt med statsbud- getens saldo fast med omvänt tecken. dels sjunkande utbetalningar för bl.a. arbetslös- hetsunderstöd. I motsatt riktning verkade Riks- gäldskontorets nettoutlåning, främst beroende på utbetalningen av 56 miljarder kronor av de medel som samlats upp i premiepensionssystemet under åren 19951998. De samlade ränteutbetalningarna på statsskulden uppgick till 90 miljarder kronor 2000 vilket var oförändrat jämfört med 1999. För att kunna bedöma den underliggande ut- vecklingen i statsfinanserna är det intressant att skilja ut de kassamässiga flöden som är av tillfällig karaktär. De tillfälliga nettoinbetalningarna, en- ligt Riksgäldskontorets definition, uppgick till 50 miljarder kronor under 2000, vilket är ca 5 miljarder kronor mer än under 1999. På inbe- talningssidan ingick bl.a. 75 miljarder kronor (in- klusive nyemissionen drygt 12 miljarder kronor och före avdrag för försäljningskostnader) från försäljningen av Telia-aktier och 45 miljarder kronor från AP-fonderna. I motsatt riktning ver- kade bl.a. utbetalningarna av medel som samlats inom ramen för premiepensionssystemet. Den statsskuld som Riksgäldskontoret redovi- sar skiljer sig från vad som redovisas i årsredovis- ningen för staten, på grund av elimineringar som gjorts för de myndigheter som innehar statliga obligationer och statsskuldväxlar. Det är främst Riksgäldskontoret som innehar premieobligatio- ner. Riksförsäkringsverket med de allmänna för- säkringskassorna, Exportkreditnämnden och Ka- rolinska institutet är andra myndigheter som innehar inomstatliga värdepapper. Detta medför att statsskulden som Riksgäldskontoret redovisar är ca 3 miljarder kronor högre än vad som redovi- sas här. Myndigheternas innehav har minskat med ca 1 miljard kronor under 2000 (se även not 43 till balansräkningen). 27 Skr. 2000/01:101 Statsskuldens sammansättning Upplåningen och förvaltningen av statsskulden sker i tre skuldslag:

Nominella lån i svenska kronor

Reala lån i svenska kronor.

Nominella lån i utländsk valuta.

Skuldens egenskaper bestäms främst av fördel- ningen mellan de tre skuldslagen samt val av löp- tid och förfalloprofil i respektive skuldslag. Dessa storheter är styrande för vilken total kostnad och samlad risk som kan förväntas i förvaltningen av statsskulden. Utöver detta är även storleken på skulden av betydelse. Statsskuldens sammansätt- ning redovisas nedan. Tabell 3.2 Statsskuldens utveckling och sammanställning, exkl. skuldskötselinstrument Miljarder kronor

2000

1999

1998

1997

1996

Nominella lån i

935

982

988

949

936

svenska kronor

Reala lån i svenska

102

98

94

92

74

kronor

Nominella lån i ut-

241

291

363

386

398

ländsk valuta

Summa

1 278

1 371

1 445

1 427

1 408

Nominella lån i svenska kronor utgör traditio- nellt den viktigaste finansieringskällan för upplå- ningen av statsskulden. Merparten av upplåning- en sker på den inhemska nominella värde- pappersmarknaden genom statsobligationer (lån med löptid över ett år) och statsskuldsväxlar (lån med löptid i huvudsak under ett år). Statsobliga- tioner används för att finansiera det långsiktiga upplåningsbehovet och statsskuldväxlar för att parera mer kortsiktiga fluktuationer. Den utestå- ende volymen i låneinstrumenten uppgick till 876 miljarder kronor exklusive kronswappar (70 pro- cent av statsskulden) i slutet av 2000. I skuldslaget ingår även upplåningen på hus- hållsmarknaden som erbjuder Riksgäldskontoret möjligheter att differentiera upplåningen till fler långivare, företrädesvis privatpersoner. Under femårsperioden har upplåningen från hushållen minskat kraftig från 116 miljarder kronor 1996 till 59 miljarder kronor 2000 (4,5 procent av statsskulden). Detta beror främst på att allemans- sparandet avskaffades 1998 och att stocken pre- mieobligationer successivt reducerats Tabell 3.3 Nominella lån i svenska kronor Miljarder kronor

2000

1999

1998

1997

1996

Statsobligationer,

601

675

682

680

635

nominella

Statsskuldväxlar

275

244

226

144

180

Kontokrediter/

-

0

11

25

5

dagslån

Premieobligationer

50

54

59

61

60

Allemanssparkonto

-

0

0

29

44

Riksgäldskonto

2

3

5

7

12

Riksgäldssparkonto

7

6

5

3

-

Nom. lån i svenska

935

982

988

949

936

kronor, exklusive

skuldskötselinstru-

ment

Reala lån i svenska kronor fyller en viktig funk- tion i statens låneportfölj då de bidrar till att di- versifiera upplåningen och därmed minska risken till ytterligare en finansieringskälla utöver nomi- nell kron- och valutaupplåning. Låneformen ger även fördelar för investeraren eftersom han/hon erbjuds en möjlighet att försäkra sig mot inflation genom att staten övertar inflationsrisken. I skuld- slaget ingår även den del av riksgäldsspar som in- nefattar reala upplåningsinstrument (uppgick 2000 till knappt 1 miljard kronor). Andelen reala lån har successivt ökat över femårsperioden, även om ökningen har varit relativt blygsam. År 2000 uppgick stocken till 102 miljarder kronor, mot- svarande ca 8 procent av den totala statsskulden. Upplåning i utländsk valuta utgör ett viktigt komplement till upplåningen på den inhemska marknaden, inte minst eftersom det är ett flexi- belt instrument för upplåning om lånebehovet skulle stiga kraftigt. Valutaupplåning sker främst genom kapitalmarknadsupplåning (publika obli- gationslån) och skuldbytesavtal 2

I det traditionella skuldbegreppet ingår inte den valutaexponering i utländsk valuta som tas med derivatinstrument. För att få en rättvisande bild över statsskuldens sammansättning och valu- taexponering bör även de skuldbytesavtal i kro- nor och utländsk valuta samt derivatpositioner som ingåtts i syfte att uppnå avsedd valutafördel-

2 Riksgäldskontoret har av kostnadsskäl valt att ta upp lån i svenska kro- nor och genom skuldbytesavtal (valutaswappar) omvandla lånen till skuld i utländsk valuta. Detta har i de flesta fall visat sig billigare än direkt upplå- ning i utländsk valuta. 28 ning och ränterisk beaktas. Det bör noteras att Riksgäldskontorets upplåningsmandat i utländsk valuta (fastställs i regeringens riktlinjer för för- valtningen av statsskulden) avser valutaexpone- ring inklusive derivatinstrument. Tabell 3.4 Valutaskulden inklusive värdet av derivatportfölj Miljarder kronor

2000

1999

1998

1997

1996

Skuld utländsk valuta

241

291

363

386

398

exkl. derivatportfölj

Skuld utländsk valuta

378

402

459

436

426

inkl. derivatportfölj

Andel valutaskuld av

30

29

31

30

30

total skuld (procent)

Valutaupplåningens andel, inklusive värdet av de- rivatportföljen, har under perioden 19962000 varit relativt stabil på ca 30 procent av den totala statsskulden. Statsskuldens kostnader Målet för statsskuldspolitiken är att statens skuld skall förvaltas så att den långsiktiga kostnaden minimeras, samtidigt som risken i förvaltningen begränsas. Den övergripande målsättningen kon- kretiseras genom att regeringen fastställer riktlin- jer för statsskuldens förvaltning avseende stats- skuldens sammansättning, genomsnittliga löptid samt förfalloprofil. Inom ramen för riktlinjerna fastställer sedan Riksgäldskontoret delmål och riktmärken (bl. a för den nominella kronskulden respektive valutaskulden) samt svarar för den operativa förvaltningen av skulden. De anslagsavräknade utgifterna för statsskul- den uppgick till 90 miljarder kronor under såväl 2000 som 1999. Beloppen redovisas enligt ut- giftsmässiga principer och utgör ett netto av in- komster och utgifter i upplåningsverksamheten. Den kassamässiga redovisningen innehåller en del svagheter när det gäller att beskriva räntekostna- derna för skulden under en viss period. Exempel- vis har valet av upplåningstekniker en stor påver- kan på ränteutvecklingen enligt denna definition. En kostnadsmässig redovisning ger en bättre beskrivning av räntekostnaderna för en viss peri- od till följd av underliggande skuld-, ränte-, och valutautveckling i statsskulden. De kostnadsmäs- siga statsskuldsräntorna definieras i nationalrä- kenskaperna och används vid beräkning av sta- tens finansiella sparande. Statsskuldens ränte- Skr. 2000/01:101 kostnader enligt de två begreppen redovisas i ta- bellen nedan. Tabell 3.5 Statsskuldens räntekostnader Miljarder kronor

2000

1999

1998

1997

1996

Kassamässiga

90

90

114

99

100

statsskuldsräntor

Kostnadsmässiga

75

85

-

-

-

statsskuldsräntor 1

1 Ny definition fr.o.m. år 1999. I resultaträkningen för staten sker redovisning av räntor enligt kostnadsmässiga principer och med bruttoredovisning av intäkter och kostnader. Dessutom omfattar redovisningen hela statsskul- den dvs. även innefattande omvärdering av skul- den i utländsk valuta. I tabell 3.6 redovisas stat- skuldens kostnader. Tabellen utgör en samman- fattning och specificering av uppgifter i not 11 och 12 till balansräkningen, i de delar noterna av- ser statsskuldens kostnader. Enligt resultaträkningen för 2000 uppgick net- tokostnaden för statsskulden, räntor, över- och underkurser, valutaförändringar m.m. till ca 116 miljarder kronor. Nettokostnaderna exklusive skuldskötselåtgärder uppgick till drygt 100 mil- jarder kronor. Räntekostnaderna på lån i svenska kronor har minskat med ca 19 miljarder kronor brutto jämfört med 1999.Samtidigt har räntein- täkterna i upplåningsverksamheten minskat med drygt 14 miljarder kronor. Bortsett från effekter av valuta- och kursförändringar har statsskuldens räntekostnader därmed minskat med 5 miljarder kronor netto. Skillnaden mellan statsskuldens kassamässiga räntekostnader på 90 miljarder kronor och netto- kostnaden på 100 miljarder kronor förklaras av att kursdifferenser vid emission, nollkupongrän- tor och orealiserade valutakursförändringar redo- visas på olika sätt i statsbudgeten och i resultat- räkningen (se även kapitel 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten). 29 Skr. 2000/01:101 Tabell 3.6 Statsskuldens kostnader Miljoner kronor

2000

1999

1998

1997

1996

Räntor på lån i svenska kronor

72 625

91 270

104 176

97 399

140 989

Räntor på lån i utländsk valuta

49 337

50 177

60 148

59 030

54 731

Realiserade valuta och kursdifferenser

8 810

3 311

25 352

182

864

Orealiserade valutadifferenser

8 890

-3 111

25 730

12 600

533

Övrigt

992

-1

-1 926

-163

-1 636

Summa kostnader

140 654

141 646

213 480

169 048

195 481

Ränteintäkter i upplåningsverksamheten

- 40 366

-54 842

-69 132

-54 109

-85 938

Nettokostnader efter intäkter, exklusive skuldsköt-

100 288

86 804

144 348

114 939

109 543

selåtgärder

Orealiserade valutavinster (-)/ förluster (+) hänförbara

15 566

-14 131

3 775

1 995

-

till skuldskötselinstrument

Nettokostnader inklusive skuldskötselåtgärder

115 854

72 673

148 123

116 934

109 543

3.6 Transfereringar Socialförsäkring

Diagram 3.2 Transfereringar 1996-2000

Miljoner kronor

700 000

600 000

500 000

400 000

300 000

200 000

100 000

0

1996

1997

1998

1999

2000

Socialförsäkring

Arbetsmarknad

Bistånd och invandring

Övrigt

Tabell 3.7 Transfereringar: Lämnade bidrag m.m. Miljoner kronor

2000

1999

1998

1997

1996

Socialför-

323 727

308 254

293 197

284 449

289 176

säkring

Arbets-

56 560

66 890

70 114

75 877

72 506

marknad

Bistånd och

17 330

14 844

14 173

14 408

14 168

invandring

Övrigt

217 188

214 683

195 076

175 330

169 207

Summa

614 805

604 671

572 560

550 064

545 057

Ovan visas utvecklingen av transfereringar i form av lämnade bidrag m.m. under den senaste femårsperioden. I det följande redovisas de fyra delområdena närmare och kommenteras kortfat- tat. Tabell 3.8 Socialförsäkring Miljoner kronor

2000

1999

1998

1997

1996

Ersätt-

172 445

169 489

164 858

162 618

161 172

ning vid

ålderdom

Ersätt-

105 417

94 938

84 346

80 769

83 622

ning vid

sjukdom,

handi-

kapp

m.m.

Stöd till

45 865

43 827

43 993

41 062

44 382

barnfami

ljer

Summa

323 727

308 254

293 197

284 449

289 176

Från och med 1998 har kostnaderna inom social- försäkringssystemet ökat varje år och mellan 1999 och 2000 uppgår ökningen till 15 miljarder kronor eller 5 procent. Under hela perioden 19962000 har ökningen varit totalt ca 35 miljar- der kronor, eller 12 procent. Av ökningen är 11 miljarder kronor hänförliga till ökade pensionskostnader. Ökningen av pen- sionerna har varit tämligen jämt fördelad under perioden 19962000, och 2000 års ökning upp- gick till 3 miljarder kronor. De pensioner som 30

Diagram 3.3 Socialförsäkring 1996-2000

Miljoner kronor

350 000

300 000

250 000

200 000

150 000

100 000

50 000

0

1996

1997

1998

1999

2000

 Ersättning vid ålderdom - Pensioner m.m. 

 Stöd till barnfamiljer

 Ersättning vid sjukdom och handikapp finansieras via AP-fonderna ingår i ovan angivna kostnader (däremot finns AP-fonderna som så- dana, administration och finansiella poster inte med i resultat- och balansräkningarna, se bilaga 2 Redovisningsprinciper). De ökade pensions- kostnaderna beror dels på ett ökat antal pensio- närer, dels på att en allt större andel av dessa om- fattas av ATP-systemet samt att den genomsnittliga pensionspoängen ökar. När det gäller ersättning vid sjukdom och handikapp m.m. sjönk kostnaderna under mitten av 1990-talet fram till 1997. Från och med 1998 har emellertid kostnaderna ökat kraftigt varje år med sammanlagt nära 25 miljarder kronor eller 31 procent. Av ökningen är en viss del hänförlig till ökade kostnader för läkemedelsförmånen. Den dominerande delen avser dock kostnader för sjukpenning, som ökat kraftigt på grund av ett flertal samverkande faktorer. Några förklar- ingsfaktorer som kan nämnas är:

-

Antalet sjukfall, och därmed antalet sjukdagar, har ökat kraftigt. Av särskild betydelse är ök- ningen av de långa sjukfallen.

-

Den sjuklöneperiod som finansieras av arbets- givaren förkortades under 1998 från 28 dagar till 14 dagar.

-

Ersättningsnivån höjdes 1998 till 80 procent. Stödet till barnfamiljer har totalt sett inte för-

ändrats väsentligt under de senaste åren. Den barnbidragshöjning som gjordes 2000 har ökat kostnaderna med cirka 2 miljarder kronor.

Skr. 2000/01:101

Arbetsmarknad

Diagram 3.4 Arbetsmarknad 1996-2000

Miljoner kronor

80 000

70 000

60 000

50 000

40 000

30 000

20 000

10 000

0

1996

1997

1998

1999

2000

Arbetslöshetsersättning

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder

Bidrag till Samhall AB

Lönegarantier mm

Kostnaderna för olika former av stöd till arbets- marknaden, som följd av dämpad konjunktur och låg efterfrågan på arbetskraft, kulminerade 1994/95. Efter 1997 har kostnaderna successivt reducerats, och har t.o.m. 2000 minskat till knappt 57 miljarder kronor, vilket motsvarar en minskning på nära 20 miljarder kronor på 3 år. Den kraftigaste minskningen skedde mellan 1999 och 2000, då kostnaderna minskat med 10 miljarder kronor. Minskningen förklaras, liksom för 1998 och 1999, till stor del av ökad syssel- sättning och en minskad andel långtidsarbetslö- sa. Utmärkande för 2000 var dessutom minskade kostnader för de arbetsmarknadspolitiska åtgär- derna, främst arbetsmarknadsutbildningen. Utöver arbetslöshetsersättning och statlig lö- negaranti finns ytterligare ett tjugotal former av stöd och bidrag. Mellan dessa olika former har förändringar skett under perioden. Sammantaget påverkar dock inte dessa förhållandevis mindre omfattande stödformer totalbilden av hur sta- tens arbetsmarknadskostnader utvecklats de se- naste åren. 31 Skr. 2000/01:101 Bistånd och invandring Diagram 3.5 Bistånd och invandring 1996-2000

Miljoner kronor

20 000

18 000

16 000

14 000

12 000

10 000

8 000

6 000

4 000

2 000

0

1996

1997

1998

1999

2000

Bidrag via SIDA

Bidrag via UD

Bidrag till invandring

Efter det att besparingar gjorts i mitten av 1990- talet har kostnaderna för bistånd och invandring varit relativt stabila. Kostnaderna ökade under 1999 och 2000, vilket i huvudsak varit hänförligt till satsningar på återuppbyggnad efter katastro- fer och krig samt andra infrastruktursatsningar. Under 2000 har dessutom bidragen till bistånd via Förenta nationerna ökat med omkring 1 mil- jard kronor. Övriga transfereringar och bidrag För de övriga transfereringar som sammanfattas i tabell 3.9, har kostnaderna ökat med totalt 48 miljarder kronor under perioden 19962000. Denna förändring är ett netto av såväl väsentliga höjningar som minskningar. Från 1998 har en kostnad tillkommit för överföring av medel till premiepensionsdelen i det nya ålderspensionssy- stemet, vilken för 2000 uppgår till 21,6 miljarder kronor. En ytterligare förändring som skett i samband med det nya ålderspensionssystemet är att bl.a. förtidspensionerna numera finansieras i sin helhet via statsbudgeten. Detta, i kombina- tion med förändringar i uttaget av avgifter till pensionssystemet, har lett till att de löpande in- betalningarna av avgiftsmedel överstiger utbetal- ningarna av pensioner. Detta netto redovisas som en transferering till AP-fonderna på 5,6 mil- jarder kronor under 2000. Av de totala bidragen till kommuner och landsting på 101 miljarder kronor avser 19 mil- jarder kronor s.k. utjämningsbidrag. Denna kostnad motsvaras av en intäkt på ungefär sam- ma belopp, vilken erhålls från de kommuner och landsting vilka enligt särskilda regler har skyldig- het att erlägga utjämningsavgift. Tabell 3.9 Transfereringar och bidrag - övrigt Miljoner kronor

2000

1999

1998

1997

1996

Generella bidrag och utjämningsbidrag till kommuner och landsting

97 218

99 182

96 171

86 683

77 778

Nedskrivning av fordran i kommunkontosystemet

3 830

-

-

-

-

Sveriges avgift till EU m.m.

22 255

21 067

21 210

21 057

18 456

Studiestöd / avskrivning av lånefordringar

21 968

22 380

18 283

13 338

9 368

Överföring till premiepensionssystemet

21 555

23 528

11 366

-

-

Överföring till Allmänna pensionsfonden

5 558

-

-

-

-

Räntebidrag

3 931

7 367

10 814

20 804

30 715

Stöd till jordbruk

6 543

8 364

8 558

8 164

7 216

Bidrag inom skolväsendet

4 032

4 241

4 029

3 114

1 864

Bidrag till folkbildning

2 489

2 494

2 418

2 357

2 468

Bidrag till näringslivet m.m. via NUTEK

2 478

2 465

1 873

1 530

3 172

Bidrag till investeringar i infrastruktur

2 375

1 599

1 480

1 819

1 413

Övrigt

22 956

21 996

18 874

16 464

16 757

Summa

217 188

214 683

195 076

175 330

169 207

Intäkten från avgiften redovisas i resultaträk- ningen för staten som skatteintäkt. Av resteran- de bidrag utgör 78 miljarder kronor generella stadsbidrag till kommuner och landsting varav kommunerna erhåller den största andelen. Un- der 2000 har dessutom tillkommit engångsned- skrivningen av statens fordran avseende mervär- desskatt inom det s.k. kommunkontosystemet med 3,8 miljarder kronor. 32

3.7

Konsoliderad resultaträkning med kommentarer

I resultaträkningen redovisas redovisningsperio- dens intäkter och kostnader. Skatteintäkter m.m. som utgör merparten av statens intäkter redovi- sas dock till stor del enligt kassamässiga princi- per, dvs. med de belopp som faktiskt inbetalats under året. Statens kostnader innefattar driften av statens egen verksamhet, men uppkommer främst i de stora bidrags- och försäkringssystem som staten hanterar, t.ex. socialförsäkrings- systemet. Även dessa transfereringar redovisas till största delen kassamässigt. Den statliga verksamheten finansieras i viss utsträckning med avgifter från försäljning av va- ror och tjänster och bedrivs, med undantag för affärsverkens verksamhet, utan vinstkrav. En be- gränsad del av intäkterna utgörs även av bidrag. Resultaträkningen för 2000 visar ett överskott på 29 miljarder kronor, som skall jämföras med ett överskott på 59 miljarder kronor för 1999. De viktigaste negativa förändringsfaktorerna, för den 50 procentiga minskningen, utgörs av poster kopplade till det reformerade ålderspensionssy- stemet och ökade kostnader för förvaltning av statsskulden. Se även avsnittet Övriga förändringar. Skr. 2000/01:101 Tabell 3.10 Konsoliderad resultaträkning Miljoner kronor

Not

2000

1999

Intäkter

Skatter m.m.

1

795 682

772 788

Intäkter av avgifter och andra

2

47 591

46 231

ersättningar

Intäkter av bidrag

3

16 912

49 427

Summa intäkter

860 185

868 446

Kostnader

Transfereringar

Lämnade bidrag m.m.

4

-614 805

-604 671

Avsättningar till/-upplösning av

5

-5 349

-4 212

fonder

-620 154

-608 883

Summa transfereringar

Statens egen verksamhet

Kostnader för personal

6

-76 786

-72 519

Kostnader för lokaler

7

-10 706

-10 804

Övriga driftkostnader

8

-57 868

-53 278

Avskrivningar och nedskrivningar

9

-16 825

-15 819

Summa statens egen verksamhet

-162 185

-152 420

Summa kostnader

-782 339

-761 303

Saldo före resultat från andelar

77 846

107 143

och finansiella poster

8 819

18 777

Resultat från andelar i dotter-

10

och intresseföretag

Finansiella intäkter och kostnader

107 331

85 331

Finansiella intäkter

11

Finansiella kostnader

12

-164 572

-152 678

Summa finansiella poster

-57 241

-67 347

ÅRETS ÖVERSKOTT

29 424

58 573

Förändringar som sammanhänger med ålderspensionssystemet Under en följd av år har de inbetalda avgifterna från arbetsgivare och enskilda till ATP-systemet understigit de löpande utbetalningarna av tilläggspensioner. Mellanskillnaden har finansie- rats från AP-fonderna och redovisats som en bi- dragsintäkt i statens resultaträkning. Under 1999 var denna intäkt 30 miljarder kronor. Det nya ålderspensionssystemet innebär bl.a. att ålders- pensionerna till större del än tidigare finansieras med ålderspensionsavgifter via AP-fonderna och endast marginellt (omkring 8 procent 2000) med anslag på statsbudgeten. Förtidspensionerna fi- nansieras inte till någon del via AP-fonderna. Denna omfördelning av finansieringsansvaret 33 Skr. 2000/01:101 genomfördes i huvudsak 1999. År 2000 höjdes ålderspensionsavgiften från arbetsgivare från 6,40 till 10,21 procent av lönesumman, samtidigt som den allmänna löneavgiften sänktes i motsva- rande grad. Därigenom skapades ett överskott i de löpande betalningsströmmarna i ålderspen- sionssystemet. Dessa löpande överskott förs till AP-fonderna där de fonderas för finansiering av de framtida kostnadsökningarna när befolkning- en blir äldre och antalet pensionärer ökar. Över- föringen till AP-fonderna redovisas som en transferering till AP-fonderna.

Inbetalda avgifter under 2000 har överstigit utbetalningarna av pensioner som finansieras från AP-fonderna med drygt 5 miljarder kronor. Kostnaden för transferering till AP-fonderna in- går i posten lämnade bidrag. De 45 miljarder kronor, som liksom under 1999, överförts från AP-fonderna till staten som ett led i den finansiella infasningen av det nya ål- derspensionssystemet redovisas inte över resul- taträkningen (se Redovisningsprinciper, bilaga 2). Övriga förändringar De totala intäkterna 2000 uppgick till 976 mil- jarder kronor. Skatterna inklusive arbetsgivarav- gifter, mervärdesskatt m.m., utgjorde den domi- nerande delen. Skatterna ökade, till följd av den goda makroekonomiska utvecklingen , trots genomförda skattesänkningar, med 39,4 miljar- der kronor jämfört med 1999. Från och med 2000 redovisar Riksskatteverket skatteintäkter enligt en modifierad bokförings- mässig princip i stället för som tidigare rent kas- samässigt. Det innebär att underskott på skatte- konto (debiterade, ej betalda skatter) tas upp som fordringar och att överskott (inbetalda, ej debiterade skatter) tas upp som skulder. Netto- effekten för 2000 uppgick till 16,5 miljarder kro- nor inbetalda, ej debiterade skatter, dvs. en skuld som redovisas som periodiserad uppbörd och som minskar den redovisade ökningen av skatte- intäkterna i resultaträkningen till 22,9 miljarder kronor. En jämförelse mellan 1999 och 2000 är inte möjlig med hänsyn till att det inte gjorts nå- gon motsvarande justerad bedömning för 1999. (Se vidare not 1). Diagram 3.6 Statens intäkter 2000 fördelat på typ av intäkter

Finansiella intäkter

Intäkter av bidrag

2% (5%)

11% (11%)

Intäkter av avgifter och

andra ersättningar

5% (5%)

Skatter m.m. inkl. arbetsgivaravgifter 82% (79%) Inom parantes anges motsvarande värde för redovisningsperioden 1999 Intäkter av bidrag uppgick till 17 miljarder kro- nor. Det motsvarade, i jämförelse med föregåen- de år, en kraftig minskning på 32 miljarder kro- nor varav 30 miljarder kronor var hänförliga till de nämnda förändringarna i ålderspensionssy- stemet. Diagram 3.7 Statens kostnader 2000 fördelat på typ av kostnad Verksamhetens kostnader 17% (17%) Finansiella kostnader

18% (17%) Transfereringar 65% (66%) Inom parantes anges motsvarande värde för redovisningsperioden 1999 Kostnaderna för lämnade bidrag m.m. under ru- briken Transfereringar uppgick till 615 miljarder kronor 2000. Det motsvarar en ökning med 10 miljarder kronor jämfört med 1999, varav 5 mil- jarder kronor avser överföringar till AP- fonderna. Den största enskilda ökningen 2000 avser ersättning vid sjukdom m.m. som ökade med 8 miljarder kronor, främst avseende sjuk- penning och bidrag till läkemedelsförmånen. Av- skrivning av fordran på kommuner avseende mervärdesskatt har gett en engångskostnad på 3,8 miljarder kronor. Kostnaderna för arbets- 34 Skr. 2000/01:101 marknadspolitiken har däremot minskat med 10 miljarder kronor på grund av lägre arbetslös- het och minskat behov av arbetsmarknadspoli- tiska program. Kostnaderna för statens egen verksamhet uppgick till 162 miljarder kronor 2000, vilket är en ökning med 10 miljarder kronor jämfört med 1999. Det var framförallt personalkostnaderna som ökade, främst beroende på löneutveckling- en, men även på grund av ökade kostnader för pensionsavsättningar. Resultat från andelar i dotter- och intressefö- retag har minskat med 10 miljarder kronor, främst på grund av att resultat från andelar i för- valtningsbolaget Stattum har minskat med 8 mil- jarder kronor jämfört med 1999 (se not 10). De finansiella posternas förändring mellan åren uppvisar en nettokostnadsminskning med 10 miljarder kronor. Statsskuldens nettokostna- der, inklusive kostnader för förvaltning av stat- skulden, har ökat med 43 miljarder kronor. I detta belopp ingår att de orealiserade valutavins- terna/förlusterna försämrats med 42 miljarder kronor mellan åren. Försäljningen av aktier i Te- lia AB genererade en realisationsvinst för staten på 53,5 miljarder kronor.

3.8

Konsoliderad balansräkning med kommentarer

I balansräkningen redovisas värdet av statens samtliga tillgångar, skulder och kapital. Värdet är beräknat per den 31 december 2000. I de fall marknadsvärden finns att tillgå för aktier och andelar i statliga bolag presenteras dessa i kapitel 8. Statens totala nettoförmögenhet var negativ och uppgick till -1 000 miljarder kronor per den 31 december 2000. Det innebär en förbättring med 86 miljarder kronor jämfört med 1999. Den huvudsakliga orsaken till förbättringen är att statsskulden minskat med 92 miljarder kronor. Den inhemska skulden har minskat med 42 mil- jarder kronor. De utländska lånen har minskat med 50 miljarder kronor. 35 Skr. 2000/01:101 Tabell 3.11 Konsoliderad balansräkning Miljoner kronor TILLGÅNGAR

Not

2000-12-31

1999-12-31

Immateriella anläggningstillgångar

Balanserade utgifter för forsk-

13

1 302

1 082

ning och utveckling

Rättigheter och andra immate-

14

232

243

riella anläggningstillgångar

7

13

Förskott avseende immateriella

15

tillgångar

1 541

1 338

Summa immateriella anlägg-

ningstillgångar

Materiella anläggningstillgångar

67 356

63 185

Statliga väganläggningar

16

Statliga järnvägsanläggningar

17

57 642

53 149

Byggnader, mark och annan

18

35 178

33 437

fast egendom

2 026

1 640

Förbättringsutgifter på annans

19

fastighet

22 359

30 003

Maskiner, inventarier, installa-

20

tioner m.m.

25 829

30 523

Pågående nyanläggningar

21

Beredskapstillgångar

22

75 826

66 855

Förskott avseende materiella

23

340

349

anläggningstillgångar

286 556

279 141

Summa materiella anlägg-

ningstillgångar

Finansiella anläggningstillgångar

139 988

140 766

Andelar i dotter- och intresse-

24

företag

16 579

9 559

Andra långfristiga värdepap-

25

persinnehav

8 439

6 454

Andra långfristiga fordringar

26

Summa finansiella anlägg-

165 006

156 779

ningstillgångar

453 103

437 258

Summa anläggningstillgångar

Utlåning

27

127 046

123 532

Varulager m.m .

Varulager och förråd

28

1 222

1 370

Pågående arbeten

29

365

442

Fastigheter

30

146

161

Förskott till leverantörer

31

10 437

11 958

Summa varulager m.m.

12 170

13 931

Fordringar

4 664

4 108

Kundfordringar

32

Övriga fordringar

33

33 222

20 107

Summa fordringar

37 886

24 215

Not

2000-12-31

1999-12-31

Periodavgränsningsposter

Förutbetalda kostnader

34

16 721

22 055

Upplupna bidragsintäkter

35

820

486

Övriga upplupna intäkter

36

17 284

14 774

Summa periodavgränsnings-

34 825

37 315

poster

Kortfristiga placeringar

20 094

18 908

Värdepapper och andelar

37

Summa kortfristiga placering-

20 094

18 908

ar

Kassa och bank

3 924

6 743

Kassa, postgiro och bank

38

Summa kassa och bank

3 924

6 743

SUMMA TILLGÅNGAR

689 048

661 902

KAPITAL OCH SKULDER

Not

2000-12-31

1999-12-31

Nettoförmögenhet

39

-999 655

-1 086 375

Fonder

40

40 045

34 697

Avsättningar

125 369

115 636

Avsättningar för pensioner och

41

liknande förpliktelser

13 990

9 353

Övriga avsättningar

42

Summa avsättningar

139 359

124 989

Statsskulden

43

1 036 832

1 079 080

Lån i Sverige

Lån utomlands

241 061

291 075

Summa statsskulden

1 277 893

1 370 155

Skulder m.m.

126 122

105 297

Övriga skulder

44

Leverantörsskulder

45

12 375

12 746

Depositioner

46

739

777

Förskott från uppdragsgivare

47

369

476

och kund

139 605

119 296

Summa skulder m.m.

Periodavgränsningsposter

73 096

75 959

Upplupna kostnader

48

Oförbrukade bidrag

49

4 190

3 472

Övriga förutbetalda intäkter

50

14 515

19 709

Summa periodavgränsnings-

91 801

99 140

poster

SUMMA KAPITAL OCH SKULDER

689 048

661 902

Garantiförbindelser

51

711 000

681 253

Övriga ansvarsförbindelser

52

2 600

-

36 Statsskuldens förändring Statsskuldens minskning 2000 kan bl.a. förklaras av följande faktorer. År 2000 skedde utförsälj- ning av statlig egendom med 75 miljarder kro- nor, huvuddelen från försäljningen av aktier i Te- lia. Vidare fick staten in 45 miljarder kronor i s.k. infasningspengar från AP-fonderna (se även bi- laga 2 Redovisningsprinciper). I motsatt riktning gick utbetalningarna av de medel som samlats i premiepensionssystemet under åren 1995-1998 med 56 miljarder kronor. Den goda ekonomiska utvecklingen har medfört en tillväxt i skatteba- sen som genererat ökade skatteinbetalningar, trots att skatterna sänktes 2000, samtidigt som kostnaderna för arbetslöshetsersättning och ar- betsmarknadspolitiska program minskat kraftigt. Som en följd av ökad privat konsumtion ökade inbetalningar avseende moms med 12 miljarder kronor. Övriga förändringar Under räkenskapsåret 2000 har de totala till- gångarna ökat med 27 miljarder kronor till 689 miljarder kronor. De materiella anläggningstillgångarna har ökat med totalt drygt 7 miljarder kronor. Försvarets militära beredskapstillgångar ökade med 9 mil- jarder kronor under 2000. Det redovisade värdet av de statliga väg- och järnvägsanläggningarna har ökat med totalt omkring 4,5 miljarder kro- nor (om man beaktar att färdigställandet av bl.a. Öresundsbron och Arlandabanan minskat de pågående nyanläggningarna och ökat värdet på de statliga väg- och järnvägsanläggningarna med 4 miljarder kronor). Statens järnvägar (SJ) har avyttrat sina transportmedel till bolag inom SJ- koncernen inför bolagiseringen av SJ. Detta re- sulterade i en minskning av värdet av maskiner, inventarier och installationer med drygt 7 miljar- der kronor. Värdet på SJ:s fastigheter har skrivits upp med drygt 2 miljarder kronor under 2000. De finansiella tillgångarna har ökat med 8 mil- jarder kronor. I samband med SJ:s avyttring av transportmedel, upprättades avtal om underut- hyrning som redovisas som andra långfristiga värdepappersinnehav. Dessa uppgick till drygt 7 miljarder kronor 2000. Andelar i dotter- och intresseföretag har minskat med totalt 1 miljard kronor. Det har dock skett en betydande omfördelning av värden Skr. 2000/01:101 inom posten. Värdet på andelarna i Förvalt- ningsaktiebolaget Stattum har minskat med 10 miljarder kronor på grund av att den under 1999 redovisade försäljningen av aktier i Pharmacia 

Not

2000

1999

Statens verksamhet

Skatter m.m.

53

811 529

770 158

Avgifter och andra ersättningar

54

62 571

53 286

Intäkter av bidrag

16 912

49 163

Summa justerade intäkter

891 012

872 607

Transfereringar

55

-637 993

-573 093

Statens egen verksamhet

56

-130 990

-131 715

Summa justerade kostnader

-768 983

-704 808

exklusive avskrivningar

Överföring av AP-fondsmedel

45 000

45 000

Justeringar till betalningar

57

8 385

-8 572

Saldo statens verksamhet

175 414

204 227

Investeringar

58

Finansiella investeringar

-1 261

-810

Materiella investeringar

-31 768

-33 518

Immateriella investeringar

-569

-606

Försäljning av anläggningstill-

62 810

1 145

gångar

Summa investeringar

29 212

-33 789

Utlåning

59

-13 894

-13 275

Nyutlåning

Amorteringar

4 799

4 655

Summa nettoutlåning

-9 095

-8 620

Finansiella aktiviteter

-91 403

-87 739

Finansiellt netto för statens

60

upplåning, justerat för

valutakursförändringar

Övrigt finansiellt netto justerat för

61

1 748

2 731

resultatandelar

-4 365

-3 880

Justeringar till betalningar

62

Summa finansiella aktiviteter

-94 020

-88 888

Totalt

101 511

72 930

Statens upplåning

-92 262

-75 806

Förändring av statsskulden

Förändring av övrig upplåning

28

Orealiserade valutakursföränd-

-9 249

2 848

ringar

Saldo statens nettoupplåning

-101 511

-72 930

Statens verksamhet Kassaflödet avseende statens verksamhet upp- gick 2000 till 175,4 miljarder kronor, vilket är en minskning från föregående år med 28,8 miljarder 38 kronor. Att nettobetalningarna i statens verk- samhet har minskat, trots att skattebetalningarna har ökat, beror till stor del på statens betalningar av premiepensionsmedel, och minskade bidrags- betalningar från AP-fonderna.

I finansieringsanalysen har justeringar gjorts för betalda men ej intäktsbokförda skatter, vilket medför att skatteintäkterna är 16 miljarder kro- nor högre än i resultaträkningen. Under posten intäkter av avgifter och andra ersättningar har utdelningar från statliga dotter- och intresseföretag lagts till med 16 miljarder kronor. Utdelningarna har ökat med 8,9 miljar- der kronor sedan föregående år. De största ut- delningarna framgår av tabell 3.12 Tabell 3.13 Utdelningar i statliga bolag Miljarder kronor

2000

1999

Förvaltningsaktiebolaget Stattum

11,4

1

Telia AB

1,5

1,4

Vattenfall AB

1,5

1,5

Statliga Akademiska Hus AB

0,6

0,4

Luossavaara iKirunavaara AB (LKAB)

0,2

0,2

Vin 

Under Transfereringar har justeringar gjorts med -31,6 miljarder kronor för överföringar av premiepensionsmedel. Transfereringar har även justerats med 8,4 miljarder kronor för befarade förluster i utlåningsverksamhet och med 5,3 mil- jarder kronor för avsättningar till fonder. Kostnaderna för statens förvaltning har i fi- nansieringsanalysen justerats för avskrivningar av anläggningstillgångar och avsättningar till pensioner m.m., med 16,8 respektive 14,4 miljar- der kronor. Medel från AP-fonderna har förts över till sta- ten med 45 miljarder kronor i likhet med föregå- ende år. Investeringar Statens totala utgifter för finansiella, materiella och immateriella investeringar uppgick 2000 till 33,6 miljarder kronor. Försäljningen av anlägg- ningstillgångar inbringade 62,8 miljarder kronor. De totala nettoinvesteringarna uppgick därmed till 29,2 miljarder kronor. Den främsta anled- ningen till att nettoinvesteringarna redovisas Skr. 2000/01:101 med ett positivt belopp är utförsäljningen av Te- lia. Investeringar i finansiella anläggningstillgång- ar var 1,3 miljarder kronor, vilket är en ökning från föregående år med 0,5 miljarder kronor. Ökningen är till stor del hänförbar till Reger- ingskansliets investeringar i aktier i OM- gruppen AB som uppgick till 0,6 miljarder kro- nor. De materiella investeringarna uppgick under 2000 till 31,8 miljarder kronor, vilket är en minskning med 1,8 miljarder kronor från föregå- ende år. Investeringar i vägar och järnvägar har minskat med 0,6 respektive 1,3 miljarder kronor. Tabell 3.14 Materiella investeringar Miljarder kronor

2000

1999

Beredskapstillgångar

11,9

12 ,1

Maskiner och inventarier

5,5

6,3

Väganläggningar

4,6

5,2

Fastigheter och markanläggningar

4,6

3,4

Järnvägsanläggningar

3,8

5,1

Övriga investeringar

1,4

1,4

Totalt

31,8

33,5

Investeringar i immateriella tillgångar uppgick till 0,6 miljarder kronor, vilket är ungefär i sam- ma nivå som 1999. I not 58 ges mer information om investeringar i anläggningstillgångar. Försäljningsinkomsterna uppgick till 62,8 mil- jarder kronor, vilket är en ökning med 61,7 mil- jarder kronor. Ökningen är hänförbar till statens försäljningar av aktier i Telia och Celsius, 61 re- spektive 0,5 miljarder kronor. Utlåning Nettoutlåningen, dvs. saldot mellan nyutlåning och amorteringar, var -9,1 miljarder kronor, vil- ket är en ökning med 0,5 miljarder kronor. Ny- utlåningen ökade således mer än amorteringarna, även om båda ökade, med 0,6 miljarder kronor respektive 0,1 miljarder kronor. I not 59 specifi- ceras nyutlåning och amorteringar. 39 Skr. 2000/01:101 Finansiella aktiviteter Nettobetalningar från finansiella aktiviteter un- der 2000 uppgick till -94 miljarder kronor, vilket innebär att nettobetalningarna har ökat med 5,1 miljarder kronor. Ökningen är till stor del hänförbar till att realiserade valuta- och kursdif- ferenser har ökat med 5,5 miljarder kronor. Från resultaträkningen har finansiella poster som inte påverkar betalningar eliminerats, t.ex. orealiserade valutakursförluster på 24,5 miljarder kronor varav 9,2 miljarder kronor är hänförliga till staten upplåning. Dessa har i huvudsak upp- kommit vid omvärdering av upplåning och kre- ditgivning i utländsk valuta. Statens upplåning Statens nettoupplåning visar förändringen av sta- tens upplåning justerat för valutakursförändring- ar i utländsk valuta. Vid sidan av Riksgäldskon- toret har endast ett fåtal myndigheter möjlighet att ta upp lån på marknaden. Statens nettoupplåning under 2000 uppgick till -101,5 miljarder kronor. Att nettoupplåning- en var negativ innebär att staten har amorterat av lån med motsvarande belopp. Jämfört med 1999 har nettoupplåningen minskat med 28,6 miljar- der kronor. Under året minskade statsskulden med 92,3 miljarder kronor. De orealiserade valu- takursförlusterna som påverkat statsskulden uppgick till 9,2 miljarder kronor. 40

4 Statsbudgetens utfall 2000 Skr. 2000/01:101 4 Statsbudgetens utfall 2000

4.1

Inledning

I 2001 års ekonomiska vårproposition redovisar regeringen en kort sammanfattning av statsbud- getens utfall 2000. I detta kapitel redovisar reger- ingen statsbudgetens slutliga utfall 2000. I bila- gorna 6 och 7 redovisas det slutliga utfallet för samtliga inkomsttitlar respektive anslag på stats- budgeten. Månadsfördelade inkomster och utgif- ter redovisas i bilagorna 8 och 9.

4.2

Statsbudgetens saldo 2000

Enligt 16 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten skall statsbudgeten omfatta alla inkomster och utgifter, med vissa specificerade undantag, samt andra betalningar som påverkar statens lånebe- hov. Statsbudgetens saldo är därmed detsamma som statens lånebehov men med omvänt tecken. Ett positivt saldo innebär att staten har möjlighet att amortera på statsskulden. I kapitel 5 Samband mellan resultaträkning och statsbudget jämförs redovisningsprinciper och struktur mellan stats- budgeten och resultaträkningen. Budgetsaldot uppgick 2000 till 101,9 miljarder kronor. I statsbudgeten beräknades budgetsaldot till 82,5 miljarder kronor. Utfallet är därmed 19,4 miljarder kronor högre än budgeterat. Jäm- fört med utfallet 1999 har statsbudgetens saldo förbättrats med 19,9 miljarder kronor. Det stora budgetöverskottet för 2000 beror till stor del av större engångseffekter i form av överföringar från AP-fonden, 45 miljarder kro- nor, och försäljning av statliga bolag m.m. 73,8 miljarder kronor. Nettot av inbetalningar och utbetalningar av premiepensionsmedel till Riks- gäldskontoret uppgår till -31 miljarder kronor. Justerat för dessa större engångseffekter uppgick statsbudgetens saldo till cirka 14 miljarder kro- nor. Statsbudgetens saldo 2000 samt justering för större engångseffekter framgår av tabell 4.1. Tabell 4.1 Statsbudgetens saldo 2000 samt justering för större engångseffekter (underliggande saldo) Miljarder kronor

2000

Statsbudgetens saldo

101,9

Större engångseffekter

87,8

Varav försäljning av statliga bolag m.m.

73,8

Överföring från AP-fonden

45,0

Premiepensionsmedel, netto

-31,0

Statsbudgetens saldo justerat för större en-

14,1

gångseffekter

Statsbudgetens inkomster beräknades i stats- budgeten till 782,3 miljarder kronor. Det slutliga utfallet blev 800 miljarder kronor vilket är 17,7 miljarder kronor högre än beräknat. Ök- ningen förklaras främst av högre skatteinkoms- ter, som blev 55,7 miljarder kronor högre än be- räknat, medan inkomst av försåld egendom blev 33 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbud- geten (se vidare avsnitt 4.3). Det slutliga utfallet för statsbudgetens utgifter m.m. blev 698,1 miljarder kronor. Det är 1,7 mil- jarder lägre än budgeterat. Denna utgiftsminsk- ning hänförs till ett stort antal olika poster på statsbudgetens utgiftssida (se vidare avsnitt 4.4). Statsbudgetens utfall 2000 framgår av tabell 4.2. 43 Skr. 2000/01:101 Tabell 4.2 Statsbudgetens utfall 2000 Miljarder kronor

Skillnad

mot

SB

TB

SB+

Utfall

SB

TB 1)

Inkomster

782,3

782,3

800,0

17,7

Varav skattein-

617,1

617,1

672,8

55,7

komster

Utgifter m.m.

699,8

9,0

708,8

698,1

-1,7

Varav utgifter

623,52 2

9,0

632,5

619,4

-4,1

exkl. stats-

skuldsräntor

Varav RKG:s

-5,5

-5,5

-11,5

-6,0

nettoutlåning

m.m. 3

Budgetsaldo

82,5

-9,0

-73,5

101,9

19,4

1 ) SB = Statsbudgeten, TB = Tilläggsbudget

2 ) Inkl. posten Minskning av anslagsbehållningar med 6 miljarder kronor

3 ) Inkl. kassamässig korrigering och finansiell överföring från AP-fonden till Riksgäldskontoret I diagram 4.1 redovisas statsbudgetens saldo och underliggande saldo för åren 1990-2000. Budget- saldot har förändrats dramatiskt under perioden. Under 1990-talet första år var staten tvungen att låna stora belopp. Störst var lånebehovet 1993. Därefter har det skett en kraftig minskning av lånebehovet och 1998 övergick lånebehovet till ett budgetöverskott på 9,7 miljarder kronor för att sedan 1999 öka kraftigt till ett budgetöver- skott på 82 miljarder kronor. År 2000 blev budgetöverskottet 101,9 miljarder kronor. Som framgår av diagrammet är det bara under de tre senaste åren som staten har kunnat amortera på statsskulden.

Diagram 4.1 Statsbudgetens saldo 1990-2000

150 000

100 000

50 000

0

-50 000

-100 000

-150 000

-200 000

-250 000

-300 000

1990

1991

1992

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

 Underliggande saldo 

 Faktiskt saldo

4.3

Statsbudgetens inkomster

Inkomsterna på statsbudgeten uppgick 2000 till 800 miljarder kronor, vilket är 18 miljarder kro- nor (2,3 procent) högre än vad som beräknades i statsbudgeten. Inkomster från skatter m.m. blev 673 miljarder kronor, vilket är 56 miljarder kro- nor (9,0 procent) högre än beräknat. Utfallet för övriga inkomster blev 127 miljar- der kronor, vilket däremot är 38 miljarder kro- nor (23,0 procent) lägre än beräknat. Det lägre utfallet för övriga inkomster förklaras i huvudsak av att försäljningar av statlig egendom blev lägre än beräknat.

4.3.1

Skatter

De inkomsttitlar som redovisar skatter som om- fattas av den samordnade uppbörden påverkas av de periodiserade skatterna för inkomståren 19982000. Den samordnade uppbörden om- fattar cirka hälften av de totala skatterna. För in- komståren 19981999 är dessa utfall kända me- dan utfallet avseende inkomståret 2000 blir klart i december 2001. Några exakta förklaringar till skillnader mellan statsbudget och utfall går där- för inte att redovisa, utan förklaringarna baseras på den prognos av den periodiserade skatten för 2000 som redovisas i 2001 års ekonomiska vår- proposition. För de skatter som inte omfattas av den samordnade uppbörden är dock det periodi- serade utfallet för 2000 klart. Jämfört med beräkningen till budgetpropo- sitionen för 2000 (BP2000) har de periodiserade skatterna i offentlig sektor ökat med 27 respek- tive 55 miljarder kronor för åren 1999 och 2000, vilket framgår av tabell 4.3. Jämförelsen för 2000 44 Tabell 4.3 Offentliga sektorns och statens periodiserade skatter samt statsbudgetens inkomster Miljarder kronor

Utfall

Prognos /

Skillnad mot BP2000

Utfall

1999

2000

1999

2000

+ Löneskatter

706

727

4

21

+ Kapitalskatt rea.

31

35

13

20

+ Kapitalskatt övr.

97

109

6

15

+ Konsumtionsskatter

255

264

5

4

+ Restfört m.m.

0

-5

0

-5

= Periodiserad skatt,

1 088

1 130

27

55

offentlig sektor

-

Kommunsektorn

323

335

2

9

-

Pensionssystemet

110

147

-1

0

= Periodiserad skatt,

654

647

26

46

staten

+

Utjämningsavgift

21

19

0

1

+

Betalnings-

-3

6

-6

9

förskjutningar

= Statsbudgetens

672

673

20

56

skatter

+ Övriga inkomster

53

127

-2

-38

= Statsbudgetens

725

800

18

18

inkomster

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Kursiverade belopp avser prognoser. har korrigerats för kyrkoskatten, som i budget- propositionen för 2000 redovisades som en del av kommunalskatten. Ökningen avser till största delen löneskatter dvs. inkomstskatter på för- värvsinkomster, allmän pensionsavgift och ar- betsgivaravgifter och skatt på kapitalinkoms- ter. De högre löneskatterna 2000 förklaras till största delen av att utvecklingstakten för löne- summan 2000, enligt det preliminära utfallet, blev betydligt högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. En del av de ökade skatterna tillfaller dock kommunsektorn, vilket medför att statens periodiserade skatter ökar med 26 respektive 46 miljarder kronor under 1999 och 2000 i förhållande till budgetproposi- tionen. Den högre skatten på kapitalinkomster 2000 beror till 20 miljarder kronor på realisa- tionsvinster och till 8 miljarder kronor på skatt på återförda överskottsmedel från försäkrings- bolaget Alecta, f.d. SPP. Statsbudgetens skatter har jämfört med be- dömningen i budgetpropositionen för 2000 ökat med 20 miljarder kronor 1999 och med 56 mil- jarder kronor 2000. Jämfört med de periodisera- de skatterna är ökningen mindre 1999 men stör- re 2000. Dessa skillnader förklaras av förändringar i betalningsförskjutningarna. För- ändringen i betalningsförskjutningen 1999 för- klaras framför allt av att hushållens skatt på realisationsvinster till största delen betalas som Skr. 2000/01:101 sationsvinster till största delen betalas som kompletteringsbetalningar året efter inkomst- året. År 2000 bidrar förändringen i betalnings- förskjutningen till att öka statsbudgetens skatte- inkomster. Detta förklaras av att de högre preliminärskatterna ökade inkomsterna på stats- budgeten medan motsvarande utbetalning till kommunsektorn sker först två år senare i form av en slutreglering. Slutregleringen beräknas 2002 uppgå till 8 miljarder kronor. Som framgår av tabell 4.3 var de periodiserade skatterna 55 miljarder kronor lägre i beräkningen till budgetpropositionen för 2000 än i aktuell prognos. Denna skillnad hade i 2000 års ekono- miska vårproposition minskat till 29 miljarder kronor och i budgetpropositionen för 2001 upp- gick skillnaden till 12 miljarder kronor. Progno- sen för skatt på realisationsvinster blev betydligt bättre efter det att hushållens kompletteringsbe- talningar, som till största delen gjordes i februari 2000, gick att uppskatta. Prognosen för löne- skatterna förbättrades i långsammare takt, vilket framför allt förklaras av att sysselsättningsök- ningen under 2000 underskattades. I budgetpro- positionen för 2000 antogs lönesumman öka med 4,6 procent medan den i 2000 års ekono- miska vårproposition antogs öka med 5,2 pro- cent. I budgetpropositionen för 2001 antogs lö- nesumman öka med 6,0 procent, medan ökningen enligt det preliminära utfallet uppgår till 6,5 procent. Osäkerheten kring beskattning- en av Alectas överskottsmedel gjorde att dessa intäkter först beaktades i beräkningen av övriga kapitalskatter till budgetpropositionen för 2001.

4.3.2

Makroekonomisk utveckling

Utvecklingen av statsbudgetens inkomster har ett starkt samband med den makroekonomiska utvecklingen. Det är därför viktigt att veta vilka beräkningsantaganden, som legat till grund för prognoser över statsbudgetens inkomster. I ta- bell 4.4 nedan redovisas några centrala makro- ekonomiska förutsättningar för beräkningen av skatteinkomsterna åren 1999 och 2000 i budget- propositionen för 2000, i 2000 års ekonomiska vårproposition samt i budgetpropositionen för 2001. 45 Skr. 2000/01:101 Tabell 4.4 Förutsättningar vid olika prognostillfällen Procentuell förändring

BP2000

VP2000

BP2001

Utfall

Timlön, kostnad

1999

3,4

3,4

3,4

3,4

2000

3,2

3,5

3,5

3,8

Antal arbetade timmar

1999

3,1

2,7

2,7

2,7

2000

1,5

1,8

2,0

1,5

Utbetald lönesumma

1999

6,0

6,0

6,0

6,0

2000

4,6

5,2

6,0

6,5

Hushållens konsumtions-

utgifter, löpande priser 1

1999

4,1

4,9

4,9

4,6

2000

4,0

5,0

4,3

4,0

1 Exklusive effekten av överföringen av svenska kyrkan från kommunsektorn till hushållens ideella organisationer. Källor: Statistiska centralbyrån (konjunkturstatistiken för kostnadstimlön, Natio- nalräkenskaperna för antal arbetade timmar och arbetsgivarnas skattedeklara- tioner till skattemyndigheterna för utbetald lönesumma), och Finansdepartemen- tet Utvecklingen av antalet arbetade timmar över- skattades vid varje prognostillfälle med samman- taget ca 0,5 procentenhet. I budgetpropositionen för 2000 underskattades visserligen BNP- tillväxten, men även produktivitetstillväxten för- utsågs då bli svagare än vad som blev fallet. I 2000 års ekonomiska vårproposition, liksom i budgetpropositionen för 2001, överskattades styrkan i ekonomin medan förväntningarna av- seende produktivitetstillväxten fortfarande var för låga. Samtidigt som prognosen över utvecklingen av antalet arbetade timmar mellan 1999 och 2000 var högre än utfallet prognoserades en för svag ökning av antalet sysselsatta vid varje prognos- tillfälle. Det beror på att medelarbetstiden 2000 blev betydligt svagare än prognoserat till följd av en oväntat stark ökning av sjukfrånvaron. Den genomsnittliga ökningen av kostnads- timlönen 2000 reviderades upp från 3,2 procent i budgetpropositionen för 2000 till 3,5 procent i vårpropositionen 2000, där prognosen låg kvar i budgetpropositionen för 2001. Vid det första re- dovisade prognostillfället förutsattes löneglid- ningen uppgå till 0,5 procent och i de andra två förutsattes den totala löneökningen begränsas till 3,5 procent. Det preliminära utfallet från Sta- tistiska centralbyrån visar på en löneökning på 3,6 procent. Utfallet kommer dock att revideras för retroaktiva utbetalningar och den preliminära statistiken bedöms revideras upp med 0,2 pro- centenheter till en total löneökning på 3,8 procent. Trots att utvecklingen av antalet arbetade timmar och kostnadstimlönen sammantaget låg relativt nära utfallet vid alla prognostillfällen un- derskattades ökningen av den utbetalda löne- summan 2000. För 1999 låg dock prognosen nära utfallet. Skillnaden mellan den sammantag- na utvecklingen av antalet arbetade timmar och kostnadstimlönen och utvecklingen av den utbe- talda lönesumman beror bland annat på olika pe- riodiseringar av löneutbetalningarna och på att de inte mäts utifrån samma källor. Vid beräk- ningen av förändringen av kostnadstimlönen ju- steras det preliminära utfallet för retroaktiva ut- betalningar, dvs. löneutbetalningarna läggs in på den period de avser, vilket de inte gör i beräk- ningen av den utbetalda lönesumman. Det finns ingen enkel förklaring till diskrepanserna mellan de olika statistikkällorna. År 1999 var differen- sen mellan kostnadstimlön och utbetald timlön - 0,4 procentenheter, dvs. kostnadstimlönen öka- de svagare än den utbetalda timlönen. Den sam- mantagna förändringen av utbetald timlön enligt SCB:s konjunkturstatistik och antal arbetade timmar enligt Nationalräkenskaperna var där- med högre än vad skattedeklarationerna visar att den utbetalda lönesumman ökade med. Förra året var förhållandet det omvända, dvs. kostnads- timlönen steg mer än den utbetalda och den sammantagna ökningen av timlön och antal ar- betade timmar var drygt 1 procentenhet lägre än ökningen av den utbetalda lönesumman. I takt med att diskrepansen blev synlig i utfallen info- gades den i prognosen men den underskattades fortfarande med ca 0,5 procentenheter i budget- propositionen för 2001. Diskrepansen kan bland annat bero på att vissa förändringar i lönekost- naderna, som exempelvis bonus, inkluderas i lö- nesummeberäkningarna men inte i konjunktur- statistiken. Skillnaden kan också bero på att skattedeklarationerna eventuellt fångar upp strukturella förändringar i löneutvecklingen bättre än konjunkturstatistiken. Bedömningen avseende hushållens konsum- tionsutgifter i löpande priser, som påverkar be- räkningen av intäkterna av mervärdesskatt, har också reviderats mellan prognostillfällena. Kon- sumtionen bedömdes bli stark vid alla tillfällen till följd av en snabb sysselsättningsökning, rela- tivt stark realinkomstutveckling, god förmögen- hetsställning och hög tillförsikt bland hushållen. En viss mättnad i konsumtionen av kapitalvaror 46 väntades dock under prognosperioden. I bud- getpropositionen för 2000 låg prognosen avse- ende hushållens konsumtionsutgifter 2000 i linje med utfallet. För 1999 var däremot utvecklingen för låg. Den dramatiska börsuppgången mellan budgetpropositionen för 2000 och vårproposi- tionen 2000 samt det mycket starka utfallet för 1999 föranledde en kraftig upprevidering av hus- hållens konsumtionsutgifter för 2000. Senare under våren och under sommaren hade aktiekur- serna fallit något och en viss dämpning i kon- sumtionen av vissa varor hade observerats, vilket bidrog till att konsumtionsprognosen revidera- des ner något i budgetpropositionen för 2001. Fortfarande överskattades dock ökningstakten. Utfallet för 2000 visade att konsumtionen av framför allt kapitalvaror bromsades upp betyd- ligt snabbare än väntat under andra halvåret. 4.3.3 Redovisning av inkomsttitlar 1000 Skatter m.m. Skattekontots införande inkomståret 1998 med- för att det år 2000 i huvudsak är debiterade och inte inbetalda belopp, som redovisas på följande inkomsttitlar:

-

1111 Fysiska personers inkomstskatt

-

1121 Juridiska personers inkomstskatt

-

1200 Socialavgifter och allmän pensions- avgift

-

1411 Mervärdesskatt

Skillnaden mellan inbetalda och debiterade be- lopp redovisas på inkomsthuvudgruppen 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto . För de flesta skatter utgörs skillnaden mellan den periodiserade skatten och det belopp som redovisas på statsbudgeten endast av en för- skjutning av den månatliga uppbörden. På stats- budgeten redovisas således skatter som till 11/12 avser inkomståret 2000 och 1/12 avser inkomst- året 1999. Uppbörden av hushållens och bola- gens inkomstskatt är emellertid något mer kom- plicerad. Förutom preliminärskatt, som redovisas med en månads förskjutning, debiteras i december 2000 skillnaden mellan slutlig skatt och preliminärskatt avseende inkomståret 1999. Från inkomsttitlarna Fysiska personers inkomst- skatt och Juridiska personers inkomstskatt omförs också under 2000 vissa skatter avseende in- Skr. 2000/01:101 komståren 1998 och 1999 till andra inkomsttitlar på statsbudgeten. Från inkomsttiteln Fysiska per- soners inkomstskatt utbetalas dessutom skatter avseende inkomståren 19982000 till kommun- sektorn. I det följande kommenteras endast de in- komsttitlar som redovisar större skillnader mel- lan utfall och statsbudget. En fullständig redo- visning av statsbudgetens samtliga inkomsttitlar finns i bilaga 6. 1100 Skatt på inkomst 1111 Fysiska personers inkomstskatt Utfallet på inkomsttiteln Fysiska personers in- komstskatt blev 29 miljarder kronor högre än i statsbudgeten. I tabell 4.5 redovisas hushållens periodiserade inkomstskatter för inkomståren 19982000 samt skillnader mot beräkningen till budgetproposi- tionen. Tabell 4.5 Hushållens periodiserade skatter Miljarder kronor

Utfall

Utfall Prognos

Skillnad mot BP2000

Inkomstår

1998

1999

2000

1998

1999

2000

Skatter på titeln

44

51

42

3

14

23

varav

Statlig inkomstskatt

32

30

32

0

1

3

Kapitalskatt, netto

13

25

29

3

13

20

Skattereduktioner

-1

-4

-19

0

0

0

Omförda skatter m.m.

393

416

443

1

4

12

varav

Kommunalskatt

306

323

335

1

2

9

Kyrko- och begravn.avg.

12

0

Förmögenhetsskatt

6

8

8

0

3

2

Fastighetsskatt

13

13

13

0

0

0

Mervärdesskatt

4

4

4

0

0

0

Allmän pensionsavgift

57

60

64

0

-1

0

Egenavgift

7

8

8

0

0

0

Slutlig skatt

437

467

486

3

18

35

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Kursiverade belopp avser prognoser. Utfallet för den slutliga skatten avseende in- komståret 1998 blev 3 miljarder kronor högre än i beräkningen till budgetpropositionen för 2000. Underskattningen av kapitalskatt förklaras av en felaktig nedjustering av realisationsvinster som gjordes utifrån det preliminära taxeringsutfallet. Den slutliga skatten avseende inkomståret 1999 blev 18 miljarder kronor högre jämfört med beräkningen till budgetpropositionen. Skillnaden förklaras till största delen av ökade kapitalskatter. Skatt på realisationsvinster ökade 47 Skr. 2000/01:101 med 13 miljarder kronor till följd av tillgångspri- sernas starka utveckling, samtidigt som omsätt- ningen varit mycket hög. Detta bidrog även till att förmögenhetsskatten blev 3 miljarder kronor högre än beräknat. De högre inkomstskatterna förklaras i huvudsak av högre sjukersättning, pensioner och näringsverksamhet. För inkomståret 2000 beräknas den slutliga skatten bli avsevärt högre jämfört med beräk- ningen till budgetpropositionen. Skillnaden för- klaras huvudsakligen av högre statlig och kom- munal inkomstskatt samt kapitalskatt. Upp- revideringen av kapitalskatten beror på högre realisationsvinster. De högre inkomstskatterna beror på en underskattning av löner, sjukpen- ning och pensioner. Vidare förklaras 1 miljard kronor av en högre kommunal medelutdebite- ring. I tabell 4.6 redovisas utfallet på inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt för budgetåret 2000. Det högre underuttaget (debiterad slutlig skatt minus preliminärskatt) om 13 miljarder kronor förklaras av en högre slutlig skatt och en högre preliminärskatt avseende inkomståret 1999. De högre inkomstskatterna 2000 resulte- rade i att preliminärskatterna underskattades med 17 miljarder kronor. Dessutom påverkas inkomsttiteln genom större förskottsutbetal- ningar till kommunerna. De högre kapital- och förmögenhetsskatterna påverkar inte inkomstti- teln budgetåret 2000, eftersom dessa inte preli- minärbeskattas utan betalas som komplette- ringsbetalningar 2001.

Tabell 4.6 Inkomsttiteln Fysiska personers inkomstskatt Miljarder kronor

Skillnad mot

Utfall

Utfall

statsbudgeten

Budgetår

1999

2000

2000

Deb. preliminär A-skatt

426,9

16,6

Deb. preliminär F-skatt o särsk. A-skatt

20,5

0,5

Deb. slutlig skatt minus preliminär skatt

38,5

13,1

Övrigt

0,5

1,2

Summa inkomster

460,1

486,4

31,4

Utbetalning till kommuner

-331,3

-2,8

Utbetalning av kyrko- och begravn.avg.

-11,2

-0,1

Summa inkomster på statsbudgeten

150,6

143,9

28,5

Omföringar till andra inkomsttitlar

-93,6

0,5

Fysiska personers inkomstskatt

61,7

50,3

29,0

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. 1121 Juridiska personers inkomstskatt

Utfallet på titeln Juridiska personers inkomstskatt blev 3 miljarder kronor högre än i statsbudgeten.

I tabell 4.7 redovisas de periodiserade skatter- na för åren 19982000 samt förändringen av de- samma i jämförelse med beräkningen till bud- getpropositionen för 2000. Tabell 4.7 Företagens periodiserade skatter Miljarder kronor

Utfall

Utfall Prognos

Skillnad mot BP2000

Inkomstår

1998

1999

2000

1998

1999

2000

Skatter på titeln

57

63

76

0

2

12

varav

Inkomstskatt

46

53

63

0

2

10

Avkastningsskatt

12

11

13

0

0

2

Skattereduktioner

-1

-1

0

0

0

0

Omförda skatter m.m.

25

26

25

0

3

1

varav

Förmögenhetsskatt

0

0

0

0

0

0

Fastighetsskatt

12

10

10

0

0

0

Mervärdesskatt

2

2

2

0

0

0

Särskild löneskatt

11

14

13

0

3

1

Slutlig skatt

81

90

102

0

5

14

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Kursiverade belopp avser prognoser. I budgetpropositionen underskattades inkomst- skatten 1999 med 2 miljarder kronor. Det är svårt att närmare analysera avvikelsen mellan prognos och utfall av företagens inkomstskatt. Företagens resultat utgörs av nettot av flera olika typer av intäkter och kostnader, såsom rörelse- överskott, avskrivningar, finansiella intäkter och kostnader. Utöver detta påverkas inkomstskat- ten av koncernbidrag, bokslutsdispositioner och avdrag för tidigare års förluster m.m. Någon specifik prognos över de enskilda poster som in- går i beräkningen av inkomstskatten görs inte, utan prognosen baseras på senaste års utfall av inkomstskatten samt på en antagen allmän vinstutveckling. Den framskrivna inkomstskat- ten korrigeras därefter med eventuella regelför- ändringar. Prognosen för företagens periodiserade in- komstskatt 2000 är ca 10 miljarder kronor högre i 2001 års ekonomiska vårproposition än i bud- getpropositionen för 2000, vilket främst beror på att ett stort antal företag erhöll överskottsmedel från försäkringsgivaren Alecta, f.d. SPP, detta år. De återförda pensionsmedlen, som uppgår till 7080 miljarder kronor, beräknas ha ökat in- komstskatten med 8 miljarder kronor. Prognosen för avkastningsskatten 2000 har reviderats upp med 2 miljarder kronor. Den hög- re skatten förklaras dels av att den genomsnittli- ga statslåneräntan 1999 blev knappt 0,2 procent- enheter högre än vad som antogs i budgetpropositionen, dels av att livbolagens för- 48 mögenhet vid ingången av 2000 blev högre än beräknat. Utfallet för särskild löneskatt 1999 blev 2,5 miljarder kronor högre än vad som beräknades till budgetpropositionen. Detta beror främst på extraordinära intäkter i samband med att Svens- ka kyrkan 1999 övergick till att betala särskild löneskatt på pensionspremier i stället för på ut- betalda pensioner. I tabell 4.8 redovisas utfallet på inkomsttiteln samt avvikelsen mot statsbudgeten. Utfallet på inkomsttiteln budgetåret 2000 uppgick till 71,7 miljarder kronor, vilket är 4,3 miljarder kronor mindre än den periodiserade skatten. Skillnaden förklaras av betalningsförskjutningar. Tabell 4.8 Inkomsttiteln Juridiska personers inkomstskatt Miljarder kronor

Skillnad mot

Utfall

Utfall

statsbudgeten

Budgetår

1999

2000

2000

Deb. prel. F-skatt o särsk. A-skatt

80,3

1,1

Deb. slutlig skatt minus prel. skatt

14,3

2,1

Övrigt

1,8

-0,5

Summa inkomster på statsbudgeten

91,6

96,4

2,6

Omföringar till andra inkomsttitlar

22,8

-24,7

0,4

Juridiska personers inkomstskatt

68,7

71,7

3,0

Anm: Beloppen är avrundade och summerar därför inte alltid. Övriga inkomstskatter

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

1999

2000

BP2000

Periodiserad skatt

4,0

4,2

0,2

Redovisat på inkomsttitlar

5,7

5,5

0,5

Under inkomstskatter redovisas även beskatt- ning av tjänstegruppliv, ofördelbara inkomst- skatter, kupongskatt och lotteriskatt . Utfallet blev 0,5 miljarder kronor högre än vad som be- räknades till statsbudgeten. Den största en- skilda förändringen, 0,2 miljarder kronor, av- ser kupongskatt och förklaras av att det utländska ägandet av svenska aktier ökat mer än förväntat. 1200 Socialavgifter och allmän pensionsavgift Socialavgifter består av arbetsgivaravgifter, egen- avgifter och särskild löneskatt. Under inkomst- Skr. 2000/01:101 huvudgruppen redovisas dessutom allmän pen- sionsavgift. I tabell 4.9 redovisas skillnaden mellan utfall och prognos för de periodiserade arbetsgivarav- gifterna. I frånvaro av regelförändringar bestäms skillnaden mellan utfall och prognos av hur av- giftsunderlaget, dvs. lönesumman, faktiskt ut- vecklas jämfört med prognosen i statsbudgeten. Utfallet för lönesumman blev högre än progno- sen, vilket innebär att intäkterna underskattades med motsvarande 4,3 miljarder kronor i budget- propositionen. Tabell 4.9 Periodiserade arbetsgivaravgifter 2000 Miljarder kronor

Utfall

Skillnad mot

2000

BP2000

Periodiserade avgifter,

288,3

3,7

offentlig sektor

varav förklaras av

Lönesumma

4,3

Nedsatta avgifter

-0,5

Övrigt

-0,1

Avgår pensionssystemet

147,3

0,2

Periodiserade avgifter, staten

140,9

3,9

I tabell 4.10 redovisas inkomsthuvudgruppen 1200. Inkomsterna blev 4,8 miljarder kronor högre än beräknat till statsbudgeten och förkla- ras främst av högre arbetsgivaravgifter och sär- skild löneskatt. Utbetalningarna till pensionssy- stemet blev 1,6 miljarder kronor lägre än beräknat. Nettot på inkomsthuvudgruppen un- derskattades således med 6,4 miljarder kronor. Tabell 4.10 Inkomsthuvudgruppen Socialavgifter och allmän pensionsavgift Miljarder kronor

Skillnad mot

Utfall

statsbudgeten

2000

2000

Egenavgifter

5,8

0,2

Arbetsgivaravgifter

282,5

3,7

Särskild löneskatt

17,0

1,4

Allmän pensionsavgift

63 , 7

-0,5

Summa inkomster

369,0

4,8

Utbetalningar till pensionssystemet

143,1

-1,6

1200 Socialavgifter och allmän

225,9

6,4

pensionsavgift

49 Skr. 2000/01:101

1300 Skatt på egendom

Diagram 4.2 Mervärdesskatt uppdelad efter användning

Kommunal

Miljarder kronor

konsumtion

Utfall

Utfall

Skillnad mot

15%

1999

2000

BP2000

Periodiserad skatt

38,6

38,5

3,2

Förbrukning

varav

12%

Fastighetsskatt

23,3

23,2

0,1

Hushållens

Förmögenhetsskatt

8,6

7,9

1,9

konsumtionsutgifter

Arvs- och gåvoskatt

2,2

2,5

0,7

65%

Stämpelskatt

4,5

4,9

0,6

Investeringar

Redovisat på inkomsttitlar

39,2

38,3

1,5

8%

Intäkterna från skatt på egendom förväntas år 2000 bli 3,2 miljarder kronor högre än bedöm- ningen i statsbudgeten. Underskattningen av in- täkterna beror främst på högre prisutveckling på tillgångsmarknaderna. Utfallet på inkomsttitlar- na blev dock endast 1,5 miljarder kronor högre. Detta förklaras av att det är fastighets- och förmögenhetsskatten avseende inkomståret 1998 som redovisas på inkomsttitlarna. 1400 Skatt på varor och tjänster 1411 Mervärdesskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

1999

2000

BP2000

Periodiserad skatt

172,9

181,3

4,7

Redovisat på inkomsttiteln

170,6

182,9

7,7

Utfallet på inkomsttiteln Mervärdesskatt blev 7,7 miljarder kronor eller 4 procent högre än be- räknat till statsbudgeten. Mervärdesskatten påverkas främst av hushål- lens konsumtionsutgifter, men även av invester- ingar och förbrukning i de företag som har un- dantag från skatteplikt samt av kommunsektorns förbrukning och investeringar. Diagram 4.2 illu- strerar fördelningen av mervärdesskatten 2000 uppdelad efter användning. Anm: Företags och kommunsektorns investeringar är sammanslagna i diagram- met. Den periodiserade mervärdesskatten beräknas 2000 uppgå till 181,3 miljarder kronor, vilket är 4,7 miljarder kronor högre än i beräkningen till budgetpropositionen. Huvuddelen av detta be- lopp är utfall medan den del som fastställs vid inkomsttaxeringen fortfarande är en prognos. Det högre utfallet förklaras främst av en ökning av hushållens konsumtionsutgifter, men även av att konsumtionen i högre grad än tidigare avser högbeskattade varor. En större andel konsum- tion högbeskattade varor ökar intäkterna från mervärdesskatten även om de totala konsum- tionsutgifterna är konstanta. År 2000 ökade hushållens konsumtionsutgifter med 3,8 procent medan intäkterna ökade med 4,6 procent. I diagram 4.3 visas hushållens konsumtionsut- gifter 19802000 i fasta priser. Konsumtionsut- gifterna är uppdelade i varugrupperna: dagligva- ror, bilar och sällanköpsvaror samt, övriga varor, övriga tjänster, bostäder och energi. Diagram 4.3 Hushållens konsumtionsutgifter uppdelade i varugrupper Miljarder kronor

1200

Övriga varor och tjänster, bostäder och energi

1000

Bilar och sällanköpsvaror

Dagligvaror

800

600

400

200

0

1980

1982

1984

1986

1988

1990

1992

1994

1996

1998

2000

50 I diagrammet framgår tydligt att konsumtionen av dagligvaror är relativt jämn under hela perio- den medan konsumtionen av bilar och sällan- köpsvaror varierar med konjunkturen. Dagligva- ror mervärdesbeskattas med 12 procent medan bilar och sällanköpsvaror mervärdesbeskattas med 25 procent. Intäkterna från mervärdesskat- ten har därför en tendens att variera kraftigare med konjunkturella svängningar i ekonomin än vad de underliggande konsumtionsutgifterna gör. Diagrammet visar också en relativt jämn upp- åtgående trend av konsumtionsutgifter för grup- pen övriga varor m.fl. Detta förklaras främst av en ökad konsumtion av bostäder och övriga tjänster. Bland övriga tjänster dominerar catering (restaurangutgifter), men även teletjänster och samhällsservice bidrar till trenden av ökande konsumtionsutgifter. 1424 Tobaksskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall Skillnad mot

1999

2000

BP2000

Periodiserad skatt

7,4

7,7

0,7

Redovisat på inkomsttiteln

7,4

7,8

0,8

Utfallet på inkomsttiteln

Tobaksskatt

blev

0,8 miljarder kronor högre än vad som beräkna- des till statsbudgeten för 2000. I beräkningen an- togs en svag nedgång av den inhemska tobaks- konsumtionen. 1425 Alkoholskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

1999

2000

BP2000

Periodiserad skatt

10,7

10,8

0,4

Redovisat på inkomsttiteln

10,6

10,9

0,5

Under inkomsttiteln Alkoholskatt redovisas skatt på etylalkohol, skatt på vin, skatt på mellan- klassprodukter samt skatt på öl. Utfallet på titeln blev 0,5 miljarder kronor högre än vad som be- räknades till statsbudgeten. Detta trots att det i beräkningen ej tagits hänsyn till de ändrade in- förselreglerna för alkohol fr.o.m. den 1 juli 2000. En förklaring till det höga utfallet är att kon- Skr. 2000/01:101 junkturläget kan ha bidragit till att öka den in- hemska efterfrågan. 1428 Energiskatt

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

1999

2000

BP2000

Periodiserad skatt

50,4

49,1

-2,8

Redovisat på inkomsttiteln

50,5

49,4

-2,5

Utfallet på inkomsttiteln Skatt på energi blev 2,5 miljarder kronor lägre än i beräkningen till statsbudgeten. I budgetpropositionen för 2001 föreslog regeringen att 1,4 miljarder kronor av intäkterna år 2000 skulle föras över till Riksgäld- kontoret för tillfällig förvaltning. Dessa medel är avsatta för att stimulera igångsättningen av ett system för individuellt kompetenssparande. Den resterande delen av avvikelsen härrör från energi- och koldioxidskatten på oljeprodukter. För- brukningen av oljeprodukter var under året ovanligt låg beroende på en relativt hög medel- temperatur i landet. 1460 Skatt på vägtrafik

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

1999

2000

BP2000

Periodiserad skatt

6,6

7,0

0,6

Redovisat på inkomsttiteln

6,4

6,9

0,4

För inkomsttiteln Fordonsskatt blev utfallet 0,4 miljarder kronor högre än i beräkningen till statsbudgeten 2000. Avvikelsen beror på en nå- got högre tillväxt i fordonsparken än beräknat. Övriga skatter på varor och tjänster

Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad mot

1999

2000

BP2000

Periodiserad skatt

6,9

8,3

-0,1

Redovisat på inkomsttitlar

6,8

7,7

-0,4

För övriga inkomsttitlar under inkomsthuvud- gruppen Skatt på varor och tjänster blev utfallet 0,4 miljarder kronor lägre än i beräkningen till statsbudgeten. Den största enskilda inkomstti- 51 Skr. 2000/01:101 teln är Tullmedel , vilken står för närmare hälften av inkomsterna i gruppen. 1600 Betalningsdifferenser, skattekonto

Miljarder kronor

Skillnad mot

Utfall

Utfall

Statsbudgeten

1999

2000

2000

Redovisat på inkomsttiteln

-8,5

-3,5

7,9

varav

restföring

-3,1

-5,0

-0,1

Skillnaden mellan inbetalda och debiterade skatter redovisas som betalningsdifferenser. Betalningsdifferensen uppgick till -3,5 milj- arder kronor, vilket är 7,9 miljarder kronor hög- re än i statsbudgeten. Skillnaden beror framför allt på större kompletteringsbetalningar avseende skatt på realisationsvinster.

4.3.4

Övriga inkomster

Övriga inkomster omfattar inkomsttyperna in- komster av statens verksamhet, inkomster av försåld egendom, återbetalning av lån, kalkyl- mässiga inkomster, bidrag m.m. från EU och ex- traordinära medel från EU. Utfallet uppgick till 127,2 miljarder kronor och var därmed 38 mil- jarder kronor (23 procent) lägre än vad som be- räknades i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av att inkomsterna av försåld egendom blev 33,5 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Tabell 4.11 Övriga inkomster, sammanfattning Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad

1999

SB 2000

2000

mot SB

2000

Inkomster av

34,1

48,9

45,5

-3,3

statens

verksamhet

3000

Inkomster av

1,0

95,0

61,5

-33,5

försåld egendom

4000

Återbetalning av

3,1

2,7

2,5

-0,2

lån

5000

Kalkylmässiga

5,2

9,0

8,6

-0,4

inkomster

6000

Bidrag m.m.

9,3

9,6

9,0

-0,6

från EU

Summa övriga

52,7

165,2

127,2

-38,0

inkomster

52 2000 Inkomster av statens verksamhet Tabell 4.12 Inkomster av statens verksamhet, översikt Miljarder kronor

Utfall

SB 2000

Utfall

Skillnad

1999

2000

mot SB

2000

Inkomster av

34,1

48,9

45,5

-3,3

statens

verksamhet

Därav

2100

Rörelseöver-

10,3

15,1

13,7

-1,4

skott

2200

Överskott av

0,1

0,1

0,1

0,0

statens fas-

tighetsför-

valtning

2300

Ränte-

2,2

1,8

3,1

1,3

inkomster

2400

Aktieutdelning

8,0

18,8

16,8

-1,9

2500

Offentligrätts-

7,7

8,0

7,4

-0,5

liga avgifter

2600

Försäljnings-

1,9

0,4

0,8

0,3

inkomster

2700

Böter m.m.

2,6

2,7

2,2

-0,5

2800

Övriga in-

1,3

2,0

1,4

-0,7

komster av

statens verk-

samhet

Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. rörelse- överskott från affärsverk och Riksbanken, men även överskott från AB Svenska Spel och statens fastighetsförvaltning. Vidare redovisas räntein- komster, aktieutdelningar från bolag med statligt ägande, offentligrättsliga avgifter, försäljningsin- komster, böter samt övriga inkomster av statens verksamhet. Inkomsterna uppgick till 45,5 miljarder kro- nor vilket är 3,3 miljarder kronor lägre än beräk- nat i statsbudgeten. Skillnaden mot budget för- klaras framför allt av lägre utdelningsinkomster av statens aktier samt lägre inlevererat överskott från Riksbanken till följd av ett svagare resultat för Riksbanken verksamhetsåret 1999. Skr. 2000/01:101 2100 Rörelseöverskott Tabell 4.13 Inkomster av Rörelseöverskott Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad

1999

SB

2000

mot SB

2000

2100

Rörelseöverskott

10,3

15,1

13,7

-1,4

Därav

2114

Luftfartsverkets

0,1

0,1

-0,2

inlevererade

överskott

2116

Affärsverket

0,3

0,6

1,0

0,4

svenska kraft-

näts inleverera-

de utdelning

2124

Inlevererat över-

0,0

0,0

0,0

0,0

skott av Riks-

gäldskontorets

garantiverk-

samhet

2126

Inlevererat över-

0,1

0,1

0,1

0,0

skott av stats-

stödd export-

kredit

2131

Riksbankens

7,6

11,6

9,8

-1,8

inlevererade

överskott

2153

Inlevererat över-

2,0

2,7

2,9

0,2

skott från AB

Svenska Spel

Inkomsterna under inkomsthuvudgruppen Rö- relseöverskott uppgick till 13,7 miljarder kronor vilket är 1,4 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Den enskilt viktigaste förklaringen till det läg- re utfallet är att Riksbankens inleverans blev läg- re än vad som beräknats i statsbudgeten för 2000. Enligt Riksbankens årsredovisning upp- gick vinsten, exklusive valutakurseffekter, till knappt 1 miljard kronor för verksamhetsåret 1999, vilket är en kraftig försämring gentemot 1998 års resultat. Inleveransen baseras på Riks- bankens genomsnittliga resultat före boksluts- dispositioner (exklusive valutakurseffekter) un- der den senaste femårsperioden. Inkomsterna från AB Svenska Spels överskott steg 2000. Ökningen beror på de ändrade redo- visningsprinciper som infördes 1999. De föränd- rade redovisningsprinciperna innebär att redo- visning mot inkomsttiteln skall ske efter det att bolagsstämma hållits. Svenska kraftnäts inleverans är högre än be- räknat i statsbudgeten beroende på att affärsver- ket gjorde en särskild inleverans på 0,4 miljarder kronor under 2000. 53 Skr. 2000/01:101 2300 Ränteinkomster Tabell 4.14 Ränteinkomster Miljarder kronor

Utfall

Utfall

Skillnad

1999

SB 2000

2000

mot SB

2300

Räntein-

2,2

1,8

3,1

1,3

komster

därav

2343

Räntein-

1,7

1,4

2,0

0,7

komster på

studielån

upptagna

efter 1989

2397

Räntor på

0,4

0,3

1,0

0,7

skattekonto

m.m., netto

Utfallet för inkomsthuvudgruppen Räntein- komster uppgick till 3,1 miljarder kronor, vilket är 1,3 miljarder kronor högre än beräknat. Det beror dels på att ränteinkomsterna blev 0,7 mil- jarder kronor högre på studielån upptagna efter 1989, dels på att inkomsterna under inkomstti- teln Räntor på skattekonto m.m., blev 0,7 mil- jarder kronor högre. 2400 Aktieutdelning Tabell 4.15 Aktieutdelning från företag med statligt ägande 1999-2000

Miljoner kronor

Bolag

Utfall

Utfall

1999-2000

1999

2000

Skillnad

Stattum

1 000

11 400

10 400

Telia

1 400

1470

70

Nordbanken

889

949

60

Vattenfall AB

1 500

902

-598

Akademiska Hus

400

600

200

LKAB

231

231

0

Vin 

AssiDomän

307

230

-77

Svensk Exportkredit

334

225

-108

Civitas Holding

411

164

-247

(Vasakronan)

Nordiska investeringsbanken

125

116

-9

Apoteksbolaget

100

100

0

SBAB

96

89

-7

Specialfastigheter AB

115

60

-55

OM

29

32

3

Svenska Rymdbolaget

9

9

Svenska Lagerhus AB

4

7

3

Active Biotech AB

9

4

-5

SOS Alarm

3

3

Svenska skogsplantor AB

3

3

0

Kasernen

2

2

0

SAS

141

-141

Celsius AB

14

-14

AB Svensk Bilprovning

1

-1

AMU-gruppen

22

-22

Svenska Spel (10 tkr)

0

0

Summa

7 972

16 827

8 855

Under inkomsthuvudgruppen redovisas bara in- komster mot inkomsttiteln Inkomster av statens aktier . Inkomsterna uppgick till 16,8 miljarder kronor vilket är 1,9 miljarder kronor (10 pro- cent) lägre än beräknat i statsbudgeten. Jämfört med 1999 är dock inkomsterna 8,9 miljarder högre. Det lägre utfallet jämfört med statsbudge- ten beror främst på att Vattenfall inte behövde betala in någon utdelning enligt avtalet om stängning av Barsebäck. Att utdelningarna 2000 var mycket högre än 1999 beror främst på den förhöjda utdelningen som förvaltningsaktiebola- get Stattum gjorde till följd av försäljningen av aktier i Pharmacia 

Utfall

SB

Utfall

Skillnad

1999

2000

2000

mot SB

3000

Inkomster av för-

1,0

95,0

61,5

-33,5

såld egendom

Under denna inkomsttyp redovisas inkomster från försäljning av statligt aktieinnehav, byggna- der, maskiner och mark. Inkomsterna uppgick till 61,5 miljarder kronor eller 7,7 procent av Sta- tens inkomster. Utfallet är 33,5 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten, men 60 miljar- der kronor högre än 1999. Inkomsterna består främst av försäljningen av aktier i Telia AB, som inbringade 61 miljarder kronor. Försäljningen av aktier i Celsius AB inbringade 0,5 miljarder kro- nor. 4000 Återbetalning av lån Tabell 4.17 Återbetalning av lån Miljarder kronor

Utfall

SB 2000

Utfall

Skillnad

1999

2000

mot SB

4000

Återbetal-

3,1

2,7

2,5

-0,2

ning av lån

därav

4100

Återbetal-

0,6

0,1

0,1

0,0

ning av när-

ingslån

4300

Återbetal-

2,4

2,5

2,2

-0,2

ning av stu-

dielån

4500

Återbetal-

0,1

0,1

0,1

0,1

ning av öv-

riga lån

Under denna inkomsttyp redovisas bl.a. återbe- talningar av vissa studiemedel, men även återbe- talningar av övriga lån såsom lokaliseringslån och lån avseende såddfinansiering. Inkomsterna upp- gick till 2,5 miljarder kronor vilket är 0,2 miljar- der kronor lägre än beräknat i statsbudgeten, främst till följd av lägre återbetalning av studie- medel. 55 Skr. 2000/01:101 5000 Kalkylmässiga inkomster Tabell 4.18 Kalkylmässiga inkomster Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Skillnad

1999

2000

2000

mot SB

5000

Kalkylmässiga

5,2

9,0

8,6

-0,4

inkomster

därav

5100

Avskrivningar och

1,2

1,1

1,2

0,1

amorteringar

därav

5121

Avskrivningar på

0,5

0,4

0,6

0,2

fastigheter

5131

Uppdragsmyndigh

0,7

0,7

0,6

-0,1

eters m.fl. komp-

lementkostnader

5211

Statliga

4,0

7,9

7,4

-0,5

pensionsavgifter

Inkomsttypen Kalkylmässiga inkomster består av avskrivningar, amorteringar och statliga pen- sionsavgifter, netto. Inkomsterna uppgick till 8,6 miljarder kronor vilket är 0,4 miljarder kro- nor lägre än beräknat i statsbudgeten och 3,4 miljarder högre än utfallet 1999. De prelimi- nära premierna för statliga pensioner m.m. 1999 var lägre än den försäkringsmässiga kostnaden. För 2000 är premierna däremot beräknade enligt den försäkringsmässiga kostnaden, vilket medför en kraftig ökning av premierna mellan åren. Premierna finansieras i huvudsak med anslag på statsbudgetens utgiftssida och fastställs av Nämnden för statens avtalsförsäkringar. Tabell 4.19 Statliga pensionsavgifter Miljoner kronor

Inkomstundertitel

Utfall 2000

041

Statlig tjänstepensionering

5 856,0

042

Särskild löneskatt på pensionskostnader

1 412,7

043

Statlig grupplivförsäkring

119,6

045

Statlig personskadeförsäkring

74,8

044

Premieskatt, gruppliv

52,3

0111

Oreducerat lönekostnadspålägg

0,6

047

Administration, personskadeförsäkring

-12,5

046

Avdrag för administrationskostnader

-99,0

Summa miljoner kronor

7 404,5

6000 Bidrag m.m. från EU Stöd och bidrag från EG:s budget redovisas un- der inkomsttypen Bidrag m.m. från EU. In- komsterna omfattar bidrag från EG:s jordbruks- fond, fiskefond, regionalfond, socialfond, bidrag för transeuropeiska nätverk samt övriga bidrag från EG. Inkomsterna uppgick till 9 miljarder kronor, vilket är 0,6 miljarder kronor lägre än beräknat i statsbudgeten och något lägre än föregående år. Det är främst bidragen från EG:s socialfond och jordbruksfond som blev lägre än beräknat. Bidrag från EG,:s regionalfond uppgår till 0,8 miljarder kronor vilket är 0,4 miljarder kronor högre än beräknat i statsbudgeten. Skillnaden mot statsbudgeten är en följd av att nya struk- turfondsprogram inletts och att förskott för des- sa betalats ut under året.

Bidrag från EG:s socialfond har blivit 1 miljard kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Detta beror främst på vissa förseningar i inbetalningar- na avseende gamla program.

Tabell 4.20 Bidrag m.m. från EU Miljarder kronor

Utfall

SB

Utfall

Skill-

1999

2000

2000

nad

mot

SB

6000

Bidrag m.m. från EU

9,3

9,6

9,0

-0,6

därav

0,0

0,0

0,0

0,0

6100

Bidrag från EG:s jord-

7,1

7,4

7,2

-0,2

bruksfond

därav

6111

Arealbidrag

3,7

3,3

3,2

0,0

6112

Kompletterande åtgär-

1,0

1,4

1,5

0,1

der

6113

Övriga interventioner

0,4

0,4

0,3

0,0

6114

Exportbidrag

0,8

0,6

0,7

0,1

6115

Djurbidrag

0,7

0,7

0,7

0,0

6116

Offentlig lagring

0,2

0,2

-0,1

-0,3

6119

Övriga bidrag från EG:s

0,0

0,4

0,4

0,0

jordbruksfonds garanti-

sektion

6121

EG-finansierade struk-

0,4

0,6

0,4

-0,1

tur- och regionalstöd

till jordbrukssektorn

6200

Bidrag från EG:s fiske-

0,0

0,0

0,1

0,0

fond

6300

Bidrag från EG:s regio-

0,9

0,4

0,8

0,4

nalfond

6400

Bidrag från EG:s soci-

1,1

1,7

0,7

-1,0

alfond

6500

Bidrag till transeurope-

0,1

0,1

0,2

0,1

iska nätverk

6900

Övriga bidrag från EG

0,0

0,0

0,0

0,0

56 Månadsfördelat inkomstutfall m.m. Statsbudgetens utfall redovisas löpande under året av Ekonomistyrningsverket. I bilaga 8 redo- visas statsbudgetens månadsfördelade inkoms- ter. De korrigeringar av utfallet som görs av myndigheterna via budgetårets slut redovisas i sin helhet på december månad.

4.4

Statsbudgetens utgifter

Utgifterna på statsbudgeten är indelade i 27 ut- giftsområden. Därutöver ingår även posterna Minskning av anslagsbehållningar, Kassamässig korrigering och Riksgäldskontorets nettoutlåning på statsbudgetens utgiftssida.

Som framgår av tabell 4.23 uppgick utfallet för statsbudgetens utgifter inkl. korrigeringsposter till 698,1 miljarder kronor. På statsbudgeten an- visades 699,8 miljarder kronor och under året tillfördes ytterligare 9,0 miljarder kronor på tilläggsbudget. Utfallet på utgiftsområden blev 4,8 miljarder kronor lägre än totalt anvisat. Skillnadsanalys av statsbudgetens utgifter I tabell 4.22 redovisas skillnaden mellan de be- räknade utgifterna i statsbudgeten och utfallet. Skillnaden delas upp på skillnad till följd av be- slut, förändringar i för budgeten centrala makro- ekonomiska förutsättningar och övriga förklar- ingsfaktorer. Utgifterna för arbetsmarknads- politiska program blev lägre än beräknat beroende på det goda arbetsmarknadsläget. De makroekonomiska förutsättningarna beskrivs närmare i tabell 4.21. Skr. 2000/01:101 Tabell 4.21 Makroekonomiska förutsättningar för år 2000 Budgetpropositionen för 2000 och preliminärt utfall 2000

BP 2000

Utfall

BNP 1

3,0

3,6

Prisbasbelopp 2

36,6

36,6

KPI 3

1.2

1,3

Sysselsättningsgrad 4

77,1

77,2

Öppen arbetslöshet 5

4,5

4,7

Arbetsmarknadspolitiska program 5

3,5

2,6

Ränta 5 år 6

4,8

5,2

Ränta 6 månader 6

3,0

3,6

1

Årlig procentuell förändring i fasta priser

2

Tusental kronor

3

Procentuell förändring, årsgenomsnitt

4

Andel av befolkningen mellan 20 och 64 år i reguljär sysselsättning

5

Andel av arbetskraften

6

Årsgenomsnitt

Skillnaden mellan statsbudgetens utgifter och utfallet 2000 framgår av tabell 4.22. Tabell 4.22 Skillnaden mellan statsbudgetens utgifter och utfall 2000 Miljarder

Totalt

Anta-

Be-

Övrigt

ganden

slut

Utgifter

-1,7

-2,4

-2,6

3.3

Utgiftsområden, exkl. räntor

-4,2

-3,8

-1,3

0,9

Statsskuldsräntor

8,4

1,4

0

7,0

Myndigheters m.fl. in- och

-6,0

0

-1,4

-4,6

utlåning i RGK

57 Skr. 2000/01:101 Tabell 4.23 Statsbudgetens utgifter 2000 Miljoner kronor

Skillnad mot

Skillnad mot

Tilläggs-

Totalt

stats-

totalt

Statsbudget

budget

anvisat

Utfall

budgeten

anvisat

UO 1 Rikets styrelse

4 461

255

4 716

4 820

359

104

UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

1 578

-7

1 572

1 503

-76

-69

UO 3 Skatteförvaltning och uppbörd

5 922

0

5 922

6 170

248

248

UO 4 Rättsväsendet

22 667

77

22 744

23 317

650

573

UO5 Utrikesförvaltning och internationell samverkan

2 983

-176

2 808

2 984

1

176

UO 6 Totalförsvar

46 649

12

46 661

46 165

-484

-496

UO 7 Internationellt bistånd

13 237

0

13 237

15 317

2 081

2,081

UO 8 Invandrare och flyktingar

4 901

0

4 901

4 472

-428

-428

UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg

25 363

2 125

27 488

28 573

3 211

1,086

UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp

92 470

3,800

96 270

97 937

5 466

1 666

UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom

33 619

0

33 619

33 538

-81

-81

UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn

44 756

13

44 768

44 596

-159

-172

UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet

30 573

3,300

33 873

33 224

2 651

-649

UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv

46 130

-213

45 917

41 067

-5 063

-4 850

UO 15 Studiestöd

20 981

-540

20 442

19 681

-1 301

-761

UO 16 Utbildning och universitetsforskning

32 573

-60

32 513

31 363

-1 210

-1 150

UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid

7 570

27

7 597

7 589

18

-8

UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning, byggande

15 592

-963

14 629

11 867

-3 725

-2 762

UO 19 Regional utjämning och utveckling

3 310

175

3 485

3 006

-304

-479

UO 20 Allmän miljö- och naturvård

1 721

0

1 721

1 701

-21

-21

UO 21 Energi

1 446

435

1 880

1 731

285

-150

UO 22 Kommunikationer

25 532

137

25 669

25 345

-187

-324

UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske m.m.

9 726

7

9 733

9 739

13

6

UO 24 Näringsliv

2 983

18

3 001

3 819

835

818

UO 25 Allmänna bidrag till kommuner

97 667

619

98 286

97 535

-132

-751

UO 26 Statsskuldsräntor m.m.

81 810

0

81 810

90 213

8 403

8 403

UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

23 083

0

23 083

22 295

-788

-788

Minskning av anslagsbehållningar

6 000

0

6 000

0

-6 000

-6 000

Summa utgiftsområden

705 303

9 040

714 344

709 566

4 263

-4 778

Kassamässig korrigering inkl. överföring från AP fonden

-45 000

0

-45 000

-35 412

9 588

9 588

Riksgäldskontorets nettoutlåning

39 510

0

39 510

23 914

-15 596

-15 596

Summa Statsbudgetens utgifter

699 813

9 040

708 853

698 068

-1 744

-10 785

Skillnaderna per utgiftsområde i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten redovisas i ta- bell 4.23. En större förbrukning än totalt anvisa- de medel kan finansieras genom att myndighe- terna utnyttjar ingående anslagssparande reservation eller anslagskredit eller genom att re- geringen beslutar om s.k. medgivet överskridan- de. För följande fem utgiftsområden blev utfallet mer än 1 miljard kronor högre än vad som anvi- sades i statsbudgeten: 7 Internationellt bistånd, 9 Hälsovård, sjukvård och socialomsorg, 10 Eko- nomisk trygghet vid sjukdom och handikapp, 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet, och 26 Statsskuldsräntor m.m. Fyra utgiftsområden redovisar utfall som är mer än 1 miljard kronor lägre vad som anvisades i statsbudgeten: 14 Arbetsmarknad och arbets- liv,15 Studiestöd, 16 Utbildning och universi- tetsforskning, 18 Samhällsplanering, bostadsför- sörjning och byggande. 58 Indragningar Enligt 8 § lagen (1996:1059) om statsbudgeten får regeringen besluta att medel på ett anvisat an- slag inte skall användas, om detta är motiverat av särskilda omständigheter i en verksamhet eller av statsfinansiella eller andra skäl. Enligt 5 § i sam- ma lag får regeringen använda outnyttjade medel längst tre år efter det att reservationsanslaget var uppfört på statsbudgeten. Därefter dras anslagsbehållningen in. Under 1999 genomfördes en förändring av 11 § anslagsförordningen (1996:1189), vilken in- nebar att berörda myndigheter fr.o.m. 1999 får disponera ett ramanslag med högst summan av tilldelat belopp och ett överfört anslagssparande upp till tre procent av anslaget. Om inte reger- ingen beslutar annat skall myndigheten som en indragning av anslag föra bort ett belopp mot- svarande den del av ett anslagssparande som överstiger tre procent. Indragningar på grund av denna regel uppgick till 5 050 miljoner kronor. Under 2000 har indragningar av anslagsmedel uppgående till totalt 9 139 miljoner kronor gjorts. Ett fåtal indragningar svarar för större de- len av detta belopp. I tabell 4.24 redovisas samt- liga indragningar som är större än 100 miljoner kronor. Dessa större indragningar, 18 stycken, summerar till 7 663 miljoner kronor och svarar för 84 procent av det totalt indragna beloppet under 2000. Den största indragningen uppgår till 3 120 miljoner kronor och härrör från anslaget 18 A4 Statens bostadskreditnämnd; Garantiverksamhet.

Skr. 2000/01:101

Tabell 4.24 Indragningar 2000

Miljoner kronor

Utgiftsområde/anslag

UO 2 B4 Riksgäldskontoret: Vissa kostnader för

130

upplåning och låneförvaltning

UO 9 A1 Sjukvårdsförmåner m.m.

183

UO 9 B8 Kostnader för statlig assistansersättning

103

UO14 A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder

281

UO14 D2 Statliga tjänstepensioner m.m.

150

UO 16 A15 Särskilda utbildningsinsatser för vuxna

235

UO 16 B53 Särskilda utgifter inom universitet och

221

högskolor m.m.

UO 16 B57 Universitets och högskolors premier för de

409

statliga avtalsförsäkringarna

UO 18 A4 Statens bostadskreditnämnd:

3 120

Garantiverksamhet

UO 19 C1 Lokaliseringsbidrag m.m.

381

UO 19 C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m.

172

UO 19 A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder

117

UO 19 A2 Landsbygdslån

403

UO 20 A8 Investeringsbidrag för främjande av

261

omställning i ekologiskt hållbar riktning

UO 23 B17 Från EG-budg finansierad komp för

160

revalvering av jordbruksomräkningskursen

UO 23 B9 Från EG-budgeten finansierade miljö-,

189

struktur- och regionala åtgärder

UO 23 B10 Arealersättning och djurbidrag m.m.

647

UO 23 B11 Intervention och exportbidrag för

500

jordbruksprodukter

Övriga indragningar

1 476

Totalt

9 139

Medgivna överskridanden Enligt 6 § andra stycket lagen (1996:1986) om statsbudgeten får regeringen med riksdagens bemyndigande besluta att ett ramanslag får överskridas, om detta är nödvändigt för att i en verksamhet täcka särskilda utgifter som inte var kända då anslaget anvisades eller för att ett av riksdagen beslutat ändamål med anslaget skall kunna uppfyllas. Regeringens beslut om med- givna överskridanden framgår av tabell 4.25. 59 Skr. 2000/01:101 Tabell 4.25 Medgivna överskridanden Miljoner kronor Utgiftsområde/anslag

UO 8 A2 Mottagande av asylsökande

70

UO 9 A1 Sjukvårdsförmåner m.m.

87

U0 10 A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m.

500

UO 26 A1 Räntor på statsskulden

8492

Summa Medgivna överskridanden

9149

I statsbudgeten anvisades under utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m. anslaget A1 Räntor på statsskulden 81 700 miljoner kronor. Utfallet blev 90 192 miljoner kronor, vilket är 8 492 miljoner kronor högre än vad som budgeterades. Därmed har det direkt till anslaget kopplade bemyndi- gande som riksdagen gett regeringen utnyttjats. Detta bemyndigande innebär att regeringen har rätt att besluta att anslaget får överskridas om det är nödvändigt för att fullgöra statens betal- ningsåtagande. Utgiftsbegränsningar För 2000 har utgiftsbegränsningar införts för några anslag och utgiftsområden. I tabell 4.26 följs dessa begränsningar upp. Tabell 4.26 Begränsningsbelopp 2000 Miljoner kronor

Begränsnings-

belopp

Utfall

Skillnad

UO 3 B1 Tullverket

1 160

1 159

1

UO4 C1 Domstolsverket

3 403

3 339

63

UO 6 Totalförsvar

45 900

46 165

-265

UO 7 Vo A Bistånd

14 399

14 382

17

UO 7 Vo B Central- och

975

936

39

Östeuropa

UO 16 Utbildning och

32 000

31 363

637

universitetsforskning

UO 18 E1 Stöd till lokala

1 050

607

443

investeringspro- gram för

ekologisk hållbarhet

UO 19 A1 Allmänna

1 120

1 170

-50

regionalpolitiska åtgärder

UO 21 Energi

1 959

1 731

228

UO 25 A2 Särskilda

1 300

316

984

insatser i kommuner och

landsting

UO3 B1 Tullverket

1 160

1 159

1

UO 4 C1 Domstolsverket

3 403

3 339

63

UO 6 Totalförsvar

45 900

46 165

-265

Utgiftsbegränsningarna för enskilda områden kommenteras nedan under respektive utgiftsom- rådesavsnitt. Månadsfördelat utgiftsutfall m.m. Statsbudgetens utfall redovisas löpande under året av Ekonomistyrningsverket. I bilaga 7 redo- visas statsbudgetens månadsfördelade utgifter. De korrigeringar av anslagsförbrukningen som görs av myndigheterna vid budgetårets slut re- dovisas i sin helhet på december månad. Utfallet per utgiftsområde m.m. I det följande avsnittet redovisas utfallet per ut- giftsområde m.m. och de större skillnaderna mot statsbudgeten på anslags- eller verksamhetsom- rådesnivå. I vissa fall kommenteras skillnaderna mot tilldelade medel. Med tilldelade medel avses summan av ingående reservationer och ramöver- föringsbelopp, anvisade medel på stats- och tilläggsbudget, samt nettot av medgivna över- skridanden och indragningar. Dessutom redovi- sas utfallet för Riksgäldskontorets nettoutlåning och den kassamässiga korrigeringen. I bilaga 7 redovisas en specifikation av utfallet för samtliga anslag på statsbudgeten samt skillnader bl.a. jäm- fört med statsbudgeten.

4.4.1

Utgiftsområde 1 Rikets styrelse

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna stats- chefen, riksdagen och dess myndigheter, reger- ingen m.m., centrala myndigheter samt medie- frågor. 60 Tabell 4.27 UO 1 Rikets styrelse Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Statschefen

79

80

0

80

0

Riksdagen och

981

989

0

1 005

15

dess ombuds-

män

Regeringen m.m.

2 574

2 648

255

2 830

182

Centrala

49

58

0

56

-2

myndigheter

Mediefrågor

674

685

0

659

-26

Samarbete och

185

0

0

191

191

utveckling i

Östersjöregionen

Summa UO 1

4 541

4 461

255

4 820

359

Utfallet uppgick till 4 820 miljoner kronor och var därmed 359 miljoner kronor (8,1 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna hänför sig i huvudsak till två anslag, äldreanslaget från budgetåret 1999 F1 Samarbete och utveckling inom Östersjöregionen , där förbrukningen finansieras med 191 miljoner kronor av reservationer från tidigare år och an- slaget C1 Regeringskansliet m.m. , där skillnaden mot statsbudgeten på 174 miljoner kronor till största delen förklaras av ökade utgifter för stat- liga pensionsavgifter, men också av bildandet av en sammanhållen 

IT-organisation

 i Regerings- kansliet.

4.4.2

Utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning

Utgiftsområdet omfattar ett antal centrala myn- digheter, bl.a. Riksrevisionsverket, Ekonomi- styrningsverket, Statskontoret, Statistiska cen- tralbyrån, Konjunkturinstitutet, Riksgälds- kontoret, Kammarkollegiet, Statens kvalitets- och kompetensråd, Statens fastighetsverk, Forti- fikationsverket, Finansinspektionen, Insättarga- rantinämnden och Premiepensionsmyndigheten. Vidare ingår vissa administrativa kostnader för statens upplåning och låneförvaltning av stats- skulden, vissa särskilda finansierings- och garan- tiåtaganden samt Riksdagens revisorer. Skr. 2000/01:101 Tabell 4.28 UO 2 Samhällsekonomi och finansförvaltning Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Effektivise-

834

815

-7

844

28

ring och

utveckling

av statlig

förvaltning

Det finansi-

592

656

0

503

-153

ella systemet

Särskilda

70

84

0

32

48

finansie-

rings- och

garantiåta-

ganden

Riksdagens

19

23

0

24

0

revisorer

Summa UO 2

1 515

1 578

-7

1 503

-76

Utfallet uppgick till 1 503 miljoner kronor och var därmed 76 miljoner kronor (4,8 procent) läg- re än vad som anvisades i statsbudgeten. De lägre utgifterna hänför sig i huvudsak till anslaget B4 Riksgäldskontoret : Vissa kostnader för upplåning och låneförvaltning, där skillnaden mot statsbudgeten uppgick till 140 miljoner kronor, vilket till största delen beror på succes- sivt minskande utgifter för provisionskostnader m.m. avseende upplåning i svenska kronor. Hög- re utgifter jämfört med statsbudgeten hänför sig bl.a. till äldreanslaget 1997 B7 Investeringar i inf- rastrukturen på svenska finansmarkanden där 49 miljoner kronor av anslagssparandet finansierat ytterligare köp av aktier i OM Gruppen AB.

4.4.3

Utgiftsområde 3 Skatteförvaltning och uppbörd

Utgiftsområdet omfattar Riksskatteverket och skattemyndigheterna (skatteförvaltningen) samt Tullverket. Tabell 4.29 UO 3 Skatteförvaltng och uppbörd Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Skatteför-

4 846

4 795

0

5 011

217

valtningen

Tullverket

1 107

1 127

0

1 159

32

Summa UO 3

5 953

5 922

0

6 170

248

61 Skr. 2000/01:101 Utfallet uppgick till 6 170 miljoner kronor och var därmed 248 miljoner kronor (4,2 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna förklaras till största delen av att utfallet för anslaget A2 Skattemyndigheter- na blev 173 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Ökningen förklaras till största delen av senareläggning av IT-projekt från 1999. I budgetpropositionen för 2001 redovisade regeringen ett begränsningsbelopp på anslaget B1 Tullverket till 1 160 miljoner kronor. Utfallet blev 1 159 miljoner kronor dvs. 1 miljon kronor lägre än begränsningsbeloppet, men 32 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten.

4.4.4

Utgiftsområde 4 Rättsväsendet

Utgiftsområdet omfattar polisväsendet, åklagar- väsendet, domstolsväsendet, rättshjälpen, krimi- nalvården, exekutionsväsendet, Brottsförebyg- gande rådet, Brottsoffermyndigheten, Rätts- medicinalverket och Gentekniknämnden Tabell 4.30 UO 4 Rättsväsendet Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Polisväsendet

11 914

12 048

90

12 575

528

Åklagarväsen-

831

946

13

993

47

det

Domstolsvä-

3 113

3 359

1

3 339

-20

sendet m.m.

Kriminal-

3 957

3 820

10

3 883

63

vården

Kronofogde-

1 347

1 342

0

1 397

55

myndigheterna

Övrig verk-

1 099

1 153

-37

1 129

-24

samhet inom

rättsväsendet

Summa UOo 4

22 262

22 667

77

23 317

650

Utfallet uppgick till 23 317 miljoner kronor och var därmed 650 miljoner kronor (2,9 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. De högre utgifterna jämfört med statsbudge- ten hänför sig i huvudsak till anslaget A1 Polisor- ganisationen som blev 510 miljoner kronor högre än anvisat bl.a. beroende på högre löneutgifter till följd av polisens löneavtal. Utfallet för ansla- get D1 Kriminalvården blev 63 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Regeringen beslutade under 2000 om ett begränsningsbelopp slutade under 2000 om ett begränsningsbelopp för anslaget C1 Domstolsverket på 3 403 miljoner kronor. Utfallet understeg detta belopp med 63 miljoner kronor. Jämfört med statsbudgeten blev utfallet 20 miljoner kronor lägre.

4.4.5

Utgiftsområde 5

Utrikesförvaltning och internationell samverkan Utgiftsområdet omfattar förvaltningskostnader för Utrikesdepartementet och de 106 utlands- myndigheterna, bidrag till vissa internationella organisationer, information om Sverige i utlan- det, nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska frågor, bland annat strategisk exportkontroll och europainforma- tion. Tabell 4.31 UO 5 Utrikesförvaltning och internationell samverkan Miljoner kronor

Verksamhets-område

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-SB

1999

2000

2000

2000

2000

Utrikesför-

1 914

1 900

-176

1

-3

valtningen m.m.

897

Internationella

794

908

0

905

-3

organisationer

Information om

65

71

0

69

-2

Sverige i utlandet

Nedrustnings- och

57

59

0

61

2

säkerhetspolitiska

frågor m.m.

Övriga utrikespoli-

46

46

0

52

6

tiska frågor

Summa UO 5

2 877

2 983

-176

2 984

1

Utfallet uppgick till 2 984 miljoner kronor och var därmed 1 miljoner kronor (0,0 procent) hög- re än vad som anvisades i statsbudgeten. De anslag som står för de största skillnaderna är B2 Nordiska ministerrådet för vilket utfallet blev 31 miljoner kronor lägre än statsbudgeten, medan utfallet för B4 Fredsfrämjande verksamhet blev 55 miljoner kronor högre än statsbudgeten.

4.4.6

Utgiftsområde 6 Totalförsvar

Utgiftsområdet omfattar verksamheter inom det militära och det civila försvaret, Kustbevakning- en, Statens räddningsverk, Sprängämnesinspek- 62 tionen, nämnder samt stödverksamhet till det militära och det civila försvaret. I utgiftsområdet ingår även internationell fredsfrämjande verk- samhet med svensk trupp utomlands. Tabell 4.32 UO 6 Totalförsvar Miljoner kronor

Verksamhetsom-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

råde

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Militärt försvar

40 133

42 785

0

42 113

-672

Vissa funktio-

2 284

1 868

6

2 000

132

ner inom det

civila försvaret

Kustbevak-

890

1 040

0

1 079

39

ningen och

nämnder m.m.

Totalförsvars-

972

955

6

973

18

gemensam

verksamhet

Summa UO 6

44 280

46 649

12

46 165

-484

Utfallet uppgick till 46 165 miljoner kronor och var därmed 484 miljoner kronor (1,0 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Regeringen redovisade i budgetpropositionen för 2001 att hela utgiftsområdet skulle omfattas av ett begränsningsbelopp på 45 900 miljoner kronor. Utfallet översteg detta belopp med 265 miljoner kronor. Utfallet för anslaget A3 Materi- el, anläggningar samt forskning och teknikutveck- ling blev 1 132 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten, bl.a. beroende på förseningar av materielleveranser från såväl Försvarets materiel- verk som försvarsindustrin. Däremot blev ansla- get A1 Förbandsverksamhet och beredskap m.m . 676 miljoner kronor högre än anvisat i statsbud- geten. Anledningen till detta är bl.a ökade utgif- ter i samband med omstrukturering inom För- svarsmakten samt brister i Försvarsmaktens interna styrning och kontroll.

4.4.7

Utgiftsområde 7 Internationellt bistånd

Utgiftsområdet omfattar utvecklingssamarbete med utvecklingsländer och samarbete med län- der i Central- och Östeuropa. Skr. 2000/01:101 Tabell 4.33 UO 7 Internationellt bistånd Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Internationellt

11 625

12 487

0

14 382

1 895

utvecklings-

samarbete

Samarbete

794

750

0

936

186

med Central-

Östeuropa

Summa UO 7

12 418

13 237

0

15 317

2 081

Utfallet uppgick till 15 317 miljoner kronor och var därmed 2 081 miljoner kronor (15,7 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Regeringen beslutade under 2000 om ett be- gränsningsbelopp för verksamhetsområdet A In- ternationellt utvecklingssamarbete på 14 399 miljoner kronor och för verksamhetsom- råde B Samarbete med Central- och Östeuropa på 975 miljoner kronor. Utfallet understeg dessa belopp med 17 miljoner kronor respektive 39 miljoner kronor. Skillnaden för utgiftsområdet mellan utfallet och statsbudgeten förklaras främst av ett utnytt- jande av ingående reservationer på anslaget A1 Biståndsverksamhet . Utfallet för anslaget blev 1 870 miljoner kronor högre än budgeterat. Utnyttjandet av en del av de ingående reserva- tionerna aviserades av regeringen redan i budget- propositionen för 2000.

4.4.8

Utgiftsområde 8 Invandrare och flyktingar

Utgiftsområdet omfattar migrations- och integ- rationspolitik. Från och med år 2000 omfattar området också insatser för nationella minorite- ter. Tabell 4.34 UO 8 Invandrare och flyktingar Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Migrations-

1 953

2 165

0

2 223

59

politik

Integra-

2 449

2 728

0

2 241

-487

tionspolitik

Minoritets-

0

8

0

8

0

politik

Summa UO 8

4 402

4 901

0

4 472

-428

63 Skr. 2000/01:101 Utfallet uppgick till 4 472 miljoner kronor och var därmed 428 miljoner kronor (8,7 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. An- talet asylsökanden i mottagandesystemet och an- talet utplaceringar i kommunerna är faktorer som i stor utsträckning har påverkat utgifterna för utgiftsområdet under det gångna året. Skill- naden förklaras främst av att utfallet för anslaget B4 Kommunersättningar vid flyktingmottagande blev 340 miljoner kronor lägre än anvisat i stats- budgeten, beroende på att antalet mottagna per- soner i kommunerna blev lägre än beräknat. Däremot blev anslaget A2 Mottagande av asylsö- kande 197 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Detta beror på att antalet perso- ner i mottagandesystemet översteg vad som be- räknats i statsbudgeten, vilket främst förklaras av ökat antal asylsökande på grund av Kosovokri- sen, samt ett ökat antal asylsökande bosnier och irakier.

4.4.9

Utgiftsområde 9

Hälsovård, sjukvård och social omsorg Utgiftsområdet omfattar verksamheterna hälso- och sjukvård, social omsorg samt stöd till sek- torsforskning. Tabell 4.35 UO 9 Hälsovård, sjukvård och social omsorg Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Hälso- och

18 030

18 108

2 096

20 971

2 864

sjukvård

Social omsorg

6 388

7 128

41

7 474

347

Forskning

101

127

-12

128

0

Summa UOo 9

24 519

25 363

2 125

28 573

3 211

Utfallet uppgick till 28 573 miljoner kronor och var därmed 3 211 miljoner kronor (12,7 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden kan främst härföras till anslaget A2 Bidrag till läkemedelsförmånen . Utfallet blev

2 784 miljoner kronor högre än anvisade medel i statsbudgeten. En orsak till detta är att en slutre- glering gjordes på 1 215 miljoner kronor avseen- de 1999. En annan orsak är att under 2000 har de faktiska utgifterna utbetalats eftersom 2000 har varit avtalslöst mellan landstinget och staten. De ökade kostnaderna beror också på ökade voly- mer och priser på läkemedel under 2000. Utgifterna för anslaget B8 Kostnader för statlig assistansersättning uppgick 2000 till 5 306 miljo- ner kronor, vilket var 170 miljoner kronor högre än anvisade medel i statsbudgeten.

4.4.10

Utgiftsområde 10

Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Utgiftsområdet omfattar två verksamhetsområ- den, ekonomisk trygghet vid sjukdom och han- dikapp samt kostnader för socialförsäkringsad- ministrationen, dvs. Riksförsäkringsverket och de allmänna försäkringskassorna. Tabell 4.36 UO 10 Ekonomisk trygghet vid sjukdom och handikapp Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Ekonomisk

82 769

86 988

3 800

92 507

5 518

trygghet vid

sjukdom och

handikapp

Socialförsäk-

5 708

5 482

0

5 430

-52

ringsadmini-

stration

Summa UO10

88 477

92 470

3 800

97 937

5 466

Utfallet uppgick till 97 937 miljoner kronor och var därmed 5 466 miljoner kronor (5,9 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden förklaras främst av högre utgifter för Anslaget A1 Sjukpenning och rehabilitering m.m. Utgifterna blev 4 976 miljoner kronor (16 procent) högre än vad som anvisats i statsbudge- ten. Utgiftsutvecklingen för anslaget styrs bl.a. av antalet dagar ersatta med sjukpenning, vilka påverkas av demografiska förändringar och bete- endeförändringar på individnivå. Vidare påverkas utgifterna av den genomsnittliga ersättningen, vilken styrs av regelverk och löneutveckling. Förklaring till de ökade utgifterna för sjuk- penning återfinns främst i det ökade antalet er- satta dagar. 64

Tabell 4.37 Antal ersatta sjukdagar, ersättning per dag 1997-2000

Antal ersatta nettodagar

Genomsnittlig ersättning

miljoner dagar

kronor/dag

1997

41,7

332

1998

50,4

368

1999

62,7

386

2000

76,6

402

Antalet ersatta nettosjukdagar uppgick 2000 till ca 76,6 miljoner dagar. Det är ca 14 miljoner (22,2 procent) fler dagar än 1999. Utgifterna för anslaget A2 Förtidspensioner uppgick 2000 till 47 744 miljoner kronor, vilket är 573 miljoner kronor mer än anvisat i statsbud- geten. De högre utgifterna beror till största de- len på att fler personer än beräknat har beviljats förtidspension.

4.4.11

Utgiftsområde 11

Ekonomisk trygghet vid ålderdom Utgiftsområdet omfattar folkpension för de ål- derspensionärer som saknar ATP och pensions- tillskott i form av ålderspension. Vidare ingår ATP och folkpension i form av efterlevandepen- sion till vuxna, bostadstillägg till pensionärer samt delpension. Tabell 4.38 UO 11 Ekonomisk trygghet vid ålderdom Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Ekonomisk

34 450

33 619

0

33 538

-81

trygghet vid

ålderdom

Summa UO11

34 450

33 619

0

33 538

-81

Utfallet uppgick till 33 538 miljoner kronor och var därmed 81 miljoner kronor (0,2 procent) läg- re än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna på anslaget A2 Efterlevandepensio- ner till vuxna blev 123 miljoner kronor lägre än statsbudgeten. Detta beror på att antalet pensio- ner med änkepension blev lägre än beräknat. Skr. 2000/01:101

4.4.12

Utgiftsområde 12

Ekonomisk trygghet för familjer och barn Utgiftsområdet omfattar ekonomiskt stöd till barnfamiljer, framför allt genom allmänna barn- bidrag och föräldraförsäkring. Bostadsbidrag återfinns under utgiftsområde 18. Tabell 4.39 UO 12 Ekonomisk trygghet för familjer och barn Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Ekonomisk

41 175

44 756

13

44 596

-159

trygghet för

familjer och

barn

Summa UO12

41 175

44 756

13

44 596

-159

Utfallet för utgiftsområdet uppgick till 44 596 miljoner kronor och var därmed 159 miljoner kronor (0,4 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgifterna för anslaget A3 Un- derhållsstöd blev 106 miljoner kronor (3,9 pro- cent) lägre än vad som anvisades på statsbudge- ten. Utfallet för anslaget A2 Föräldraförsäkring blev 85 miljoner kronor lägre än anvisat i stats- budgeten. Från anslaget finansieras föräldraför- säkringen i form av färäldrapenning, tillfällig för- äldrapenning och havandeskapspenning. Orsaken till ett lägre utfall än vad som budgete- rats är främst lägre genomsnittlig ersättningsnivå än beräknat och färre antal utnyttjade nettodagar i föräldrapenningen. Männens andel av de utbetalda dagarna i för- äldrapenningen har ökat under hela 1990-talet. År 1990 var männens andel 7, 1 procent och 2000 uppgick den till 12,4 procent. Tabell 4.40 Föräldrapenningen år 1996-2000

Antal

Medel

nettoda-

därav

därav

ers. per

därav

därav

gar 1000-

kvin-

män

dag

kvinnor

män

tal

nor %

%

kr/dag

kr/dag

kr/dag

1996

42 177

89,4

10,6

269

256

374

1997

37 905

90,1

9,9

274

264

364

1998

36 327

89,6

10,4

302

291

397

1999

36 036

88,4

11,6

316

305

403

2000

35 661

87,6

12,4

333

321

418

Däremot blev anslaget A1 Allmänna barnbidrag 100 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Denna ökning förklaras av ett 65 Skr. 2000/01:101 geten. Denna ökning förklaras av ett högre antal födda barn än vad som beräknades i statsbudge- ten.

4.4.13

Utgiftsområde 13

Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Utgiftsområdet omfattar verksamheterna bidrag till arbetslöshetsersättning samt bidrag till lönegarantiersättning. Tabell 4.41 UO 13 Ekonomisk trygghet vid arbetslöshet Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Ersättning

35 448

30 573

3 300

33 224

2 651

vid arbets-

löshet

Summa UO13

35 448

30 573

3 300

33 224

2 651

Utfallet uppgick till 33 224 miljoner kronor och var därmed 2 651 miljoner kronor (8,7 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgiftsnivån inom utgiftsområdet påverkas av nivån på den öppna arbetslösheten och genom- snittlig dagpenning vad gäller utgifterna för ar- betslöshetsersättningen samt av antalet konkur- ser vad gäller utgifterna för lönegaranti- ersättning. De högre utgifterna är hänförliga till A1 Bi- drag till arbetslöshetsersättning , vars utfall blev 2 555 miljoner kronor högre än anvisat. Beräk- ningen i statsbudgeten baserade sig på att den genomsnittliga arbetslösheten för året skulle

uppgå till 4,5 procent, medan

utfallet

blev

4,7 procent. Denna ökning

förklarar

ca

1 000 miljoner kronor av skillnaden. Den öppna arbetslösheten sjönk dock till 4 procent i slutet av året. En annan förklaring till det högre utfallet är att utvecklingen av antalet arbetslösa med in- komstrelaterad ersättning underskattades i stats- budgeten. Antalet arbetslösa med inkomstrelate- rad ersättning minskar inte i samma takt som antalet arbetslösa enligt SCB:s arbetskraftsun- dersökning (AKU). Arbetslösa med inkomstre- laterad ersättning består inte enbart av s.k öppet arbetslösa utan även av grupper som definieras som sysselsatta enligt AKU, t.ex. deltidsarbets- lösa och personer sysselsatta i s.k. timvikariat.

4.4.14

Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv

Utgiftsområdet omfattar arbetsmarknadspolitis- ka åtgärder, Arbetsmarknadsverket, Arbetar- skyddsstyrelsen och ytterligare ett antal myn- digheters förvaltning samt forskning och utveckling på arbetsmarknads- och arbetslivsom- rådet. Området omfattar även Europeiska social- fonden merkostnadsersättning till Samhall AB :s verksamhet, vissa utgifter för jämställdhetspoli- tiska frågor samt statliga arbetsgivarfrågor. Tabell 4.42 UO 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Arbetsmark-

35 721

32 907

-103

28 115

-4 792

nad

Arbetsliv

5 476

5 435

0

5 500

65

Jämställdhet

25

30

0

42

11

mellan kvin-

nor och män

Staten som

7 570

7 758

-110

7 410

-348

arbetsgivare

Summa UO14

48 792

46 130

-213

41 067

-5 063

Utfallet uppgick till 41 067 miljoner kronor och var därmed 5 063 miljoner kronor (11,0 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden i förhållande till anvisade medel på statsbudgeten hänför sig främst till de lägre ut- gifterna på anslaget A2 Arbetsmarknadspolitiska åtgärder . Utgifterna blev 15 648 miljoner kronor, vilket är 3 943 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Detta beror på en minskad om- fattning av de arbetsmarknadspolitiska åtgärder- na till följd av att arbetsmarknadsläget har för- bättrats betydligt. I budgetpropositionen för 2000 antogs att antalet personer i arbetsmark- nadspolitiska program skulle uppgå till i genom- snitt 3,5 procent av arbetskraften 2000. Utfallet visar att denna andel kom att uppgå till endast 2,6 procent. Detsamma gäller anslaget A3 Sär- skilda åtgärder för arbetshandikappade som blev 658 miljoner kronor lägre än vad som beräkna- des i statsbudgeten. Utfallet för anslaget A4 Europeiska socialfon- den m.m. för perioden 1995-1999 blev 441 mil- joner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Detta beror på att anslagssparade har använts. Däremot blev utfallet för anslaget A5 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006 638 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudge- 66 ten, beroende på att programmen fastställdes av EG-kommissionen senare än vad som tidigare antagits viss tröghet med utbetalningar i början av en programperiod. Utfallet för anslaget D2 Statliga tjänstepensio- ner m.m . blev 7 409 miljoner kronor, vilket är 347 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbud- geten.

4.4.15

Utgiftsområde 15 Studiestöd

Utgiftsområdet omfattar utgifter för studiehjälp till gymnasiestuderande i form av studiebidrag, inackorderingstillägg m.m. och studiemedel samt olika former av vuxenstudiestöd . Tabell 4.43 UO 15 Studiestöd Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB 2000

Summa UO15

19 676

20 981

-540

19 681

-1 301

Utfallet uppgick till 19 681 miljoner kronor och var därmed 1 301 miljoner kronor (6,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfallet och statsbudgeten hänför sig främst till anslaget A3 Vuxenstudiestöd m.m. vars utfall blev 1 470 miljoner kronor lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det lägre utfallet förklaras främst av att efterfrågan på det särskilda utbildningsbidraget har minskat kraf- tigt, bl.a. till följd av fortsatt sjunkande arbets- löshet. Tabell 4.44 Antal personer som mottog vuxenstudiestöd 1996-2000

1996

1997

1998

1999

2000

76 500

130 500

173 800

176 000

146 500

Utfallet för anslaget A2 Studiemedel m.m. blev 301 miljoner kronor högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Det beror på att Centrala stu- diestödsnämnden (CSN) under 2000 tillämpat en utgiftsmässig redovisning medan en kassa- mässig redovisning tillämpades 1999. Denna för- ändring innebar att anslaget i januari 2000 belas- tades kassamässigt med räntefakturor på ca 1 100 miljoner kronor, avseende fjärde kvartalet 1999 och utgiftsmässigt med samtliga räntefakturor avseende 2000. I statsbudgeten 2000 antogs att CSN skulle avräkna anslaget helt kassamässigt.

Skr. 2000/01:101

CSN belastade i december

anslaget med

1 030 miljoner

kronor enligt en

utgiftsmässig

princip. Den

förändrade redovisningsprincipen

innebar därför att utfallet blev ca 1 miljard kro- nor högre jämfört med statsbudgeten. Under 2000 blev antalet studerande lägre än vad som antogs i statsbudgeten, vilket bidrog till lägre ut- gifter. Tabell 4.45 Antal studerande med studiemedel 1996-2000

Studiebidrag

Studielån

1996

356 394

262 668

1997

384 650

300 021

1998

412 316

326 354

1999

416 703

336 457

2000

419 771

344 962

Under 2000 ökade antalet högskolestuderande i Sverige som hade studiemedel med 6 364 perso- ner. Under 2000 har antalet studiemedelstagare på grundskolenivå och gymnasial nivå minskat, medan utlandsstudier har ökat marginellt. Tabell 4.46 Utbetalda studiemedel 1996-2000

Miljoner kronor

Bidrag

Lån 1

1996

4 479

9 075

1997

4 810

10 119

1998

4 964

10 754

1999

5 016

11 165

2000

5 125

11 762

1 Inkl. extra studiemedel

4.4.16

Utgiftsområde 16

Utbildning och universitetsforskning Utgiftsområdet omfattar skola och barnomsorg, vuxenutbildning, kvalificerad yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning samt centrala myndigheter inom Utbildningsdepartementets ansvarsområde. 67 Skr. 2000/01:101 Tabell 4.47 UO 16 Utbildning och universitetsforskning Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Barnomsorg,

6 251

7 003

2

6 486

-517

skola och vuxen-

utbildning

Universitet och

19 933

22 712

-103

21 914

-797

högskolor m m

Högskolemyn-

487

487

20

517

29

digheter

Nationella och

2 420

2 310

23

2 385

75

internationella

forskningsresur-

ser

Gemensamma

58

60

-2

61

1

ändamål

Summa UO16

29 148

32 573

-60

31 363

-1 210

Utfallet uppgick till 31 363 miljoner kronor och var därmed 1 210 miljoner kronor (-3,7 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Utgiftsområdet omfattades av en utgiftsbe- gränsning på 32 000 miljoner kronor år 2000. Utfallet blev 637 miljoner kronor lägre än ut- giftsbegränsningen. Universitet och högskolor svarar för ca 70 procent av utgiftsområdets utgifter. Utgifter- na som avser utbildning och forskning vid uni-

versitet och

högskolor uppgick 2000 till

21 914 miljoner

kronor, vilket är 797 miljoner

kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet på anslaget A5 Förstärkning av utbildning i stor- stadsregionerna blev 235 miljoner kronor lägre än budgeterat. Medlen skulle ha använts till försko- lor i socialt utsatta bostadsområden, språkut- veckling i skolan och praktikantanskaffning för vuxna invandrare. Det har tagit längre tid än be- räknat att ta fram lokala utvecklingsavtal mellan staten och kommunerna, vilket är en orsak till att utgifterna är lägre än anvisat i statsbudgeten. Utfallet på anslaget A 15 Särskilda utbild- ningsinsatser för vuxna blev 256 miljoner kronor lägre än anvisade medel i statsbudgeten. Anslaget består av två delar, det s.k. kunskapslyftet och försöksverksamhet med viss kvalificerad yrkes- utbildning. Skillnaden förklaras främst av att medlen avseende den kvalificerade yrkesutbild- ningen inte förbrukades helt under 2000. Av de ursprungligen planerade 12 000 platserna har ca 80 procent utnyttjats.

4.4.17

Utgiftsområde 17

Kultur, medier, trossamfund och fritid Utgiftsområdet omfattar kultur och medier, stöd till folkbildning, ungdomsfrågor samt folk- rörelse- och idrottsfrågor. Tabell 4.48 UO 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Allmän kulturverk-

301

300

13

314

14

samhet

Teater, dans och mu-

1 396

1 417

0

1 416

0

sik

Bibliotek, litteratur

230

234

0

240

6

och kulturtidskrifter

Bild och form samt

94

93

0

94

2

konsthantverk

Ersättningar och bi-

259

262

8

269

7

drag till konstnärer

Arkiv

294

309

0

308

-1

Kulturmiljö

532

416

0

399

-17

Museer och

967

1 008

9

1 021

13

utställningar

Film och medier

193

239

0

240

1

Forskning

38

37

0

37

0

Trossamfund

55

53

0

52

-1

Folkbildning

2 570

2 571

0

2 567

-3

Ungdomsfrågor

112

110

0

110

0

Folkrörelse och id-

517

522

-2

520

-2

rottsfrågor

Summa UO 17

7 558

7 570

27

7 589

18

Utfallet uppgick till 7 589 miljoner kronor och var därmed 18 miljoner kronor (0,2 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden mellan utfallet och statsbudgeten är liten inom samtliga verksamhetsområden.

4.4.18

Utgiftsområde 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande

Utgiftsområdet omfattar plan-, bygg- och bo- stadsväsendet, geotekniska frågor, länsstyrelser- na, lantmäteriverksamhet samt stöd till ekolo- gisk omställning och utveckling. 68 Tabell 4.49 UO 18 Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Plan-, bygg- och

14 023

11 561

-963

9 002

-2 559

bostadsväsendet

Geoteknik

27

24

0

25

1

Länsstyrelserna

1 819

1 819

0

1 816

-3

m m

Lantmäteriverk-

396

424

0

411

-13

samhet

Stöd till ekolo-

908

1 763

0

613

-1 151

gisk omställning

och utveckling

Summa UO 18

17 172

15 592

-963

11 867

-3 725

Utfallet uppgick till 11 867 miljoner kronor och var därmed 3 725 miljoner kronor (23,9 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden hänför sig främst till att anslaget A4 Statens bostadskreditnämnd : Garantiverksam- het redovisade ett lågt utfall. Anslagets utfall un- derskred budgeterade medel med 1 463 miljoner kronor. Orsaken till detta är bla att antalet ska- deärenden inom statens bostadskreditnämnds områden blev också lägre än väntat, vilket har minskat utgifterna. Utfallet för anslaget A10 Bostadsbidrag blev 1 297 miljoner kronor lägre än anvisat i stats- budgeten. Orsaken till detta är att färre hushåll fått bostadsbidrag än beräknat i statsbudgeten. Dessutom har återbetalningsgraden stigit för återbetalningsskyldiga hushåll.

Anslag E1 Stöd till lokala investeringsprogram för ekologisk hållbarhet anvisades i statsbudgeten med 1 758 miljoner kronor. Utfallet blev 1 151 miljoner kronor lägre än budgeterat. I vår- propositionen angav regeringen att ett begräns- ningsbelopp på 1 050 miljoner kronor skulle in- föras på anslaget. Utfallet blev 443 miljoner kronor lägre än begränsningsbeloppet.

Utfallet för anslaget A2 Räntebidrag m.m. blev 189 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten.

4.4.19

Utgiftsområde 19

Regional utjämning och utveckling Utgiftsområdet omfattar bl.a. olika former av regionalpolitiska företagsstöd och medel som länsstyrelserna och självstyrelseorganen samt Skr. 2000/01:101 Närings- och teknikutvecklingsverket förfogar över för regional projektverksamhet samt för en del av medfinansieringen av EG:s strukturfonds- program. Vidare ingår medel för utbetalningar från EG:s regionalfond samt medel för Gles- bygdsverket och Statens institut för regional- forskning. Tabell 4.50 UO 19 Regional utjämning och utveckling Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Regional utjäm-

3 720

3 310

175

3 006

-304

ning och utveck-

ling

Summa UO19

3 720

3 310

175

3 006

-304

Utfallet uppgick till 3 006 miljoner kronor och var därmed 304 miljoner kronor (9,2 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. Den största skillnaden hänför sig till anslaget A9 Europeiska regionala utvecklingsfonden perio- den 

2000-2006 ,vilket inte belastades under året. Anledningen till detta var att anslaget får dispo- neras först då programdokumenten har fast- ställts av EG-kommissionen.

Utfallet för anslaget A4 Ersättning för nedsätt- ning av socialavgifte r blev 245 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Detta beror på att ingen ersättning betalades ut i avvaktan på EG-kommissionens granskning av stödformen, vilket innebar att årets anslag endast belastades med retroaktiva ersättningar. I december 2000 beslutade EG-kommisionen att inte godkänna stödformen i dess nuvarande utformning. Utfallet för anslaget A8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1995 

-1999

blev 736 miljoner kronor, vilket är 124 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. Skillnaden täck- tes av anslagssparande.

4.4.20

Utgiftsområde 20

Allmän miljö- och naturvård Utgiftsområdet omfattar frågor rörande biolo- gisk mångfald och naturvård, sanering och åter- ställning av förorenade områden, vatten- och luftvård, avfallsfrågor, bilavgasfrågor, miljö- skydd, miljö- och kretsloppsforskning, kemika- liekontroll, strålskydd och säkerhetsfrågor kopp- lade till kärnkraften samt internationellt miljö- samarbete. 69 Skr. 2000/01:101 Tabell 4.51 UO 20 Allmän miljö- och naturvård Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Miljövård

1 379

1 461

0

1 442

-19

Strålskydd,

253

260

0

259

-2

kärnsäkerhet

m.m.

Summa UO20

1 632

1 721

0

1 701

-21

Utfallet uppgick till 1 701 miljoner kronor och var därmed 21 miljoner kronor (1,2 procent) läg- re än vad som anvisades i statsbudgeten. Den främsta förklaringen till de lägre utgifter- na är att reservationsanslaget A9 Investeringsbi- drag för främjande av omställning i ekologiskt hållbar riktning belastades med 39 miljoner kro- nor, vilket är 92 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Däremot blev det genom ut- nyttjande av tidigare års anslagsbehållningar hög- re utgifter på äldreanslaget från 1999 A10 Miljö- insatser i Östersjöregionen .

4.4.21

Utgiftsområde 21 Energi

Utgiftsområdet omfattar insatser för omställ- ning och utveckling samt insatser för att främja utvecklingen av effektiva energimarknader. Tabell 4.52 UO 21 Energi Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Effektiv energi-

252

114

5

149

36

marknad

Omställning och

850

1 332

430

1 581

250

utveckling av

energisystemet

Summa UO21

1 101

1 446

435

1 731

285

Utfallet uppgick till 1 731 miljoner kronor och var därmed 285 miljoner kronor (19,7 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. I vårpropositionen redovisade regeringen ett begränsningsbelopp på hela utgiftsområdet på 1 959 miljoner kronor. Utfallet blev 228 miljoner kronor lägre än begränsningsbeloppet. Den största skillnaden hänför sig till anslaget B10 Ersättning för vissa kostnader vid avveckling av en reaktor i Barsebäcksverken som blev 439 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudge- ten. På tilläggsbudget anvisades 430 miljoner kronor för detta ändamål. Däremot blev anslaget B6 Introduktion av ny energiteknik 183 miljoner kronor lägre än beräk- nat i statsbudgeten.

4.4.22

Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Utgiftsområdet omfattar väghållning och ban- hållning, vägtrafik och järnvägstrafik, sjöfart, luftfart, postbefordran, telekommunikationer och övergripande informationsteknikfrågor. I utgiftsområdet ingår även sektorsforskning och miljöfrågor. Tabell 4.53 UO 22 Kommunikationer Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Vägar och järn-

22 944

23 171

150

22 707

-464

vägar

Sjö- och luftfart

871

634

10

758

125

Post- och tele-

709

559

0

539

-20

kommunikation

SJ, kollektivtra-

596

739

-26

913

174

fik och sam-

hällsköpta

tjänster m.m.

Kommunika-

510

430

3

428

-2

tionsforskning

och meteorologi

Summa UO22

25 629

25 532

137

25 345

-187

Utfallet uppgick till 25 345 miljoner kronor och var därmed 187 miljoner kronor (0,7 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. De stora skillnaderna mellan utfall och stats- budget återfinns på Anslaget A4 Banverket : Ban- hållning blev 288 miljoner kronor lägre än beräknat i statsbudgeten. Anslaget A1 Vägverket: Administration blev 203 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Anslaget A2 Väghållning och statsbidrag blev 167 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. De högre utgifterna hän- för sig bl.a till kostnader för att återställa vägnä- tet till följd av sommarens översvämningar. 70

4.4.23

Utgiftsområde 23

Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar Utgiftsområdet omfattar jordbruk och träd- gårdsnäring, fiske, rennäring, djurskydd och djurhälsovård, livsmedelskontroll, viss utbild- ning och forskning samt skogsnäring. Tabell 4.54 UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslu- tande näringar Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Internationellt

36

37

0

37

0

samarbete

Jordbruk och

9 423

7 119

-8

7 197

78

trädgårds-

näring

Fiske

178

196

3

148

-48

Rennäring m.m.

103

100

0

108

8

Djurskydd och

326

282

0

286

3

djurhälsovård

Livsmedel

182

202

-3

165

-37

Utbildning och

1 320

1 396

15

1 401

6

forskning

Skogsnäring

357

394

0

397

3

Summa UO23

11925

9 726

7

9 739

13

Utfallet uppgick till 9 739 miljoner kronor och var därmed 13 miljoner kronor (0,1 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Skillnaden förklaras bland annat av anslaget B8 

Miljö-,

 struktur- och regionala åtgärder vars utfall blev 248 miljoner kronor högre än anvisat i statsbudgeten. De högre utgifterna beror på att de resterande utbetalningarna för stödåret 1999 ingår i utfallet samt vallstöd för åren 1999 och 2000. Däremot blev utfallet på anslaget B11 In- terventioner och exportbidrag för jordbruksproduk- ter 143 miljoner kronor lägre än anvisat i statsbudgeten. Det lägre utfallet förklaras bland annat av skördeutfallet och prisutvecklingen.

4.4.24

Utgiftsområde 24 Näringsliv

Utgiftsområdet omfattar verksamheterna när- ingspolitik, teknologisk infrastruktur, konkur- rensfrågor, teknisk forskning och utveckling, ut- rikeshandel, export och investeringsfrämjande, konsumentfrågor och övriga åtaganden. Skr. 2000/01:101 Tabell 4.55 UO 24 Näringsliv Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Näringspolitik

1 017

888

11

834

-54

Teknologisk inf-

163

157

6

169

12

rastruktur

Konkurrensfrå-

70

70

0

78

8

gor

Teknisk forsk-

1 449

1 273

0

2 151

878

ning och utveck-

ling

Utrikeshandel,

329

403

0

429

26

export- och in-

vesteringsfräm-

jande

Konsument-

115

123

1

120

-3

frågor

Övriga åtagan-

97

70

0

37

-33

den

Summa UO24

3 240

2 983

18

3 819

835

Utfallet uppgick till 3 819 miljoner kronor och var därmed 835 miljoner kronor (28,0 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten.

För anslaget D1 Teknisk forskning och utveck- ling blev utfallet 878 miljoner kronor högre än anvisade medel i statsbudgeten. De högre utgif- terna täcktes av ingående anslagsbehållningar från 1999. Antalet forsknings- och utvecklings- projekt som beviljats medel under budgetåret har ökat något jämfört med 1999.

4.4.25

Utgiftsområde 25

Allmänna bidrag till kommuner Utgiftsområdet omfattar merparten av statens bidrag till kommuner och landsting. Tabell 4.56 UO 25 Allmänna bidrag till kommuner Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Bidrag och

102 542

97 667

619

97 535

-132

ersättning till

kommuner och

landsting

Summa UO25

102 542

97 667

619

97 535

-132

Utfallet uppgick till 97 535 miljoner kronor och var därmed 132 miljoner kronor (0,1 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten. 71 Skr. 2000/01:101 Lägre utgifter i förhållande till anvisat i stats- budgeten uppvisade anslaget A2 Bidrag till sär- skilda insatser i vissa kommuner och landsting vars utfall blev 776 miljoner kronor lägre. I vårpropo- sitionen redovisade regeringen att anslaget om- fattades av ett begränsningsbelopp på 1 300 mil- joner kronor. Utfallet blev 984 miljoner kronor lägre än begränsningsbeloppet.

För anslaget A3 Statligt utjämningsbidrag till kommuner och landsting blev utfallet 619 miljo- ner kronor högre än anvisat i statsbudgeten blev Statistiska centralbyråns slutliga beräkning av ut- jämningsbidraget till kommuner och landsting var högre än den preliminära beräkningen. Ut- giftsökningen motsvaras av en lika stor ökning av utjämningsavgiften på statsbudgetens in- komstsida.

4.4.26

Utgiftsområde 26 Statsskuldsräntor m.m.

Utgiftsområdet omfattar utgifter för räntorna på statsskulden, oförutsedda utgifter samt Riks- gäldskontorets provisionskostnader i samband med upplåning och skuldförvaltning. Utgiftsom- rådet statsskuldsräntor m.m. ingår inte under ut- giftstaket eftersom regeringen och riksdagen i mycket begränsad omfattning kan påverka dessa utgifter på kort sikt. Tabell 4.57 UO 26 Statsskuldsräntor m.m. Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Räntor på

89 825

81 700

0

90 192

8 492

statsskulden

Oförutsedda

0

10

0

4

-6

utgifter

Riksgälds-

60

100

0

17

-83

kontorets

provisions-

kostnader

Summa UO26

89 885

81 810

0

90 213

8 403

Utfallet uppgick till 90 213 miljoner kronor och var därmed 8 403 miljoner kronor (10,3 procent) högre än vad som anvisades i statsbudgeten. Statsskuldsräntorna påverkas främst av stats- skuldens storlek, räntenivåer och växelkurser. Tekniska faktorer till följd av Riksgäldskonto- rets upplånings- och skuldförvaltningsteknik på- verkar också ränteutgifterna. Anslagsavräkning- en görs enligt utgiftsmässiga principer och är nettot av både inkomster och utgifter i upplå- ningsverksamheten. Riksgäldskontoret har rätt att vid behov överskrida anslaget A1 Räntor på statsskulden.

I statsbudgeten beräknades statsbudgetens saldo till 82 500 miljoner kronor för 2000. Utfal-

let blev

101

932 miljoner kronor,

dvs.

19 432 miljoner kronor högre än beräknat.

Utfallet

på

A1 Räntor på statsskulden

blev

8 492 miljoner kronor högre än anvisat i stats- budgeten. En bidragande orsak till detta är att den långa räntan blev högre än vad som antogs i stadsbudgeten. Skillnaden vad gäller årgenom- snittet för femårsräntan uppgick till 0,4 procent enheter. Effekten på anslagsutfallet av de högre inhemska räntenivåerna kan beräknas till ca 1 400 miljoner kronor. Vidare medförde andra faktorer, främst hän- förliga till Riksgäldskontorets låneplaner vad gäller lån i svenska kronor, att anslagsbelastning- en för år 2000 blev högre, bl.a som en följd av större kursförluster. Kursförlusterna har främst uppkommit vid Riksgäldskontoret uppköp av statsobligationer med anledning av statens för- säljning av Telia-aktier i juni 2000 har kursförlus- terna även uppkommit till följd av att Riksgälds- kontoret under november emitterade ett nytt obligationslån och i samband därmed erbjöd by- ten mot andra lån med lägre kupongräntor. Tabell 4.58 Räntor på statsskulden Miljarder kronor

Utfall

Utfall

SB 2000

Utfall

1998

1999

2000

Räntor på lån i

73,1

68,5

58

61,2

svenska kronor

Räntor på lån i

23,6

22,0

20

21,8

utländsk valuta

Räntor på in- och

-3,9

-2,4

-4

-1,5

utlåning

Över-/underkurser vid

-5,7

-2,4

-2

0,8

emmission

Summa räntor

87,1

85,7

73

82.3

Valutaförluter/vinster

9,8

-6,3

1

-6,2

Kursförluster/vinster

15,6

10,2

8

15,0

Övrigt

0,6

0,2

0

-0,8

Summa ränteutgifter

113,3

89,8

81,7

90,2

72

4.4.27

Utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen

Utgiftsområdet avser Sveriges avgift till EU- budgeten. Tabell 4.59 UO 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen Miljoner kronor

Verksamhets-

Utfall

SB

TB

Utfall

Utfall-

område

1999

2000

2000

2000

SB

2000

Avgiften till

20 884

23 083

0

22 295

-788

Europeiska

gemenska-

pens budget

Summa UO27

20 884

23 083

0

22 295

-788

Utfallet uppgick till 22 295 miljoner kronor och var därmed 788 miljoner kronor (3,4 procent) lägre än vad som anvisades i statsbudgeten.

EU-budgeten beslutas årligen inom ramen för ett fastställt flerårigt budgettak (det s.k. finansi- ella perspektivet). Den inbetalda avgiften kan förändras under året och avvika från budget be- roende på ett flertal olika faktorer såsom faktisk uppbörd avseende tullar och importavgifter, ut- fallet av EU-budgeten för tidigare år, tilläggs- budgetar på gemenskapsnivå och valutakursför- ändringar. Skillnaden hänförs till anslaget A 1 Avgiften till Europeiska gemenskapens budget . De lägre ut- gifterna beror framför allt på en retroaktiv ut- fallskorrigering avseende BNI-avgiften för åren 1995-1999, vilket minskade den BNI-baserade delen av EU-avgiften.

Utfallet för den del av EU-avgiften som base- ras på bruttonationalinkomsten blev 1 642 mil- joner kronor lägre än beräknat, den mervärdes- skattebaserad avgiften blev 777 miljoner kronor högre än beräknat, de särskilda jordbrukstullarna blev 68 miljoner kronor lägre än beräknat och beräknat blev 129 miljoner kronor högre än bud- geterat.

4.5

Minskning av anslagsbehållningar

I statsbudgeten för 2000 var förbrukningen av anslagsbehållningar inte fördelade per utgiftsom- råde, utan redovisades under posten Minskning av anslagsbehållningar . Förbrukningen upptogs i Skr. 2000/01:101 statsbudgeten till 6 000 miljoner kronor. Posten är ett netto mellan förbrukning av kvarstående medel från föregående budgetår och sparade me- del från innevarande budgetår samt utnyttjande av anslagskredit. Minskning av anslagsbehåll- ningar ingår i de utgifter som omfattas av det statliga utgiftstaket. I redovisningen av det slut- liga utfallet ingår förbrukningen av anslagsbe- hållningar och utnyttjande av anslagskredit i ut- gifterna för respektive anslag och utgiftsområde. Minskningen av anslagsbehållningar 2000 av- seende ram- och reservationsanslag exkl. stats- skuldsräntor framgår av tabell 4.60. Tabell 4.60 Minskning av anslagsbehållningar 2000¹ Miljarder kronor

2000

Ingående reservationer och ramöverföringsbelopp

30 245,0

2000-01-01

+ Anvisat i statsbudgeten

592 027,6

+ Tilläggsbudget

8 404,4

+ Medgivna överskridanden

656,5

- Indragningar

9 137,7

- Utfall

593 259,5

- Indragningar p.g.a. överstigande maximalt an-

85,2

slagssparande

= Utgående reservation och ramöverföringsbelopp

28 851,1

2000-12-31

Förändring av anslagsbehållningar

-1 393,9

1 Avseende ram- och reservationsanslag exklusive statskuldsräntor Anslagsbehållningarna uppgick vid utgången av 2000 till 28 877 miljoner kronor. Anslaget 7A, Biståndsverksamhet redovisar den största behåll- ningen på 3 235 miljoner kronor. I tabell 4.61 re- dovisas de anslag som uppvisade utgående an- slagsbehållningar 2000 överstigande 1 miljard kronor. Tabell 4.61 Specifikation av anslag med anslagsbehållning- ar över 1000 miljoner kronor Miljoner kronor Utgiftsområde/anslag

07A

001

Biståndsverksamhet

3 235

14A

002

Arbetsmarknadspolitiska åtgärder

2 499

27A

001

Avgiften till Europeiska gemenskapen

2 106

15A

003

Vuxenstudiestöd m.m.

2 080

25A

002

Särskilda insatser i vissa kommuner och

1 846

landsting

18E

001

Stöd lok invprogram eko hållbarhet

1 804

06A

003

Materiel, anläggningar, forskning

1 132

73 Skr. 2000/01:101

4.5.1

Riksgäldskontorets nettoutlåning miepensionsinbetalningarna blev 5 531 miljoner För att statsbudgetens saldo skall överensstäm- ma med statens lånebehov redovisas Riksgälds- kontorets nettoutlåning samt en kassamässig kor- rigeringspost på statsbudgetens utgiftssida. För 2000 blev utfallet för Riksgäldskontorets nettoutlåning 23 914 miljoner kronor. Beräk- ningen i statsbudgeten uppgick till 39 510 miljo- ner kronor. Skillnaden mellan utfall och stats- budget blev således -15 596 miljoner kronor. I tabell 4.62 framgår de största skillnaderna. Tabell 4.62 Riksgäldskontorets nettoutlåning Miljoner kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-SB

1999

2000

2000

2000

Myndigheternas

-2 978

0

-12 585

-12 585

räntekonton

Premiepensionsmedel,

0

utbetalning

0

49 500

55 958

6 458

Premiepensionsmedel,

0

inbetalning

-26 051

-19 400

-24 931

-5 531

Kärnavfallsfonden

-1 881

-700

-650

50

CSN, studielån

10 951

11 300

11 344

44

Kommunkonto-

-3 830

-3 830

systemet 1)

Insättningsgaranti

-2 284

-2 200

-2 320

-120

Övrigt

4 310

1 010

928

-82

Summa

-17 933

39 510

23 914

-15 596

1) Enligt Regeringsbeslut 2001-01-18

Enligt beslut om det reformerade ålderspen- sionssystemet placeras sedan 1995 premiepen- sionsavgifter på konto i Riksgäldskontoret. En viss del av influtna ålderspensionsavgifter inbeta- las till detta konto. När pensionsrätt har fast- ställts skall, andra året efter inkomståret, insatta medel föras till Premiepensionssystemet för in- sättning på individuella pensionskonton enligt personligt val. Pensionsrätterna hänförliga till åren 19951998, 55 957 miljoner kronor, har un- der hösten 2000 betalats ut till PPM för vidare fördelning enligt det första fondvalet. I stats- budgeten för 2000 beräknades statens utbetal- ningar av premiepensionsmedel uppgå till 49 500 miljoner kronor, vilket betyder att pre- miepensionsutbetalningen blev 6 458 miljoner kronor högre än beräknat i budgeten. I statsbudgeten beräknades inbetalningarna av premiepensionsmedel, inklusive ränta, uppgå till 19 400 miljoner kronor. Utfallet för 2000 blev 24 931 miljoner kronor, vilket betyder att pre- kronor högre än budgeterat. Under året ökade myndigheternas behållning- ar på räntekontona med 12 585 miljoner kronor. I statsbudgeten specificerades ingen prognos över förändringen på myndigheternas räntekon- ton. Försvarsmakten har ökat sin inlåning med 4,3 miljarder kronor. Inlåningen för individuella kompetenskonton har ökat med 1,35 miljarder kronor. Underskottet i kommunkontosystemet i slu- tet av 2000 har reglerats genom en skuldavskriv- ning på 3 830 miljoner kronor. Detta innebär en kassamässig korrigering på samma belopp.

4.5.2

Kassamässig korrigering

Kassamässig korrigering ingår i statsbudgeten för att statsbudgetens saldo skall motsvara statens lånebehov, med omvänt tecken. Posten utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot mellan stats- budgetens anslag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över stats- verkets checkräkning. Utfallet av den kassamäs- siga korrigeringen framräknas residualt.

I statsbudgeten för 2000 beräknades den kas- samässig korrigeringen till 45 000 miljoner kro- nor. Korrigeringen avsåg en överföring av pen- sionsmedel från AP-fonden i enlighet med beslutet om det reformerade ålderspensionssy- stemet. Utfallet för denna överföring motsvara- de vad som budgeterats. Överföring till AP- fonden samt övriga poster redovisas i tabell 4.63. Tabell 4.63 Kassamässig korrigering Miljoner kronor

Utfall

SB

Utfall

Utfall-SB

1999

2000

2000

2000

Överföring från

-45 000

-45 000

-45 000

AP-fonden

Ränteperiodiseringar

-568

192

192

Kommunkonto-

0

3 830

3 830

systemet 1)

Övrigt

1 426

5 366

5 366

Summa

-44 142

-45 000

-35 412

9 588

1 ) Enligt regeringsbeslut 2001-01-18

Ränteperiodiseringar är en periodiseringseffekt avseende anslaget för statsskuldsräntor, främst räntor på vissa delar av Riksgäldskontorets net- toutlåning. 74 Posten Reglering kommunkontoskuld be- skrivs under avsnittet Riksgäldskontorets netto- utlåning. Posten Övrigt är en residualt beräknad post. Skr. 2000/01:101 Ålderspensionssystemet vid sidan av statsbudgeten Utgifterna för inkomstrelaterad ålderspension, som finansieras ur AP-fonden och redovisas vid sidan av statsbudgeten, uppgick 2000 till 140 658 miljoner kronor. Dessa utgifter, som ingår i ut- giftstaket för staten, blev 624 miljoner kronor högre än beräknat i budgetpropositionen för år 2000. 75

5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten Skr. 2000/01:101 5 Skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten

5.1

Avgränsning, struktur och redovisningsprinciper

Statsbudgeten och resultaträkningen skiljer sig åt vad gäller avgränsning, struktur och redovis- ningsprinciper. Ett exempel på skillnader i av- gränsning är affärsverken som ingår i resultat- räkningen men ligger utanför statsbudgeten. Ett annat exempel är att avgifter och bidrag som myndigheterna får disponera redovisas i resultat- räkningen men inte i statsbudgeten. Avseende strukturen har statsbudgeten en än- damålsstruktur där indelningen är utgiftsområ- den, verksamhetsområden och anslag 3 . Resultat- räkningen är däremot indelad i intäkts- och kostnadsslag. Jämförelser av poster i resultaträk- ningen och statsbudgeten låter sig därmed oftast inte göras utan dokumenten kompletterar i stäl- let varandra. När det gäller redovisningsprinciper upprättas statsbudgeten enligt de principer som anges i budgetlagen, dvs. redovisning av in- och utbetal- ningar (kassamässigt) eller av utgifter och in- komster. I resultaträkningen sker redovisningen i princip enligt bokföringsmässiga grunder, dvs. redovisning av intäkter och kostnader. I tabellen nedan exemplifieras både skillnader och likheter.

3 I budgetpropositionen för 2001 är statsbudgeten även indelad i politik- områden. Tabell 5.1 Jämförelse mellan resultaträkningen och statsbudgeten

Resultaträkningen

Statsbudgeten

Skatt

intäkt/inbetalning

inkomst/inbetalning

Offentligrättslig

intäkt

inkomst

avgift som redovi-

sas på inkomsttitel

Avgift av tillfällig

intäkt

utgiftsreduktion på

natur eller mindre

anslag

omfattning

Övriga avgifter

intäkt

ingen påverkan på

anslag eller in-

komsttitlar

Erhållna bidrag som

intäkt

ingen påverkan på

används i verksam-

anslag eller in-

heten

komsttitlar

Transferering

utbetalning

utbetalning

Avsättning till fram-

kostnad/(intäkt)

ingen påverkan

tida åtagande

Lön, varor, tjänster

kostnad

utgift

m.m.

Andel av företags

intäkt/kostnad enl.

inkomst vid utdel-

vinst/förlust

kapitalandelsmeto-

ning

den

Orealiserad valuta-

intäkt/kostnad

ingen påverkan

vinst/förlust

Upplupen räntein-

intäkt/kostnad

ingen påverkan

täkt/kostnad

Skatt Skatter redovisas i princip när inbetalning sker både i resultaträkningen och på statsbudgeten. Från och med 2000 redovisas dock underskott på skattekontot (debiterade, obetalda belopp) som fordringar och överskott på skattekontot (odebiterade, betalda belopp) som skulder. Tidi- gare redovisades dessa skatter kassamässigt. Vid 79 Skr. 2000/01:101 bokslutet 2000 uppgick redovisade nettoskulder till 16 miljarder kronor. Avgifter och bidrag I resultat- och balansräkningen redovisas i prin- cip samtliga statens avgifter och bidrag enligt bokföringsmässiga principer, vilket bl.a. innebär att endast utgifter som har förbrukats under året redovisas som en kostnad i resultaträkningen. På statsbudgeten redovisas endast avgiftsinkomster som myndigheterna inte får behålla, vanligtvis offentligrättsliga avgifter. Därutöver redovisas avgiftsinkomster som myndigheter får ta ut en- ligt 4 § avgiftsförordningen (1992:191), dvs. av- gifter av tillfällig natur eller av mindre värde, i normalfallet som en utgiftsreduktion på anslaget. Med övriga avgifter avses avgifter från offent- ligrättslig verksamhet och avgifter från upp- dragsverksamhet som myndigheten får behålla. Avgifter och bidrag som myndigheterna får be- hålla och kostnader som har uppkommit i sådan verksamhet redovisas som intäkt/kostnad i re- sultaträkningen medan de i princip inte har nå- gon påverkan på utfallet på enskilda anslag och inkomsttitlar på statsbudgeten. Dock påverkar nettobetalningar från avgifts- och bidragsfinansi- erad verksamhet saldot på myndigheternas rän- tekonton i Riksgäldskontoret och därmed Riks- gäldskontorets nettoutlåning vilket i sin tur påverkar statsbudgeten och statens lånebehov. Transferering Transfereringar redovisas på statsbudgeten och i allt väsentligt i resultaträkningen när betalning sker (kassamässigt). Avsättning för framtida åtaganden I resultaträkningen redovisas förändringen av av- sättningar för framtida åtaganden, t.ex. pen- sionsavsättningar, som kostnad medan statsbud- geten belastas först när utgiften uppstår, dvs. i princip när betalning sker. Löner, varor, tjänster m.m. Löner, varor och tjänster redovisas utgiftsmäs- sigt, dvs. vid anskaffningstillfället, på statsbudge- ten medan endast utgifter som har förbrukats under året redovisas som en kostnad i resultat- räkningen. Andel av företags vinst/förlust Andelar i dotter- och intresseföretag redovisas enligt den s.k. kapitalandelsmetoden, vilket in- nebär att statens andel av företagens vins- ter/förluster redovisas som en intäkt/kostnad i resultaträkningen. På statsbudgeten redovisas en inkomst först när staten erhåller utdelning från företag. Orealiserad valutavinst/förlust och upplupen räntekostnad Räntor på statsskulden redovisas på olika sätt på statsbudgeten och i resultaträkningen. Orealise- rade valutaförluster och upplupna räntekostna- der på nollkupongobligationer påverkar exem- pelvis resultaträkningen men inte statsbudgeten. Korrigeringsposter på statsbudgeten För att komma fram till statsbudgetens saldo, som motsvarar statens lånebehov, har två poster införts på statsbudgeten som inte har någon motsvarighet i resultaträkningen: Riksgälds- kontorets nettoutlåning och kassamässig kor- rigering. Riksgäldskontoret lånar bl.a. ut medel till statliga investeringar som inte finansieras via anslag. Dessutom placerar myndigheter överskottslikviditet i Riksgäldskontoret. Netto- betalningsströmmarna från denna verksamhet redovisas på en egen rad på statsbudgeten som benämns Riksgäldskontorets nettoutlåning. Den kassamässiga korrigeringen utgör skillnaden mellan å ena sidan saldot av statsbudgetens an- slag och inkomsttitlar och å andra sidan nettot av in- och utbetalningar över statsverkets check- räkning (SCR). Eliminering av interna mellanhavanden När resultat- och balansräkningen konsolideras elimineras samtliga interna transaktioner inom staten. I inkomsterna på statsbudgeten ingår so- ciala avgifter för statens anställda och anslagen belastas med motsvarande utgifter. Det medför att den del av sociala avgifter som inte överförs till AP-fonderna är bruttoredovisad på statsbud- geten, men är eliminerad i resultaträkningen. Redovisningen av statens lokalkostnader skil- jer sig åt mellan statsbudgeten och resultaträk- ningen. Interna hyresintäkter från Fortifika- tionsverket och Statens fastighetsverk elimineras mot myndigheters lokalkostnader i resultaträk- ningen. På statsbudgeten belastas anslagen med internt fakturerade hyror. 80

5.2

Härledning av statsbudgetens saldo från resultaträkningens saldo

Av föregående avsnitt framgår att det finns vä- sentliga skillnader mellan resultaträkningen och statsbudgeten och att det därför inte är möjligt att på ett heltäckande sätt skapa jämförelse mel- lan enskilda rader i statsbudgetens utfall respek- tive i resultaträkningen eller i finansieringsanaly- sen. Eftersom det finns ett samband mellan utgif- ter/inkomster, kostnader/intäkter och betal- ningar är det möjligt att utifrån resultaträkning- en och finansieringsanalysen komma fram till statsbudgetens saldo. I tabell 5.2 förklaras sam- banden mellan resultaträkningens saldo, finansi- eringsanalysens saldo och statsbudgetens saldo (statens lånebehov). För att komma från resul- taträkningens saldo till statsbudgetens saldo måste flera justeringar göras. De kan grupperas på följande sätt:

justeringar för transaktioner i resultat- räkningen som ej medför betalningar,

justeringar för förändringar av ford- ringar och skulder i balansräkningen,

övriga transaktioner som påverkar be- talningar, och

justeringar hänförbara till statsskulden.

Skr. 2000/01:101 Tabell 5.2 Sambanden mellan några väsentliga saldomått i årsredovisningen Miljoner kronor

Resultaträkningens saldo

29 424

Justeringar för poster som ej medför

5 247

betalningar

Avskrivningar och nedskrivningar

25 277

(inkl. nedskrivning av studielån)

Orealiserade valutakursförändringar

24 456

Resultatandelar

-8 819

Realisationsvinster/förluster

-55 386

Avsättningar och fonder

19 719

Justeringar för förändringar av

1 482

fordringar och skulder

Övriga transaktioner som påverkar

65 358

betalningar

AP-fondmedel

45 000

Skatter

15 847

Utbetalningar till PPM

-31 640

Investeringar

-33 597

Försäljningsinkomster hänförbara till

62 810

anläggningstillgångar

Nettoutlåning

-9 095

Utdelningar från statliga bolag

16 033

Nettoamortering av statens lån

101 511

(finansieringsanalysens saldo)

Justeringar hänförbara till

421

statsskulden

Förändring av kortsiktig placering

790

Förändring av interna innehav av

26

statsskuldpapper

Övriga poster

-395

Statsbudgetens saldo

101 932

Justeringar för transaktioner som inte medför betalningar I resultaträkningen ingår vissa poster som inte medför betalningar, t.ex. avskrivningar och orea- liserade valutakursförändringar, och dessa måste tas bort för att komma fram till statsbudgetens saldo. Avskrivningar och nedskrivningar av an- läggningstillgångar samt avsättningar till pensio- ner och fonder uppgick till 25,2 respektive 19,7 miljarder kronor. Av de orealiserade valutakurs- förändringarna på 24,5 miljarder kronor var 9,2 miljarder kronor hänförbara direkt till statsskul- den och 15,3 miljarder kronor till skuldskötsel- instrument. Årets resultatandel från dotter- och intresseföretag uppgick till 8,8 miljarder kronor. 81 Skr. 2000/01:101 Realisationsvinsterna, skillnader mellan bokförda värden och försäljningsintäkterna, uppgick till 55,4 miljarder kronor. Dessa tas bort och istället tas försäljningsinkomsterna upp under Övriga transaktioner som påverkar betalningar. Justeringar av förändringar av skulder och fordringar De totala förändringarna av skulder och ford- ringar uppgick till 1,5 miljarder kronor. Statens betalningsnetto har påverkats positivt av att skulder och fordringar har förändrats. Mer in- formation om orsakerna till förändringar av skulder och fordringar ges i balansräkningen och i finansieringsanalysen (avsnitt 3.8 och 3.9). Övriga transaktioner som påverkar betalningar Några transaktioner som medför betalningar, exempelvis investeringar och utdelningar, redo- visas endast i balansräkningen och måste således läggas till resultaträkningens saldo för att man skall komma fram till statsbudgetens saldo. Me- del från AP-fonderna har förts över till staten med 45 miljarder kronor. Ändrade redovisnings- principer av skatter medför att skatteintäkterna är 16 miljarder kronor lägre än inbetalade skatter under året. Utöver överföringar av premiepen- sionsmedel som redovisas i resultaträkningen har 31,8 miljarder kronor netto överförts till Pre- miepensionsmyndigheten från tidigare års avsat- ta medel. Investeringar i anläggningstillgångar uppgick till 33,6 miljarder kronor, varav 11,9 mil- jarder kronor var investeringar i beredskapstill- gångar. Statens försäljningsinkomster uppgick till 62,8 miljarder kronor, varav 61 miljarder kro- nor är hänförbar till försäljning av aktier i Telia. Nettoutlåningen från främst CSN och Riks- gäldskontoret uppgick till 9,1 miljarder kronor. Utdelningar från statliga bolag uppgick till 16 miljarder kronor, varav 11,4 miljarder kronor var utdelningar från förvaltningsaktiebolaget Stattum. Nettoamorteringarna av statens lån uppgick till 101,5 miljarder kronor 4 . Denna post är identisk i absoluta tal med saldot i finansieringsanalysen (statens nettoupplåning). Justeringar som är hänförbara till statsskulden Nettoamorteringarna av statens lån var 0,4 mil- jarder kronor lägre än statsbudgetens saldo. Skillnaden mellan statens nettoupplåning och statsbudgetens saldo beror på att det finns trans- aktioner som påverkar statsskulden i balansräk- ningen men som inte påverkar statsbudgetens saldo, exempelvis affärsverkens nettoupplåning. Å andra sidan finns det transaktioner som på- verkar statsbudgetens saldo men som inte påver- kar statsskulden, exempelvis Riksgäldskontorets kortsiktiga placering på marknaden av betal- ningsöverskott på statverkets checkräkning. Förändringar av Riksgäldskontorets kortsiktiga placeringar vid årets slut var 0,8 miljarder kro- nor, varav 1,4 är hänförbar till placeringar i finan- siella institutioner och 0,6 miljarder kronor till minskade placeringar i valutakonton på Riks- banken. Under Övriga poster, som uppgick till -0,4 miljarder kronor, ingår förändringar av för- skott m.m. hänförbara till Riksgäldskontorets skuldskötselåtgärder av statsskulden.

4 Statsskuldens förändring enligt årsredovisningen är 92,3 miljarder kro- nor. Mellanskillnaden beror på valutakursförändringar. 82

6 Statliga garantier Skr. 2000/01:101 6 Statliga garantier

6.1

Redovisning av statliga garantier för budgetåret 2000

I detta kapitel redovisas de åtaganden som staten har i form av kreditgarantier, kapitaltäckningsga- rantier och pensionsgarantier, vilka redovisas som garantiförbindelser i statens balansräkning. Redovisningen omfattar även insättningsgaranti och investerarskydd som hanteras av Insätt- ningsgarantinämnden. Dessa skiljer sig dock i viktiga avseenden från statens övriga garantier. De uppgifter som redovisas avser ställningen den 31 december 2000 och verksamheten under budgetåret 2000. Garantier i utländska valutor redovisas till den kurs som gällde den 31 decem- ber 2000. Den 1 januari 1998 infördes ett nytt sätt att hantera garantier i staten. Det nya förfarandet ställer krav på kostnadstäckning och innebär att risken i varje garantiåtagande eller grupp av åta- ganden skall beräknas. Utifrån detta bestäms en avgift för garantin. Till den del avgifter inte er- hålls från garantitagaren är det fråga om en stat- lig subvention. En sådan subvention skall belasta ett anslag. Förfarandet innebär att avgiftsintäkter och i förekommande fall anslagsmedel inbetalas på ett konto, en garantireserv, i Riksgäldskontoret (RGK). Till reserven förs också eventuella åter- vinningar från tidigare infriade garantier. Nya infrianden av garantiåtaganden belastar garanti- reserven. Den finansierar också administration och andra utgifter för garantiverksamheten. Till kontot är kopplat en obegränsad kredit.

6.2

De statliga garantimyndigheterna

Den statliga garantiverksamheten är uppdelad på fem myndigheter: RGK, Statens bostadskredit- nämnd, Exportkreditnämnden, Styrelsen för in- ternationellt utvecklingssamarbete och Insätt- ningsgarantinämnden. Riksgäldskontoret De garantiåtaganden som ligger inom RGK:s an- svarsområde kan indelas i tre huvudtyper: kre- ditgarantier, kapitaltäckningsgarantier och pen- sionsgarantier. Kreditgarantier innebär att staten tar på sig kreditrisken vid en investering i infra- struktur, jordbruk etc. men överlåter själva kre- ditgivningen till andra långivare. Kapitaltäck- ningsgarantier innebär att staten åtar sig att tillskjuta kapital så att det egna kapitalet uppnår en viss nivå eller att kapitaltäckningsgraden i ett långivande bolag alltid överstiger den i lag angiv- na lägsta nivån (för närvarande 8 procent). Dessa garantier är obegränsade, men redovisas be- loppsmässigt som garantimottagarens totala skuld. En variant är grundfondsförbindelsen, som är ett beloppsbegränsat åtagande för att stärka ett företags finansiella beredskap inför en utsatt situation. Pensionsgarantier tryggar pen- sionsåtaganden efter bolagisering av statliga verksamheter. RGK:s nya garantier värderas och prissätts en- ligt den nya garantimodellen, dvs. med beaktan- de av statens risk i åtagandet. 85 Skr. 2000/01:101 RGK har gjort en uppskattning av subventions- värdena för de äldre garantierna. Subventions- värdet för ett enskilt garantiåtagande kan sägas utgöra ett nuvärde av den förväntade belastning- en på statsbudgeten, som åtagandet kan komma att medföra. Budgetbelastningen kan uppkomma stötvis och under en lång följd av år. Sammanta- get uppskattar Riksgäldskontoret att subven- tionsvärdet för äldre garantier motsvarar en för- väntad budgetbelastning över tiden på cirka 10 miljarder kronor i dagens penningvärde. Subventionsvärdet är baserat på beräkningar som utgår från historiska konkursfrekvenser och återvinningsandelar. Det beräknade subven- tionsvärdet uppkommer som en summering av alla individuella värden där utfallet sannolikt en- dast kommer att omfatta ett begränsat antal in- frianden. Flertalet projekt kommer sannolikt att klaras utan infrianden och utan att några bud- getmedel behöver tillskjutas, men sett över en större grupp av engagemang kommer troligen några fall av infrianden att ske. RGK bedriver ett aktivt arbete för att invärde- ra de äldre garantierna till den nya garantimodel- len, dvs. att pröva garantiernas utformning och fastställa en riskbaserad avgift. När en subven- tionerad garanti har invärderats och dess kostnad har fastställts skall motsvarande värde föras upp på anslag inom respektive utgiftsområde, om inte garantins avgifter kan höjas i motsvarande grad. Arbetet med invärderingen skall vara klart under 2001. Avgiftsinkomsterna, och i förekommande fall anslagsmedlen, skall föras till garantireserven varefter eventuella infrianden kommer att belasta reserven. Som nämnts ovan beräknades den förväntade förlusten vid årsskiftet till cirka 10 miljarder kronor. Någon reservering för koncentrations- risk har inte gjorts. Vid utgången av 2000 fanns i likvida medel 487 miljoner kronor på räntebä- rande konto i RGK. Bostadskreditnämnden Bostadskreditnämnden (BKN) utfärdar kredit- garantier för finansiering av bostadsbyggande. För BKN:s nya garantier (garantier utställda från och med 1997) görs en riskanalys innan en ga- ranti ges. Resultatområdet nya garantier redovisas och finansieras sedan 1998 utanför statsbudgeten på konto i RGK med obegränsad kredit. Resultat- området finansieras med avgifter vilka skall mot- svara en långsiktig kostnadsminimering. Avgif- ternas storlek beslutas i huvudsak av regeringen. För ett fåtal garantier beslutas avgiften av BKN. Avgiften uppgår för närvarande till i genomsnitt 0,5 procent av det garanterade beloppet. Förlusterna för de nya garantierna fram till förfall förväntas bli 35 miljoner kronor och ga- rantiintäkterna 130 miljoner kronor. BKN:s riskanalys visar att förlusterna för de nya garan- tierna förväntas hålla sig inom dessa ramar om bostadslåneräntan inte överstiger 6 procent. För de äldre garantierna tillämpas premier en- ligt de förordningar som gällde när garantierna ställdes ut. Beräknade förluster för den äldre ga- rantistocken fram till krediternas förfall uppgår till 3,8 miljarder kronor, medan de framtida av- giftsintäkterna beräknas bli 0,2 miljarder kronor. År 1999 infördes resultatområdet Kreditga- rantier för ersättning av kommunala borgensåta- ganden. Avgifternas storlek bestäms av BKN och inkomsterna får disponeras av Bostadsdele- gationen. För den aktuella garantistocken och de närmast kommande tre åren har 115 miljoner kronor reserverats av Bostadsdelegationen. Av- giftsintäkterna beräknas bli noll. Resultatområdena Äldre garantier och Kredit- garantier för ersättning av kommunala borgenså- taganden finansieras dels med avgifter, dels med anslag. Avgifterna är i genomsnitt 0,5 procent av det garanterade kapitalbeloppet. Sammantaget för BKN:s resultatområden be- räknas förlusterna på utestående lånestock till 3,6 miljarder kronor. BKN har inte gjort någon reservering för koncentrationsrisk. Vid utgången av 2000 fanns i likvida medel 46 miljoner kronor på räntebärande konto i RGK. Exportkreditnämnden Exportkreditnämnden (EKN) utfärdar garantier som syftar till att främja svensk export. Garanti- erna skyddar mot risken för förluster orsakade av politiska och/eller kommersiella händelser vid utlandsaffärer. Dessutom kan EKN:s garantier användas som säkerhet för lån vid finansiering av en affär. Även risker under tillverkningstiden kan garanteras. Den vanligaste garantiformen täcker risken för utebliven betalning. För varje garanti tas en premie ut som avspeglar riskerna i den specifika affären. EKN kan också lämna in- 86 vesteringsgarantier som täcker risker för svenska investerare vid nyinvesteringar i utlandet. Det gäller politiska risker i värdlandet för såväl kapi- tal som avkastning. EKN ansvarar även för garantigivningen inom den särskilda ramen för de baltiska länderna och Ryssland med flera länder. Exportkreditgarantierna är avgiftsbelagda. Ga- rantierna värderas och prissätts med hjälp av en modell för riskbedömning som EKN utvecklat. Premierna baseras på OECD:s system för värde- ring av länderrisker. Premierna samlas i en reserv på räntebärande konto i RGK eller på kon- ton/depositioner i svenska banker. EKN beräknar först en förväntad förlustrisk för alla garantier, dvs. en summering görs av ga- rantiernas väntevärden. Därefter görs även en reservering avseende koncentrationsrisken (stora åtaganden) i portföljen. Ett fåtal mycket stora svenska företag ger en hög och ökande efterfrågan på exportkreditga- rantier till vissa länder och branscher, vilket gör att EKN får en koncentration i sina garantiåta- ganden. Den viktigaste avspeglingen av riskkoncentra- tionen i engagemanget är storleken på den reser- vering för koncentrationsrisk som numera görs i EKN:s bokslut. År 2000 var reserveringen för koncentrationsrisk nära hälften av EKN:s totala reservering. Reserveringen innebär att avsätt- ningar görs i resultat- och balansräkningarna. En avsättning är här en kostnadsmässig redovisning och innebär inte att särskilda medel finns på ett konto avsett för ändamålet. Däremot för EKN medel till garantireserven från premieintäkterna och återvinningarna efter det att avdrag har gjorts för administrativa kostnader. Den förväntade förlusten beräknades vid års- skiftet till 9,5 miljarder kronor, varav reservering för koncentrationsrisk utgjorde drygt 4 miljarder kronor. Vid utgången av 2000 fanns i likvida me- del 2,3 miljarder kronor på räntebärande konto hos RGK och motvärdet av 1,7 miljarder kronor på valutakonton/depositioner i svenska banker. EKN arbetar aktivt med att begränsa risken. Exempelvis har i samarbete med ett antal ut- ländska garantiinstitut inom Bern-unionen ett instrument för byte av risker mellan instituten utarbetats, en s.k. credit default swap. Några riskbyten har genomförts i detta samarbete med bland annat garantiinstitut i Danmark och Belgi- en. Byten av detta slag har dock hittills begrän- Skr. 2000/01:101 sats till en liten del av den totala koncentrations- risken i engagemangen. EKN prövar också möjligheterna till återför- säkring hos banker och försäkringsbolag i syfte att utröna om den privata marknaden kan erbju- da återförsäkringslösningar som kan minska EKN:s riskkoncentrationer. Ett första återför- säkringsavtal har tecknats med ett privat försäk- ringsbolag om cirka 700 miljoner kronor för po- litisk risk på ett land. Styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete EKN administrerar u-kreditgarantier på uppdrag av Styrelsen för internationellt utvecklingssam- arbete (Sida). En u-kredit är en vanlig export- kredit, men där Sida garanterar och subventione- rar krediten. Dessa garantier ges till projekt som av Sida bedöms få betydande utvecklingseffekter i landet och som inte kan bära kostnaden för en normal, kommersiell finansiering. Om denna ga- rantigivning resulterar i underskott belastas bi- ståndsanslaget. Vid sidan av u-krediterna har Sida ställt ut s.k. fristående garantier samt ytter- ligare några mindre åtaganden. Prissättningen på Sidas garantier för u- krediter görs av EKN på uppdrag av Sida i enlig- het med den nya garantimodellen. Med detta menas att premien speglar den risk som det en- skilda åtagandet innebär. Premien belastar anslag på statsbudgeten. Premieintäkter förs till garan- tireserven. Utöver detta gör EKN för Sidas räk- ning en bedömning av om kombinationen av ga- rantier leder till riskkoncentration. Reservering för denna riskkoncentration görs på samma sätt som för EKN:s garantier. Den förväntade förlusten beräknades vid års- skiftet till 0,8 miljarder kronor, varav reservering för koncentrationsrisk utgjorde 0,2 miljarder kronor. Vid utgången av 2000 fanns i likvida me- del 0,8 miljarder kronor på räntebärande konto i RGK och 0,2 miljarder kronor på konton i svenska banker. Insättningsgarantinämnden Insättningsgarantinämnden hanterar frågor om insättningsgaranti och investerarskydd. Insättningsgarantins syfte är att stärka kon- sumentskyddet för allmänhetens insättningar i 87 Skr. 2000/01:101 banker och värdepappersbolag. Insättningsga- rantins omfattning och utformning styrs av re- gelverk inom Sverige och EU. Maximalt belopp som betalas ut är 250 000 kronor per kund och institut. För garantin tas avgifter ut vilka skall be- stämmas med hänsyn till institutens kapitaltäck- ningsgrad. Åren 1997 - 2000 fick avgiften variera mellan 0,4 - 0,6 procent av den totala garanterade insättningen. Nämnden tar ut avgifter i denna storlek tills behållningen uppgår till 2,5 procent av de garanterade insättningarna. Därefter sänks avgiften till 0,1 procent av garanterade insätt- ningar, vilket beräknas ske år 2001. I likvida medel fanns 9,8 miljarder kronor på räntebärande konto i RGK. Efter marknadsvär- dering uppgick behållningen till 10,3 miljarder kronor. Storleken på garantireserven är baserad på en bedömning av garantistockens framtida förlustrisk utan hänsyn tagen till eventuell ytter- ligare koncentrations- eller samvariationsrisk. För investerarskyddet (maximalt 250 000 kronor per kund och institut) kommer nämnden att ta ut avgifter när ett ersättningsfall har inträf- fat, dvs. inte bygga upp någon fond i förväg. Ris- ken i framtida infrianden är relativt sett liten i förhållande till riskerna i insättningsgarantin.

6.3

Garantimyndigheternas reserveringar och reserver

I tabell 6.1 görs en sammanfattning av dels vilka reserveringar garantimyndigheterna har gjort för förlust- och koncentrationsrisker, dels storleken på balanserande likvida medel på räntebärande konto i RGK eller i vissa fall konton i svenska banker. Tabell 6.1 Garantimyndigheternas reserveringar och reserver Miljoner kronor

Garantimyndihget

Reserve-

Reserve-

Total

Garanti-

ring för

ring för

reserve-

reserv

förväntad

koncent-

ring

(likvida

förlust

rations-

medel)

risk

RGK

9 994

-

9 994

487

EKN

5 187

4 286

9 473

4 059

EKN, särskild ram

83

-

83

9

för Baltikum,

Ryssland m.fl.

Sida, u-krediter

603

173

776

994

Sida, fristående

-

-

-

-

garantier m.m.

BKN

3 620

-

3 620

46

Delsumma

19 487

4 459

23 946

5 595

Insättningsgaran-

10 300

-

10 300

9 815

tinämnden

Summa

29 787

4 459

34 246

15 410

6.4

Garantiåtaganden, avgifter, infrianden och återbetalningar

Statens totala garantiåtaganden uppgick den 31 december 2000 till ca 711 miljarder kronor. Om Insättningsgarantinämnden exkluderas uppgick åtagandet till 311 miljarder kronor, vilket är en ökning med 29 miljarder kronor sedan 1999. Ökningen förklaras av att EKN:s garantiförbin- delser ökade med 33 miljarder kronor. Därut- över har EKN och Sida ställt ut bundna (avtal finns) och obundna garantiutfästelser på ytterli- gare drygt 52 miljarder kronor. Diagram 6.1 visar hur garantiåtagandena har utvecklats sedan 1996.

Diagram 6.1 Utveckling av garantiåtagandena 1996-2000

Miljoner kronor

800 000

700 000

600 000

500 000

400 000

300 000

200 000

100 000

0

1996

1997

1998

1999

2000

Övr. myndigheter

Insättningsgarantinämnden

88 Skr. 2000/01:101 Åtagandena har ökat något under de senaste åren. Ökningen mellan 1996 och 1997 förklaras främst av att Insättningsgarantinämnden började redovisas från och med 1997. En del av ökningen förklaras också av att åtaganden till bl.a. Europe- iska investeringsbanken och Europeiska utveck- lingsbanken ingår i redovisningen sedan 1997. Under de senaste åren är det främst EKN:s åta- gande som ökat. Tabell 6.2 sammanfattar statliga garantier den 31 december 2000 samt infrianden, avgifter och återvinningar under budgetåret 2000. Utgifterna till följd av infriade garantier, dvs. skadeersättningarna, uppgick till 1 078 miljoner kronor under budgetåret 2000. De största infri- andena redovisas av EKN (inklusive Baltramen) med 500 miljoner kronor och BKN med 470 miljoner kronor. Inkomsterna från garantiavgifter uppgick till 3 182 miljoner kronor under 2000, vilket motsva- rar knappt 0,5 procent av garanterat belopp. In- komsterna genereras främst av Insättningsgaran- tinämnden med närmare två miljarder kronor och EKN med drygt en miljard kronor. Dessut- om tillkom inkomster till följd av återbetalning av tidigare infriade garantier, dvs. återvunna ska- debelopp, vilka uppgår till 1 003 miljoner kro- nor. Den största delen härrör från EKN. Infri- andena har främst hänfört sig till BKN och i viss mån EKN. Tabell 6.2 Sammanställning över statliga garantier Miljoner kronor

Garantimyndighet

Garantiförbindelser

Garantiutfästelser

Infriade garantier

Garantiavgifter

Återbetalningar av

31/12 2000

31/12 2000

tidigare infriade

garantier

(återvinningar)

RGK

201 745

-

10

65

4

EKN

86 182

50 682

451

1 016

939

EKN, särskild ram för Baltikum,

631

102

51

1

0

Ryssland m.fl.

Sida, u-krediter

6 890

1 271

96

25

36

Sida, fristående garantier m.m.

74

-

0

0

0

BKN

15 563

-

470

79

54

Delsumma

311 085

52 055

1 078

1 186

1 033

Insättningsgarantinämnden

Cirka 400 000

-

0

1 996

0

Summa

Cirka 711 000

52 055

1 078

3 182

1 033

89 Skr. 2000/01:101 I diagram 6.2 visas utvecklingen av infrianden, avgifter och återvinningar sedan 1996. Diagram 6.2 Utveckling av infrianden, avgifter och återvin- ningar 1996-2000 (exkl. Insättningsgarantinämnden)

Miljoner kronor

3 000

2 000

1 000

0

-1 000

-2 000

-3 000

-4 000

1996

1997

1998

1999

2000

Infrianden

A vgifter

Återvinningar

6.5

Statens portfölj och riskhantering

Det föreligger skillnader mellan olika grupper av garantier vad gäller den ekonomiska beredskapen för eventuella infrianden. De garantier som har utfärdats av EKN och Sida följer i huvudsak den nya garantimodellen, vilket innebär att framtida infrianden av enskilda garantier inte behöver medföra någon budgetbelastning. Den nya garantimodellen tillämpas emellertid i dag bara på ett fåtal av de garantier som admini- streras av RGK och BKN. Merparten av RGK:s och BKN:s äldre garantier, dvs. de garantier som utfärdades innan den nya garantimodellen trädde i kraft, har ännu inte invärderats enligt princi- perna i den nya modellen. Vad gäller äldre garan- tier som administreras av Riksgäldskontoret skall dessa emellertid vara invärderade senast den 31 december 2001. För de äldre garantier som administreras av BKN har en alternativ lösning valts som i praktiken innebär att principerna bakom den nya garantimodellen kan tillämpas för BKN:s äldre garantier från och med 2001 (se budgetpropositionen för 2001, vol.1, avsnitt 8.2 och vol.10, utg.omr. 18, avsnitt 3.8). En reservering för förväntad förlust avser den beräknade förlusten genom garantier. Egenska- perna hos den sammantagna portföljen är bero- ende av sårbarheten för klumpvisa förluster ge- nom stora eller samvarierande åtaganden (koncentrationsrisk). De olika garantierna har ett starkare eller svagare inbördes samband och ett antal garantier är relativt sett mycket stora. En reservering för koncentrationsrisk är ett ut- tryck för portföljens innehåll av särskilt stora ga- rantier. Det finns ett antal möjliga åtgärder för att hantera och balansera statens riskfyllda åtagan- den. Uppbyggnad av en garantireserv (likvida medel) inför eventuella framtida infrianden är en sådan åtgärd. Generellt syftar diversifiering, i den utsträckning sådan är möjlig, till att begränsa ris- ken. Riskkoncentrationerna i dagens garanti- portföljer ger dock vid handen att generella åt- gärder genom diversifiering eller en tillräckligt stor garantireserv inte har varit praktiskt genom- förbara. Därför hamnar partiella åtgärder genom riskbyten, riskdelning, ansvarsbegränsning och återförsäkringar i stället mer i fokus. Riskbyten innebär ett slags diversifiering av portföljen i ett andra led. Hittills har riskbyten endast gjorts i begränsad skala av EKN. Riskdel- ning är eftersträvansvärt incitamentsmässigt ef- tersom det är en fördel om såväl långivare som låntagare tar risk. Med ansvarsbegränsning me- nas här att endast delar av en risk täcks. Återför- säkring innebär att en risk kan begränsas mot be- talning. EKN arbetar med återförsäkringar i sin riskhantering. En garanti är en latent statsskuld infrianden ökar den statliga upplåningen och därmed stats- skulden och värderingen av garantiåtaganden är på så sätt en komponent i en redovisning av sta- tens ekonomiska åtaganden. En utvecklad redo- visning av statens samlade portfölj av åtaganden skall tjäna som grund för en effektiv riskhanter- ing. Arbetet med en sådan hantering av statens samlade åtaganden kommer att utvecklas under de närmaste åren. 90

7 Avgifter till och bidrag från EU Skr. 2000/01:101 7 Avgifter till och bidrag från EU Den 1 januari 1995 blev Sverige medlem av den Europeiska Unionen (EU). Efter Maastrichtför- dragets antagande brukar samarbetet inom EU delas in i tre s.k. pelare. Den första pelaren om- fattar den före detta Europeiska ekonomiska gemenskapen och den ekonomiska och monetä- ra unionen. Den andra pelaren utgörs av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken och den tredje av det inrikespolitiska samarbetet. EU:s budget finansierar i första hand åtgärder inom den första pelaren av samarbetet samt ad- ministrationen av de övriga två pelarna. Budge- ten är formellt de Europeiska gemenskapernas (EG) budget, men brukar normalt benämnas EU-budgeten.

7.1

Avgiften till EU:s budget

EU:s budget finansieras huvudsakligen med s.k. egna medel, vilka utgörs av avgifter från med- lemsländerna. Övriga inkomster som bidrar till finansieringen är eventuella överskott från före- gående år, diverse gemenskapsskatter, räntor, EES-ländernas bidrag m.m. Den årliga budgeten är resultatet dels av de ramar som sätts av beslu- tet om egna medel och det finansiella perspekti- vet, dels av den årliga budgetberedningen inom rådet och europeiska parlamentet. Det finansiella perspektivet är en budgetplan som anger högsta tillåtna utgifter totalt och per utgiftskategori för vart och ett av de år planen omfattar. Innevaran- de finansiella perspektiv löper från 2000 till 2006. Till och med 1998 har den avgift Sverige er- lägger delats in i fyra poster: tullar, särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter, mervärdes- skattebaserad avgift samt en avgift baserad på bruttonationalinkomsten (BNI). Från och med 1999 redovisas en femte post, den s.k. Storbri- tannienavgiften. Den totala avgiftens olika be- ståndsdelar kommenteras kortfattat nedan. Tullavgifter Handelstullar tas ut enligt den gemensamma tulltaxan vid handel med icke-medlemsländer. Dessa inkomster tillfaller gemenskapsbudgeten. Medlemsländerna får dock behålla 10 procent av intäkterna för att finansiera administrations- kostnader. Denna procentsats kommer att öka till 25 procent när samtliga medlemsstater ratifi- serat det nya beslutet om egna medel. Särskilda jordbrukstullar och sockeravgifter Det tas ut särskilda tullar och avgifter inom ra- men för den gemensamma jordbrukspolitiken samt den gemensamma sockermarknaden. Dessa inkomster tillfaller också gemenskapsbudgeten. Även här får medlemsländerna behålla 10 pro- cent av intäkterna. Mervärdesskattebaserad avgift Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av den s.k. mervärdesskattebasen. Den nationella skattebasen korrigeras så att en enhetlig skattebas erhålls för alla medlemsländer. Avgiften baseras på en prognos av landets mer- värdesskattebas för aktuellt budgetår. I efterhand revideras avgiften med hänsyn till utfallet för denna bas. Från och med 1999 görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en upp- daterad prognos för avgiftsbasen. Med mervär- desskattebas avses värdet på den samlade kon- sumtionen av varor och tjänster i ett land. 93 Skr. 2000/01:101 Avgift som baseras på BNI Denna del av avgiften beräknas som en procen- tuell andel av medlemslandets bruttonationalin- komst (BNI) beräknad till marknadspriser. BNI uttrycker värdet av de samlade inkomsterna i ett land. Uttaget beräknas som en procentuell andel av gemenskapens samlade BNI mot bakgrund av återstående finansieringsbehov sedan övriga av- gifter beräknats. BNI-avgiften korrigeras i efter- hand då den prognostiserade avgiftsbasen ersätts med utfall. Från och med 1999 görs dessutom en justering av innevarande års avgift enligt en upp- daterad prognos för avgiftsbasen. Storbritannienavgift Storbritannien beviljas en nedsättning av sin av- gift (budgetreduktion) som finansieras gemen- samt av övriga medlemsländer. Beslutet om re- duktionen togs med hänsyn till det brittiska nettobidraget. Reduktionen har t.o.m. 1998 i första hand redovisats under den mervärdesskat- tebaserade avgiften. Från och med 1999 redovi- sas den som en separat avgiftspost. Infasning av den svenska avgiften Enligt den s.k. infasningsöverenskommelsen i anslutningsfördraget fick Sverige under de fyra första åren av medlemskapet en minskning av avgiften genom att ett visst nominellt belopp återbetalades. Återbetalningen minskade succes- sivt och upphörde helt fr.o.m. 1999.

7.2

Återflöde från 

EU-budgeten

De medel Sverige erhåller som återflöde från EU-budgeten kommer huvudsakligen från EG:s jordbruksfond och strukturfonder. Medel från forsknings- och utvecklingsprogram erhålls ock- så. Nedan redogörs kortfattat för de olika fon- derna. Jordbruksfonden Huvuddelen av bidragen är jordbruksstöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. Exempel är areal- och djurbidrag, trädesersätt- ning och exportbidrag. Dessa bidrag finansieras av jordbruksfondens s.k. garantisektion (EUGFJ-garanti). En del av jordbruksfonden finansierar också insatser under strukturfonder- na (EUGFJ-utveckling).

Strukturfonderna Olika former av strukturstöd erhålls, t.ex. regio- nal- och arbetsmarknadsstöd. Strukturfonderna är ett samlingsbegrepp för fyra fonder, Europe- iska Socialfonden (ESF), Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF), Fonden för Fiskets Utveckling (FFU) och Utvecklingssektionen vid Europeiska Jordbruksfonden (EUGFJ- utveckling. Redovisning på statsbudgeten På den svenska statsbudgeten bruttoredovisas det återflöde som administreras av svenska myn- digheter, dvs. betalningar från EU- kommissionen redovisas mot inkomsttitel, me- dan de utbetalningar som myndigheterna gör å kommissionens vägnar redovisas mot anslag på statsbudgetens utgiftssida. Dessa anslag är sprid- da på ett flertal olika utgiftsområden. Betalningar från EU-kommissionen redovisas samlat under inkomsttypen 6000 Bidrag m.m. från EU, på se- parata inkomsttitlar. EU-avgiften redovisas un- der utgiftsområde 27 Avgiften till Europeiska gemenskapen. Sveriges mellanhavanden med EU skiljer sig mellan jordbruksfondens garantisektion och strukturfonderna. Jordbruksfonden regleras må- naden efter det att utbetalning i Sverige skett. För strukturfonderna förskotteras medlemslän- derna en viss del av bidragen och därefter över- förs medel löpande under programperioden 5 . Slutlig reglering sker efter programperiodens slut. I följande tabell sammanfattas det kassamässi- ga flödet mellan EU och den svenska statsbud- geten under perioden 1996-2000. I den konsoli- derade resultaträkningen för staten redovisas avgiften till EU under Transfereringar. Återflöde från EU redovisas under Intäkter av bidrag.

5 En programperiod omfattar sju år. Innevarande programperiod löper från år 2000 till 2006. 94 Tabell 7.1 Avgiften till och återflöde från EU Miljoner kronor

2000

1999

1998

1997

1996

Tullavgift

2 979

2 814

3 030

2 861

3 046

Jordbruks-

312

335

359

286

222

avgifter

Momsbase-

8 169

7 348

9 149

10 298

8 087

rad avgift

BNI-baserad

9 688

9 085

8 672

6 736

5 419

avgift

Storbritanni-

1 147

1 302

en-avgift

Summa EU-

22 295

20 884

21 210

20 181

16 774

avgift

Infasning

0

0

-275

-657

-3 622

Summa EU-

22 295

20 884

20 935

19 524

13 152

avgift netto 1

Bidrag från

7 227

7 138

7 246

6 634

5 636

EUGFJ

Bidrag från

91

2

5

176

108

FFU

Bidrag från

797

923

451

612

199

ERUF

Bidrag från

696

1 112

1 671

668

792

ESF

Bidrag till

196

91

145

94

36

trans .eur.

nätv.

Övriga bi-

25

31

95

44

1

drag från EG

Summa bi-

9 032

9 297

9 613

8 228

6 772

drag m.m. 2

Nettoflöde

13 263

11 587

11 322

11 296

6 380

från stats-

budgeten till

EU

1 Avräknat mot anslag

2 Redovisat mot inkomsttitel grupp 6 Bidrag från EU m.m. I resultaträkningen redovisas en intäkt på 5 910 miljoner kronor. Skillnaden beror på att arealersätt- ningen för 2000 på ca 3 000 miljoner kronor utbetalas och redovisas som intäkt 2001 (se not. 3). Ökningen av EU-avgiften mellan 1999 och 2000 förklaras huvudsakligen av att antaganden om den ekonomiska utvecklingen ledde till att den svenska momsbasen och Sveriges andel av EU:s BNI ökade. Vidare medförde det gynnsamma ekonomiska läget att tulluppbörden ökade. Den ökning av nettoflödet från statsbudgeten till EU som skedde mellan 1996 och 1997 har påverkats av att vissa avgifter beräknas utifrån prognoser varefter en avräkning sker mot verkligt utfall. Den ökning som skett av avgiften sedan 1995 är delvis en följd av avtrappningen av infasningsra- batten. Skr. 2000/01:101 Uppgifterna i tabellen ger ingen helhetsbild av alla effekter av EU-medlemskapet för statsbud- geten. Hänsyn måste tas, förutom till de anslag som helt eller delvis finansieras av EU-bidrag, även till att det förekommer utgifter på anslag för medfinansiering som staten står för, vilket är en förutsättning för att medel från strukturfonderna skall kunna utbetalas. Kostnaderna för medfinansieringen avräknas mot anslag. Å andra sidan erhålls vissa medel från EU, exempelvis forskningsstöd, som inte redovisas på statsbudgeten. Utgifter kopplade till medlemskapet förekommer naturligtvis även under myndigheters förvaltningsanslag. Efter- som samarbetet inom EU är integrerat i den nationella verksamheten och utgifter för europeiskt samarbete förekom redan före 1995 är dessa dock mycket svåra att särskilja. Dessutom förekommer naturligtvis indirekta effekter, för såväl inkomster som utgifter, som inte går att beräkna.

7.3

Anslag finansierade med EG- medel

Det finns olika typer av anslag som helt eller del- vis finansieras av EU. Anslag finansierade av EU-bidrag, som huvudsakligen utbetalas inom ramen för EG:s strukturfonder och jordbruks- fonden, uppgår till cirka 6,7 miljarder kronor (2000). Anslag för att täcka avgiften till EU:s budget uppgår till 22,3 miljarder kronor (2000). Medel för att finansiera stöd från EG:s jord- bruksfond och strukturfonder skall redovisas mot inkomsttitel när medlen inflyter från EU. Det finns andra anslag som inte är kopplade till ovan nämnda fonder, utan avser annat stöd. Dessa anslag är kopplade till en inkomsttitel, där medlen redovisas när de flutit in från EU. Här redogörs huvudsakligen för de anslag som är kopplade till EG:s jordbruksfond och strukturfonder. 95 Skr. 2000/01:101 Tabell 7.2 Anslag finansierade med EG-medel

Miljoner kronor

UO

Anslag

Utfall 2000

14

A4

1 233

14

A5

3

19

A8

736

19

A9

0

20

A3

19

22

A5

196

23

B9

1 808

23

B10

1 264

23

B11

1 403

23

C3

64

23

F5

4

23

H4

3

6 733 1

1 Att summa utfall på anslag skiljer sig från summa erhållna bidrag beror på olika periodiseringseffekter, bl.a. att arealersättningen för 2000 utbetals 2001. Utgiftsområde 14 Arbetsmarknad och arbetsliv Anslaget A4 Europeiska socialfonden m.m. för pe- rioden 1995-1999 (ESF) avser beslutade projekt och tekniskt stöd inom målen 2, 3, 4, 5b och 6 samt gemenskapsinitiativen och vissa pilotpro- jekt. Inbetalningar från ESF skall redovisas mot inkomsttitel 6411 Bidrag från EG:s socialfond med undertitlarna 

6411/01-06.

Anslaget A5 Europeiska socialfonden m.m. för perioden 2000-2006 (ESF) avser beslutade pro- jekt och tekniskt stöd inom målen 1, 2 och 3 samt gemenskapsinitiativet Equal. Inbetalningar från ESF skall redovisas mot inkomsttitel 6411 Bidrag från EG:s socialfond med undertitlarna 

6411/07-09.

Utgiftsområde 19 Regional utjämning och utveck- ling

Anslaget A8 Europeiska regionala utvecklingsfon- den perioden 1995-1999 (ERUF) avser utbetal- ningar på grund av beslutade projekt inom mål- områdena 2, 5b och 6 samt inom gemen- skapsinitiativen Interreg IIA, Leader II, SME, Konver, Pesca och Urban. Inbetalningar från ERUF skall redovisas mot inkomsttitel 6311 Bi- drag från EG:s regionalfond med undertitlarna 

6311/01-05.

Anslaget A9 Europeiska regionala utvecklings- fonden perioden 2000-2006 (ERUF) avser utbe- talningar på grund av beslutade projekt inom målområdena 1 och 2 samt gemenskapsinitiativet Interreg III och Urban. Under 2000 har inga ut- betalningar gjorts från detta anslag. Inbetalning-

ar från ERUF skall redovisas mot inkomsttitel 6311 Bidrag från EG:s regionalfond med under- titlarna 6311/06-07.

Utgiftsområde 20 Allmän miljö och naturvård Anslaget A3 Åtgärder för att bevara den biologis- ka mångfalden avser bidrag från EU:s miljöfond LIFE till markförvärv och skötsel. Anslaget dis- poneras för finansiering av kostnader för mark- förvärv och skötsel som ingår i sådana natur- vårdsprojekt som beviljats bidrag. Från EU inbetalda medel redovisas mot inkomsttitel 6911 Övriga bidrag från EU.

Utgiftsområde 22 Kommunikationer

Anslaget A5 Från EG-budgeten finansierade stöd till Transeuropeiska nätverk . Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av svenska projekt inom området transeuropeiska nätverk. Uppburet bidrag redovisas mot in- komsttitel 6511 Bidrag till transeuropeiska nät- verk.

Utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar

Anslaget B9 Från EG-budgeten finansierade mil- jö-, struktur- och regionala åtgärder . Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av miljöersättningar inklusive 

informations-,

 råd- givnings- och utbildningsinsatser, stöd för skog- liga åtgärder, strukturstöd och kompensations- bidrag från den tidigare programperioden, miljö- och landsbygdsprogrammet, mål 

1-,

 mål 6- och mål 

5b-programmen

 samt gemenskapsinitiativen Interreg II, Leader II och LEADER+. EG- medlen skall redovisas mot inkomsttitlarna 6112 Kompletterande åtgärder med undertitel 6112/01, 6121 

EG-finansierade

 struktur- och re- gionalstöd till jordbrukssektorn m.m. med un- dertitlarna 

6121/01-08.

Anslaget B10 Arealersättning och djurbidrag m.m avser 

EG-medel

 för arealersättning, djurbi- drag och kompletterande kompensationsstöd. 

EG-medlen

 skall redovisas mot inkomsttitlarna 6111 Arealersättning, 6115 Djurbidrag och 6119 Övriga bidrag från EG:s Jordbruksfonds garanti- sektion.

Anslaget B11 Intervention och exportbidrag för jordbruksprodukter . Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av offentlig lag- ring, övrig intervention, exportbidrag och stöd till biodling m.m. 

EG-medlen

 skall redovisas mot inkomsttitlarna 6116 Offentlig lagring, 6113

96 Övrig internvention, 6114 Exportbidrag samt 6119 Övriga bidrag från EG:s Jordbruksfonds garantisektion.

Anslaget C3 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. Anslaget får användas enligt rådets förordningar för strukturfonderna och enligt strukturplanen för mål 5a utanför re- spektive innanför mål 

6-regioner

 samt enligt Pe- 

sca-programmet.

EG-medlen

 under anslaget får användas för strukturfonderna avseende pro- gramperioden 

2000-2006.

 Fiskeriverket skall re- dovisa betalningar från 

EG-budgeten

 mot in- komsttitel 6211 Bidrag från EG:s fiskefond.

Skr. 2000/01:101

Anslaget F5 Jordbruks- och livsmedelsstatistik finansierad från EG-budgeten .

 Anslaget avser EG:s medfinansiering av statistik inom jord- bruks- och livsmedelsområdet. 

EG-medlen

 skall redovisas mot inkomsttitel 6911 Övriga bidrag från EG.

Anslaget H4 Från EG-budgeten finansierade medel för skogsskadeövervakning. Från anslaget utbetalas stöd motsvarande EG:s finansiering av projekt för skogsskadeövervakning. Skogsstyrel- sen får disponera högst det belopp som redovisas mot inkomsttitel 6911 Övriga bidrag från EU, undertitel 1 Medel för skogsskadeövervakning.

97

8 Sammanställning av den statliga sektorn Skr. 2000/01:101 8 Sammanställning av den statliga sektorn De konsoliderade resultat- och balansräkningar- na i kapitel 3 omfattar i allt väsentligt de statliga myndigheterna inklusive affärsverken. Genom ägarintressen i bolag och genom att Riksbanken, AP-fonden och Premiepensionsmyndigheten faller utanför den avgränsning som gjorts, är emellertid det som brukar benämnas den statliga sektorn i realiteten större. Förevarande sammanställning görs i syfte att ge en samlad och översiktlig bild över samtliga verksamheter där staten har ett väsentligt infly- tande. Väsentligt inflytande har definierats som att staten har en ägarandel på minst 20 procent i de aktuella organisationerna. Definitionen över- ensstämmer med näringslivets definition av in- tresseföretag. Med denna definition bortfaller stiftelser, som är självägande. Den statliga sek- torn inkluderar därmed förutom myndigheterna även statliga bolag, banker och finansinstitut, Riksbanken, Premiepensionsmyndigheten och AP-fonderna.

Sammanställningen, som bygger på de ingå- ende organisationernas officiella årsredovisning- ar eller delårsrapporter, ger en uppfattning om den totala statliga förmögenheten. När det gäller de tillgångar och skulder som bara indirekt ägs av staten har statens andel med- räknats med hänsyn tagen till ägarandelen. Nå- gon fullständig eliminering av mellanhavanden såsom fordringar och skulder samt intäkter och kostnader har inte kunnat göras eftersom under- lag för detta oftast saknas och de olika organisa- tionernas redovisningsperioder och redovis- ningsprinciper skiljer sig åt. Dessutom lyder de under olika regelverk.

8.1

Den statliga sektorns förmögenhet

Den statliga sektorns samlade tillgångar upp- gick vid utgången av 2000 till 2 346 miljarder kronor vilket är en ökning med 213 miljarder kronor jämfört med 1999. Ökningen är främst hänförlig till statliga bolag. År 2000 har Nordis- ka Investeringsbanken invärderats som intresse- företag, från att tidigare ha redovisats som vär- depapper, och statens aktieinnehav i AB Svensk Exportkredit har ökat efter en fondemission. Även Vattenfalls tillgångar har ökat betydligt på grund av olika företagsförvärv. Ökningen är också hänförlig till Premiepensionsmyndig- hetens ökade tillgångar. Den statliga sektorns samlade skulder uppgick till 2 524 miljarder kro- nor 2000, vilket är en ökning med 89 miljarder kronor. Ökningen är hänförlig till samma för- ändringar som föranlett ökningen av tillgångar- na. Den statliga sektorns nettoförmögenhet har förbättrats med 124 miljarder kronor, vilket främst förklaras av myndigheternas förbättrade nettoförmögenhet. Av tabell 8.1 framgår den statliga sektorns tillgångar, skulder och kapital. 101 Skr. 2000/01:101 Tabell 8.1 Den statliga sektorns samlade tillgångar och skulder Miljarder kronor Myndigheter

00

99

98

97

96

94/95

93/94

Summa tillgångar

689

662

636

540

548

474

398

Summa skulder

1689

1748

1813

1598

1586

1514

1322

Nettoförmögen-

-1000

-1086

-1177

-1058

-1038

-1040

-924

het/Eget kapital

S:a skulder och

689

662

636

540

548

474

398

kapital

Statliga bolag, banker och finansinstitut

00

99

98

97

96

95

94

Summa tillgångar

776

638

619

753

898

816

904

Summa skulder

632

498

472

610

748

675

773

Nettoförmögen-

144

140

147

143

150

141

131

het/Eget kapital

S:a skulder och

776

638

619

753

898

816

904

kapital

Riksbanken

00

99

98

97

96

95

94

Summa tillgångar

233

229

214

189

213

257

269

Summa skulder

108

113

95

95

126

180

204

Nettoförmögen-

125

116

119

94

87

77

65

het/Eget kapital

S:a skulder och

233

229

214

189

213

257

269

kapital

Premiepensionsmyndigheten

00

99

98

Summa tillgångar

94

74

26

Summa skulder

95

74

26

Nettoförmögen-

-1

0

0

het/Eget kapital

S:a skulder och

94

74

26

kapital

AP-fonderna

00

99

98

97

96

95

94

Summa tillgångar

735

749

642

622

600

575

544

Summa skulder

1

2

1

2

3

1

3

Nettoförmögen-

734

747

641

620

597

574

541

het/Eget kapital

S:a skulder och

735

749

642

622

600

575

544

kapital

Den statliga sektorn

00

99

98

97

96

95

94

Summa tillgångar

2346

2133

1976

1979

2134

2094

2127

Summa skulder

2524

2435

2381

2305

2463

2444

2495

Nettoförmögen-

-178

-302

-405

-326

-329

-350

-3681

het/Eget kapital

S:a skulder och

2346

2133

1976

1979

2134

2094

2127

kapital

Myndigheter I bilaga 4 redovisas de myndigheter som ingår i sammanställningen avseende redovisningsperio- den 2000. Statens innehav av aktier i de statliga bolagen redovisas främst av Regeringskansliet (jämför not 24, andelar i dotter- och intressefö- retag, under noter till balansräkningen.) Affärsverkens innehav av aktier i dotterbolag ingår liksom även Riksbankens grundfond och redovisas under andelar i dotter- och intressefö- retag. För att undvika dubbel redovisning elimi- neras ovan nämnda innehav enligt tabell nedan mot summa tillgångar och nettoförmögenhet för den statliga sektorn.

Miljoner kronor

Elimineringar

2000

1999

1998

1997

1996

Regerings-

137 939

143 265

133 174

123 179

122 597

kansliet

Riksbankens

1 000

1 000

1 000

1 000

1 000

grundfond

Affärsverk

Luftfartsverket

80

80

80

50

50

Statens järn-

716

831

716

716

741

vägar

Svenska kraft-

83

83

74

62

59

nät

Övriga myn-

59

52

147

134

832

digheter

Totalt

139 877

145 311

135 191

125 141

125 279

Statliga bolag, banker och finansinstitut I bilaga 5 redovisas de statliga bolag, banker och finansinstitut som ingår i sammanställningen. En särskild redovisning görs där också av stora före- tag med statligt ägande. Som underlag för 1994- 1999 års värden har uppgifter ur regeringens skrivelser för respektive års redogörelse för före- tag med statligt äganden använts. Premiepensionsmyndigheten Premiepensionsmyndigheten redovisar tillgångar och skulder gentemot Riksgäldskontoret. För att undvika dubbel redovisning elimineras dessa mot summa tillgångar respektive skulder och netto- förmögenheten för den statliga sektorn. Premie- pensionsmyndigheten redovisar sina tillgångar till marknadsvärde. 102

Miljoner kronor

Premiepensionsmyndigheten,

2000

1999

1998

elimineringar

Inomstatliga tillgångar

40 953

74 018

4

Inomstatliga skulder

-1 147

-419

-48

Nettoförmögenhet

39 806

73 599

-44

Skr. 2000/01:101 Fjärde och femte fondstyrelsernas skulder är eliminerade mot 1-3 fondstyrelsens fordringar 1999. År 2000 finns inga interna fordring- ar/skulder inom AP-fonderna.

AP-fonderna

Miljoner kronor

Bokslut 2000

Tillgångar

Skulder

Fondkapital

Marknadsvärde

1-2 fondstyrelserna

560 465

87

560 378

3:e fondstyrelsen

22 873

38

22 835

4:e fondstyrelsen

132 305

22

132 283

6:e fondstyrelsen

19 048

640

18 408

7:e fondstyrelsen

18

66

-48

Totalt

734 709

853

733 856

I AP-fondernas redovisning 1999 och 2000 avser bokfört värde marknadsvärde, vilket har gett ett högre värde än tidigare värderingsprinciper. Från och med 2001 skall placeringstillgångarna upptas till marknadsvärde enligt lag. För att underlätta jämförelser med likartad verksamhet har fonder- na inom ramen för god redovisningssed redan i 2000 års bokslut valt att värdera placeringstill- gångarna till marknadsvärde. Ett nytt pensionssystem infördes i januari 1999 och den 1 maj 2000 omorganiserades AP- fonderna. Den 1 januari 2001 fick Första till Fjärde AP-fonderna nya identiska placeringsreg- ler, vilka bland annat innebär att samtliga fonder nu får placera i aktier och i högre grad än tidigare även globalt. Sjätte AP-fonden har en särställning inom AP-fondsystemet eftersom den har möjlighet att uppträda som aktiv ägare i både noterade och onoterade företag. En del av resurserna inriktas specifikt mot ägande i onoterade bolag. Sjunde AP-fonden förvaltar Premiesparfon- den där medel i premiepensionssystemet placeras för personer som avstår från att välja någon an- nan fond. Sjunde AP-fonden förvaltar också Premievalsfonden som kan väljas på samma sätt som andra fonder inom premiepensionssyste- met.

AP-fondernas innehav av svenska statsobliga- tioner per den 31 december 2000 uppgick till 244 (174) miljarder kronor. Detta har inte elimine- rats mot statsskulden.

8.2

Förändringar i den statliga sektorns förmögenhet

De viktigaste händelserna under året är börsin- troduktionen av Telia AB och färdigställandet av Öresundsbron. När Telia noterades på OM Stockholmsbörsen skapades Sveriges största folkaktie eftersom nästan var åttonde svensk äger aktier i bolaget. Vid börsintroduktionen såldes 29,4 procent av aktierna. Senare under året minskade dock värdet på den statliga aktieport- följen på grund av att aktiekursen för Telia föll. Utförsäljningen av Telia skedde den 13 juni 2000. Försäljningen av Telia-aktier inbringade 61 miljarder kronor till staten. Dessutom har drygt 12 miljarder kronor tillförts bolaget i samband med en nyemission. Staten äger aktier i sex börsnoterade bolag varav ägarandelarna i Nordea (fd Nordic Baltic Holding AB) och OM-gruppen AB understiger 20 procent. Ägarandelen i Nordea är 18,1 pro- cent. Staten har under året förvärvat ytterligare aktier i OM Gruppen AB för 0,6 miljarder kro- nor. Innehavet har ökat från 7,7 procent till 9,42 procent. Förutom i dessa och Telia äger staten aktier i börsnoterade AssiDomän och SAS Sve- rige samt indirekt via Civitas Holding i Celtica och indirekt via Telia i Eniro. Nordea har under året köpt aktier i Christia- nia Bank og Kreditkasse och har då fullbordat sin vision att föra samman ledande banker i de nordiska länderna. Nordiska Investeringsbanken har år 2000 in- värderats som intresseföretag. I juni 2000 tecknade Posten AB en avsiktsför- klaring om att sälja Postgirot Bank AB till Svenska Girot AB. Affären godkändes dock inte av Konkurrensverket och Finansinspektionen. Postens styrelse har beslutat att gå ur avtalet om en försäljning av Postgirot till Svenska Girot AB och kommer att inleda en ny försäljningsprocess. Ägarförhållandena i AB Svensk Exportkredit förändrades då de svenska bankerna sålde sina aktier till ABB. Samtidigt ökade staten sitt aktie- innehav till 64,7 procent efter en fondemission. 103 Skr. 2000/01:101 Svensk Exportkredit är efter denna förändring ett dotterföretag. Under året har Vattenfall förvärvat 55 procent av aktierna i Electrocieplownie Warzawskie SA. Vattenfall har också förvärvat 26 procent av akti- erna i Hamburgische Electricitäts-Werke AG. Vidare har Vattenfall förvärvat finska Hämeen- linnan Energia och Uppsala energi . . Swedfund International har fått ett kapitaltill- skott med 50 miljoner kronor. Venantius AB har under året köpt innehavet i Statens Premiefond AB. AMUGruppen AB har bytt namn till Lernia AB. Under året har bolaget Newtel sålts till Telia AB. Celsius AB och Grängesbergs Gruvor AB har också avyttrats. Den 1 januari 2001 ombildades affärsverket SJ till aktiebolag. Verksamheten överfördes till tre av staten direktägda bolag. 104

9 Utveckling av statlig konsumtion och produktion Skr. 2000/01:101 9 Utveckling av statlig konsumtion och produktion

9.1

Inledning

I detta kapitel redovisas hur den statliga kon- sumtionen och produktionen utvecklats mellan 1990 och 2000 6 . Tidigare år har motsvarande ka- pitel även omfattat den statliga sysselsättningen, personalkonsekvenser av periodens strukturför- ändringar och regeringens iakttagelser vad gäller de statliga myndigheternas arbetsgivarpolitik. På grund av tidigareläggningen av skrivelsen har det inte varit möjligt att lämna en sådan redovisning i årsredovisningen för staten utan dessa delar kommer i stället att redovisas för riksdagen i ett annat sammanhang. De avgränsningar och uppdelningar av stats- förvaltningen som görs i detta kapitel baserar sig på nationalräkenskaperna, vilket gör att de skiljer sig från skrivelsen i övrigt.

9.2

Konsumtion och produktion

Offentlig konsumtion beräknas som summan av direktkonsumtion och produktionsvärde med avdrag för avgiftsinkomster och egenproducera- de övriga tillgångar. Produktionsvärdet kan skri- vas som summan av löner, arbetsgivaravgifter, avskrivningar och inköp av varor och tjänster. 7

6

Kapitlet kommer att ingå i Statskontorets rapport Staten i omvandling

 som publiceras under hösten 2001.

7

Statlig produktion och konsumtion redovisas enligt definitionerna i de nya nationalräkenskaperna som presenterades första gången våren 1999

Något förenklat kan den statliga konsumtionen sägas motsvara den statliga verksamhet som är skattefinansierad, medan produktionen även omfattar den avgiftsfinansierade verksamheten. Den långsiktiga utvecklingen av konsumtio- nen av statsförvaltningens tjänster har samman- taget varit förhållandevis stabil mätt som andel av BNP. Efter andra världskriget låg den på drygt 5 procent och ökade sakta men säkert un- der 1960- och 1970-talen. I dag uppgår den till 8 procent av landets samlade produktion av varor och tjänster. Besparingar under större delen av 1980-talet

Under 1980-talets första sju år innebar bespa- ringskraven att konsumtionen gick ned något för att sedan åter öka. Uppgången berodde först på att försvaret fick mer resurser i samband med 1987 års försvarsbeslut och att invandringen till Sverige började ta fart och sedan på 1990-talets satsningar på den högre utbildningen. Uppgång till 1993 Den ekonomiska krisen under 1990-talets början medförde att BNP sjönk tre år i rad med totalt 5 procent och arbetslösheten steg kraftigt. Krisen på arbetsmarknaden, som kulminerade under 1993, bidrog till att produktionen och konsum- tionen av statens tjänster också nådde en topp eftersom behovet av arbetsmarknadspolitiska åt- gärder ökade. Den statliga tjänsteproduktionen hade stigit med 12 procent sedan decenniets bör- jan (diagram 9.1). med uppgifter från och med 1993. Uppgifterna avser utvecklingen i fasta priser om inte annat anges. 107 Skr. 2000/01:101 Diagram 9.1 Tillväxten i staten och BNP 1990-2000, vo- lymförändringar Index 1990=100

120

115

Statlig produktion

110

105

100

BNP

95

90

90

91

92

93

94

95

96

97

98

99

00

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm.: Uppgifterna för 1990-1993 avser konsumtion av statens tjänster. Produktionen på högre nivå även efter 1993 Efter 1993 har den totala ekonomiska aktiviteten i Sverige ökat kraftigt och den statliga produk- tionen av tjänster har, med relativt små årliga va- riationer, legat kvar på en, jämfört med 1980- talet, högre nivå. Under 1998 och 1999 steg den med sammantaget 6 procent för att sedan gå ned marginellt under 2000. Minskningen 2000 för- klaras, enligt preliminära uppgifter, av en mindre nedgång inom försvaret och andra näringslivs- tjänster än kommunikationer. Däremot ökade satsningarna på den högre utbildningen och forskningen. Produktionens delar Med utgångspunkt i nationalräkenskaperna kan den statliga produktionens fördelning åskådlig- göras genom en indelning i sju huvudgrupper: försvar, utbildning, näringslivstjänster, samhälls- skydd och rättskipning, allmänna tjänster, vård, social trygghet och omsorg samt kultur. De oli- ka verksamheter som ryms inom respektive hu- vudgrupp sammanfattas i tabell 9.1. Tabell 9.1 Statliga områden och verksamheter indelade ef- ter nationalräkenskaperna

Område

Verksamhet

Försvar

Militärt och civilt försvar

Utbildning

Högskoleutbildning och forskning

Näringslivstjänster

Bostadsförsörjning och samhällsutveck-

ling, samhällsplanering, regional utveck-

ling, miljö- och naturvård. Näringslivsfrå-

gor inom energi, jordbruk, mineralbrytning,

tillverkningsindustri, byggnadsverksamhet

och kommunikationer

Samhällsskydd och

Polis-, åklagar- och domstolsväsende,

rättskipning

kriminalvård, kronofogdemyndigheter

Allmänna tjänster

Allmän och utrikes förvaltning, skattein-

drivning

Vård, social trygghet

Hälso- och sjukvård, allmän administra-

och omsorg

tion, forskning, administration av sociala

bidrag, social omsorg inkl. integrationsfrå-

gor och arbetsmarknadsåtgärder

Kultur

Fritidsverksamhet, kultur och religion

År 2000 producerade staten tjänster för drygt 180 miljarder kronor. Produktionsvärdet som i den offentliga sektorn beräknas från kostnadssi- dan bestäms av löner, inköp av varor och tjäns- ter och avskrivningar. Med detta mått mätt är försvaret fortfarande det största enskilda statliga området med en fjärdedel av den totala produk- tionen. Nästan lika stora resurser läggs numera ned på den högre utbildningen, som svarar för drygt en femtedel av de statliga tjänsterna (dia- gram 9.2). Diagram 9.2 Produktion av statliga tjänster 2000 Procent

Vård, social

Kultur

trygghet, omsorg

1,7%

Försvar

9,5%

Almänna tjänster

25,3%

12,0%

Samhällsskydd, rättskipning 12,5% Utbildning 21,4% Näringsliv 17,7% Källa: ESV och Statskontoret. De statliga näringslivstjänsterna, som domineras av verksamheten vid Vägverket och Banverket, bidrar med ytterligare närmare en femtedel. Myndigheterna inom de allmänna tjänsterna, dvs. de som arbetar inom den centrala förvalt- 108 ningen, och de inom samhällsskydd och rätt- skipning svarar för vardera 1213 procent av de statliga tjänsterna. Vård, social trygghet och om- sorg är något mindre och kulturområdet svarar för ett par procent till den statliga produktionen. Tabell 9.2 sammanfattar utvecklingen inom statens olika områden. De är rangordnade efter storlek, vilket också bestämt det följande avsnit- tets disposition. Tabell 9.2 Produktionen inom statens olika områden 1993- 2000

Område

Miljarder

Andel av

Förändring (%)

kronor

total

2000

2000 (%)

1993-2000

1999-2000

Försvar

45,9

25

2

5

Utbildning

38,9

21

49

4

Näringslivs-

32,1

18

6

3

tjänster

Samhällsskydd

22,6

13

2

2

och rättskip-

ning

Allmänna

21,7

12

21

5

tjänster

Vård, social

17,2

9

12

3

trygghet och

omsorg

Kultur

3,1

2

21

16

Staten totalt

181,5

100

4

1

Försvar Kostnaderna för produktionen inom totalförsva- ret uppgick till 46 miljarder kronor 2000. Enligt preliminära uppgifter motsvarade det en nedgång på knappt 5 procent i volym jämfört med året innan. Produktionen har utvecklats oregelbun- det sedan 1993 med såväl upp- som nedgångar. Under 1996 och 1999 ökade kostnaderna med över 6 procent i volym. Sett över hela sjuårsperi- oden har uppgången dock begränsats till ett par procent (diagram 9.3). Skr. 2000/01:101 Diagram 9.3 Produktion i försvaret 1993-2000, volymför- ändringar Index 1993=100

110

Försvaret

105

Staten totalt

100

95

90

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm.: Uppgifterna för försvaret år 2000 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV. Produktionsvärdet kan delas upp i kostnads- komponenterna löner och förbrukning av varor och tjänster. Förbrukningen av varor och tjäns- ter kan i sin tur delas upp i löpande förbrukning och kostnader för de s.k. varaktiga varorna, dvs. sådana investeringar som inte har någon alterna- tiv civil användning. Det är den löpande förbrukningen som fått allt större vikt i försvarets produktionsvärde, närmare 40 procent, medan kostnaderna för de varaktiga varorna och löner minskat sedan 1993 (diagram 9.4). Diagram 9.4 Produktion, förbrukning och löner i försvaret 1993-2000, volymförändringar Index 1993=100

150

140

Löpande förbrukning

130

120

110

100

90

Produkltion

80

Varaktiga varor

Löner

70

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm.: Uppgifterna för år 2000 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV. Under år 2000 sjönk dock den löpande förbruk- ningen, men också kostnaderna för de varaktiga varorna. Den trendmässiga nedgången i försva- rets löner inklusive sociala avgifter vändes dock till en liten uppgång. Det förklaras huvudsakli- gen av att de sociala avgifterna stigit från 43 till 55 procent. 109 Skr. 2000/01:101 Det bör dock betonas att uppgifterna för år 2000 är preliminära och baseras på ett underlag från januari 2001. Av Försvarsmaktens årsredovis- ning från i mars i år, framgår att kostnaderna för den löpande förbrukningen fortsatte att öka även under år 2000, med 9 procent i volym. För- svarsmakten svarar för större delen av försvarets totala produktionskostnader. Med årsredovis- ningens uppgifter som utgångspunkt för utveck- lingen under år 2000 skulle nedgången i produk- tionen begränsas till 1 procent i volym och jämfört med 1993 skulle den ha ökat med 5 pro- cent. Utbildning Den högre utbildningen och forskningen produ- cerade tjänster för 39 miljarder kronor under 2000. Det är en ökning med närmare 50 procent i volym sedan 1993, varav 4 procent inföll under 2000 (diagram 9.5). Diagram 9.5 Produktion av statliga utbilningstjänster och forskning 1993-2000, volymförändringar Index 1993=100

155

145

Utbildning och forskning

135

125

115

Staten totalt

105

95

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm: Uppgifterna för år 2000 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV, De fyra största universiteten, dvs.[REDACTED_EFTERNAMN], Uppsa- la, Göteborg och Stockholm, svarar tillsammans för en tredjedel av det totala produktionsvärdet och 2000 ökade det med 11 procent i volym. Sett över en längre period är det dock främst de mindre och medelstora högskolorna som byggts ut. Satsningen på den högre utbildningen har på- gått under hela 1990-talet.

Näringslivstjänster Produktionen av näringslivstjänster uppgick till 32 miljarder kronor år 2000. Räknat i fasta priser är det en minskning med ett par procent jämfört med året innan. Produktionsvolymen har dock ökat med 6 procent sedan 1993 (diagram 9.6).

Diagram 9.6 Produktion av statliga näringslivstjänster

1993-2000, volymförändringar

Index 1993-2000

145

135

Kommunikationer

125

115

105

Staten totalt

95

85

Näringslivstjänster totalt

75

Näringstjänster exkl.

65

kommunikationer

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm: Uppgifterna för år 2000 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV. Kommunikationstjänster, som i dag svarar för hela 70 procent av det totala produktionsvärdet inom näringslivstjänsterna, har stigit med en tredjedel under sjuårsperioden. Uppgången un- der år 2000 var dock marginell. Avskrivningarna på de statliga vägarna och järnvägarna, som numera räknas in i produk- tionsvärdet, uppgår till omkring 40 procent av produktionen och andelen har varit i det närmas- te konstant sedan 1993. I takt med att kommunikationstjänsterna ökat i betydelse har produktionen av övriga närings- livstjänster minskat i volym, med närmare 30 procent sedan 1993. Nedgången har varit spridd på många, förhållandevis små, myndigheter. Skogsvårdsorganisationens produktion har t.ex. krympt kraftigt, vilket huvudsakligen förklaras av avvecklingen av beredskapsverksamheten. Samhällsskydd och rättskipning Inom området samhällsskydd och rättskipning producerades tjänster till ett värde av 23 miljar- der kronor 2000. Det motsvarar 13 procent av den totala statliga produktionen. Efter 1993 ökade produktionsvärdet något i volym under ett par år för att därefter sjunka un- gefär lika mycket under en tvåårsperiod. Mellan 1997 och 1999 var den oförändrad för att sedan stiga med ett par procent under 2000. Utveck- lingen förklaras till stor del av polisväsendet, som svarar för närmare 70 procent av produk- tionen. Under 2000 steg produktionen av polis- tjänster med 4 procent i volym (diagram 9.7). 110 Diagram 9.7 Produktion av samhällsskydd och rättskipningstjänster 1993-2000, volymförändringar Index 1993=100

105

Samhällsskydd

och rättskipning

Staten totalt

100

Polisväsendet

95

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Källa: SCB:s räkenskaper. Anm: Uppgifterna för år 2000 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV. Skr. 2000/01:101 Diagram 9.8 Produktion av allmänna statliga tjänster 1993- 2000, volymförändringar Index 1993=100

110

105

100

Staten totalt

95

90

Korrigerade allmänna tjänster

85

Allmänna tjänster

80

75

70

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm: Uppgifterna för år 2000 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV. Ökningen inom polisväsendet under 2000 för- klaras helt av en uppgång i lönekostnaderna, som i sin tur berodde på att polisens nya löneavtal blev klart och betalades ut under året. Området rättskipning, där såväl domstolar som kronofogdar ingår, svarar för en fjärdedel av produktionsvärdet och tjänsterna ökade med omkring 10 procent i volym under perioden 19932000. Inom kriminalvårdsmyndigheterna var uppgången under samma period drygt hälf- ten så stor. Under 2000 sjönk produktionsvärdet inom rättsväsendet något medan det var oför- ändrat inom kriminalvården. Allmänna tjänster Myndigheterna inom de verksamheter som räk- nas till de allmänna tjänsterna, dvs. områden som ekonomi, planering, skatter och tullar, har sam- mantaget minskat produktionen under så gott som hela 1990-talet. Under 2000 uppgick pro- duktionen dock till 22 miljarder kronor, vilket innebär att den ökat i volym jämfört med året innan. Efter korrigeringar för nedgången under 1994, som helt kan förklaras av Byggnadsstyrelsens bolagisering, och för ökningen 1997, som be- rodde på att alla departement slogs samman till en enda myndighet (Regeringskansliet) 1 , har produktionen av allmänna tjänster sammantaget minskat med 12 procent sedan 1993 (diagram 9.8). Uppgången i de allmänna tjänsterna under år 2000 förklaras helt av Regeringskansliet, som under året svarade för närmare 30 procent av produktionsvärdet, vilket är en kraftig ökning jämfört med året innan. Mätt i termer av pro- duktion och sysselsättning har aktiviteten vid Regeringskansliet successivt ökat under 1990- talet. Under 2000 påverkades produktionsvärdet dessutom på det sätt som det mäts i officiell statistik av kraftigt ökande omkostnader. Det var kostnaderna i samband med försäljningen av Teliaaktier som drog upp produktionsvärdet med hela 1,3 miljarder kronor. Ökningen under 2000 uppgick totalt till en tredjedel (diagram 9.9). Rensat för de extraordinära kostnaderna i samband med aktieförsäljningen ökade produk- tionsvärdet i Regeringskansliet med drygt 5 pro- cent i volym under året. Det innebär att tjänster- na, mätt på detta sätt, stigit med närmare en femtedel sedan 1993.

1 Till och med 1996 räknades t.ex. Försvarsdepartementet till området försvar. Därefter utgör alla departement en myndighet och ingår i områ- det allmänna tjänster. 111 Skr. 2000/01:101 Diagram 9.9 Produktion av tjänster vid Regeringskansliet, skattemyndigheter och länsstyrelser 1993-2000, volymförändringar Index 1993=100

160

150

Regeringskansliet

140

130

120

110

Staten

totalt

100

90

Länsstyrelserna

80

Skattemyndigheterna

70

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Källa: SCB:s nationalräkenskaper och statistik från ESV.

Skattemyndigheterna, som svarar för närmare 40 procent av sysselsättningen inom de allmänna tjänsterna, har krympt under 1990-talet. Under perioden 19932000 sjönk produktionsvärdet med närmare 30 procent i volym, varav 6 procent under 2000. Även i länsstyrelserna, som tillsammans sys- selsätter lika många som Regeringskansliet, dvs. nästan en femtedel, har produktionen gått ned. Sedan 1993 handlar det om en minskning med drygt en femtedel. Också i övriga myndigheter inom de allmänna tjänsterna har produktionen minskat under 1990-talet. Det gäller t.ex. Tullverket och Statis- tiska centralbyrån. Sammantaget har tjänstevo- lymen krympt med ca 20 procent mellan 1995 och 1998. Därefter har produktionen legat kon- stant. Vård, social trygghet och omsorg Inom området vård, social trygghet och omsorg producerades tjänster för 17 miljarder kronor under år 2000. Det är en nedgång med 12 pro- cent i volym sedan 1993. Under periodens sista år noterades dock en ökning med 3 procent (di- agram 9.10). Diagram 9.10 Produktion av vård, sociala trygghetstjänster och omsorg 1993-2000, volymförändringar Index 1993=100

110

105

Exkl. arbetsmarknadsåtg.

100

Staten totalt

95

90

85

80

75

Vård, social trygghet

70

Arbetsmarknadsåtg.

1993

1994

1995

1996

1997

1998

1999

2000

Källa: SCB:s nationalräkenskaper. Anm: Uppgifterna för år 2000 är en framskrivning med hjälp av statistik från ESV. Administrationen av socialförsäkringar svarar för hälften av produktionskostnaderna och de statli- ga arbetsmarknadsåtgärderna bidrog med närma- re 30 procent. Resterande verksamhet inom om- rådet bedrivs av myndigheter inom social omsorg som t.ex. Migrationsverket och Statens institutionsstyrelse, inom hälso- och sjukvård, som t.ex. Socialstyrelsen, Läkemedelsverket och Smittskyddsinstitutet. Ökningen av produktionsvärdet under 2000 på området som helhet förklaras till hälften av socialförsäkringssektorn. På två år har kostna- derna för tjänsterna stigit med 13 procent i vo- lym, vilket främst beror på ökade lönekostnader. För myndigheterna inom arbetsmarknadsom- rådet, som arbetsförmedlingar, arbetsmarknads- institut och länsarbetsnämnder, har produktio- nen gått ned med en fjärdedel sedan toppåret 1993. Under 2000 hade dock tjänsterna ungefär samma volym som året innan. Verksamheten vid övriga myndigheter utan- för socialförsäkringarna och arbetsmarknadsom- rådet har också minskat kraftigt under sjuårs- perioden. En stor del beror på en nedgång i antalet asylsökande sedan 1993 och därmed en lägre aktivitet vid Migrationsverket. Ökningen under 1994 förklaras av att Statens institutionsstyrelse bildades det året. Kultur Inom området fritidsverksamhet, kultur och re- ligion producerades tjänster för 3 miljarder kro- nor under 2000. Sedan 1993 har produktionen minskat med drygt en femtedel. Nedgången för- klaras helt av att vissa kyrkliga tjänster, som tidi- gare räknats som statliga, efter den 1 januari 112 2000 i samband med kyrkans separation från sta- ten i stället ingår som en del i hushållens intres- seorganisationer. Om hänsyn tas till huvudman- naskapsbytet var produktionsvolymen ungefär lika stor 2000 som sju år tidigare. De statliga museerna svarar tillsammans för en tredjedel av produktionsvärdet och Riksantikva- Skr. 2000/01:101 rieämbetet är den största enskilda myndigheten. Eftersom omkring 80 procent av Kungliga Ope- rans och Dramatens verksamhet finansieras via anslag, räknas även de till det statliga kulturom- rådet, trots att de drivs i bolagsform. 113

10 Riksrevisionsverkets iakttagelser Skr. 2000/01:101 10 Riksrevisionsverkets iakttagelser Riksrevisionsverket (RRV) bedriver revision ge- nom årlig revision och effektivitetsrevision. Den årliga revisionen avslutas genom uttalanden i re- visionsberättelser till regeringen om bl.a. myn- digheters årsredovisning samt om ledningens förvaltning. Inom effektivitetsrevisionen grans- kas effektiviteten i statliga åtaganden och statlig verksamhet. I detta kapitel görs en genomgång av flertalet av de rapporter effektivitetsrevisionen lämnade 2000 och regeringens åtgärder med anledning av dessa. Kapitlet innehåller också en redovisning av re- visionsberättelser med invändning. Regeringen avser att återkomma i budgetpropositionen för 2002 med bedömning av vilka åtgärder som har vidtagits respektive kommer att vidtas med an- ledning av invändningarna.

10.1

Effektivitetsrevisionens iakttagelser

Effektivitetsrevisionen har publicerat 17 rappor- ter under 2000, varav 12 avser egeninitierade granskningar och 5 regeringsuppdrag. Nedan re- dovisas 11 av effektivitetsrevisionens rapporter, varav 7 avser egeninitierade granskningar. Urva- let baseras på att regeringen vidtagit någon åt- gärd eller gjort någon bedömning. Försöksverksamhet med friare medelsanvändning i arbetsmarknadspolitiken (RRV 2000:3) Under våren 1998 fattade regeringen beslut om att Skåne, Dalarnas, Gävleborgs, Jämtlands och Värmlands län, under en period av nästan två år fick utgöra försöksområden med en friare an- vändning av vissa arbetsmarknadspolitiska medel samt arbetslöshetsersättning. Försöksverksam- heten innebar att länen dels kunde utnyttja an- slaget för arbetsmarknadspolitiska åtgärder utan att ha något mål för omfattningen av de arbets- marknadspolitiska åtgärderna, dels fick använda nästan 20 procent av det totala anslaget för ar- betsmarknadspolitiska åtgärder till otraditionella insatser (det s.k. volymmålet avskaffades dock redan 1999 även för övriga län). Under försöks- perioden fick länen också fatta beslut om aktiva- re användning av arbetslöshetsersättning, vilket innebar att arbetslösa personer som har rätt till arbetslöshetsersättning kunde delta i projekt som initierats av länsarbetsnämnder eller kom- muner. RRV har av regeringen fått i uppdrag att ut- värdera verksamheten. RRV:s analys visar att den utbuds- och tillväxtorienterade åtgärden arbets- marknadsutbildning inte ökat mer i försökslänen än i övriga landet. RRV redovisar vidare att av- steg gjorts från de regler som gäller för försöks- verksamheten. Även Institutet för arbetsmark- nadspolitisk utvärdering (IFAU) har fått i uppdrag att utvärdera försöksverksamheten. En- ligt IFAU är det vanligt att projekten inte riktar sig till arbetslösa i första hand utan utgör olika former av näringslivsprojekt. IFAU har i pro- jektbeskrivningarna i ett flertal fall funnit tydliga tecken på att arbetsmarknadspolitiska medel an- vänts för klart kommunala intressen. Försöksverksamheten upphörde vid utgången av 1999 och erfarenheterna har främst tagits till- vara i samband med det förenklade och föränd- rade regelverket för de arbetsmarknadspolitiska programmen som trädde ikraft under 2000. Vi- dare har regeringen, bl.a. mot bakgrund av erfa- renheterna av försöksverksamheten, förtydligat 117 Skr. 2000/01:101 arbetsmarknadspolitikens roll och uppgift samt vidtagit erforderliga åtgärder som innebär att ekonomistyrning, kontroll och uppföljning för- bättras väsentligt inom arbetsmarknadsverket (prop. 1999/2000:98). Polisens IT-stöd (RRV 2000:8) RRV har på eget initiativ granskat polisens IT- stöd. Enligt RRV fanns det stora brister i till- gänglighet och användbarhet i polisens IT-stöd. IT-stödet var bl.a. inte tillgängligt i bilar och på brottsplatser. Det fanns också brister i förvalt- ning och genomförande av nyinvesteringar. Regeringen har redovisat sin bedömning av RRV:s rapport i budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/01:1, utg. omr. 4). Regeringen angav att det är angeläget att polisen använder modern teknik för att effektivisera verksamheten. Enligt regeringens bedömning finns det utrymme för att använda redan befintliga system på ett mer effektivt sätt i polisverksamheten. Genom ett regeringsbeslut den 5 oktober 2000 gavs Rikspolisstyrelsen i uppdrag att senast den 1 december 2000 redovisa de åtgärder som planeras eller vidtagits med anledning av RRV:s rapport. Rikspolisstyrelsens redovisning bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Fortsatt utveckling av polisen en uppföljande granskning (RRV 2000:9) RRV har på regeringens uppdrag granskat ge- nomförandet av närpolisreformen och funnit att den är organisatoriskt genomförd men att det fortfarande finns brister i reformens innehålls- mässiga genomslag i polisverksamheten. RRV ansåg att polismyndigheternas styrning inte varit tillräckligt tydlig. Vidare fann RRV att närpolis- områdena vid flera polismyndigheter var så små att det fanns risk för att förutsättningarna för ett effektivt polisarbete var otillräckliga. Regeringen har redovisat sin bedömning av RRV:s rapport i budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/01:1, utg. omr. 4). Regeringen angav att de stora variationer som förekommer i orga- nisation och innehåll i närpolisverksamheten inte enbart kan förklaras med skillnader i de lokala förutsättningarna. Regeringen har tidigare givit Brottsförebyggande rådet (BRÅ)i uppdrag att granska närpolisreformen. BRÅ kommer inom ramen för sitt uppdrag att jämföra och utvärdera de olika organisationsformerna i förhållande till syftet med närpolisreformen. BRÅ skall slutre- dovisa sitt uppdrag i maj 2001. Genom ett regeringsbeslut den 5 oktober 2000 gavs Rikspolisstyrelsen i uppdrag att senast den 1 december 2000 redovisa de åtgärder som planeras eller vidtagits med anledning av RRV:s rapport. Rikspolisstyrelsens redovisning bereds för närvarande inom Regeringskansliet. Formerna för lönebildning m.m. inom Försvars- makten (RRV 2000:10) RRV har på regeringens uppdrag följt upp sin rapport Formerna för lönebildning m.m. inom Försvarsmakten (RRV 1998:20). Av den uppföl- jande rapporten framgår att RRV är fortsatt kri- tisk till Försvarsmakten. Bland annat anser RRV att allt för få förändringar i lönebildningen har skett sedan föregående granskning för att ar- betsgivarrollen skulle kunna sägas ha stärkts på några avgörande punkter. Vidare kritiserar RRV omfattningen av och kostnaderna för lönetilläg- gen inom Försvarsmakten. Enligt RRV borde Försvarsmakten stärka sin roll som arbetsgivare bl.a. genom att ta initiativ till att ompröva och strama upp tillämpningen av gällande avtal. Regeringen uppdrog den 21 juni 2000 genom tilläggsdirektiv till Personalförsörjningsutred- ningen att belysa olika möjligheter att utveckla och stärka Försvarsmaktens arbetsgivarroll (Dir. 2000:46). Vidare har regeringen vid upprepade tillfällen aktualiserat bl.a. lönebildningsfrågorna med Försvarsmakten. I budgetpropositionen för 2001, utgiftsområde 6, Totalförsvar, informerade regeringen riksdagen om RRV:s rapport. För- svarsmakten har i regleringsbrevet för 2001 ålagts att i årsredovisningen redovisa de åtgärder som har vidtagits för att stärka myndighetens arbetsgivarroll. Vidare skall Försvarsmakten re- dovisa vilka lönetillägg som tillämpats och vilka som avvecklats samt hur omfattningen av och kostnaderna för lönetilläggen förändrats i jämfö- relse med 2000. Mot bakgrund av Försvarsmaktens årsredo- visning för 2000 är regeringen fortsatt kritisk till Försvarsmakten i dessa avseenden. Regeringen avser att i propositionen inför 2001 års försvarsbeslut återkomma till riksdagen med en samlad syn på hur Försvarsmaktens per- sonalförsörjningssystem bör utvecklas. I detta ingår att vidta sådana åtgärder som är nödvändi- ga för att Försvarsmakten skall bli en starkare arbetsgivare. 118 Resultatstyrning och redovisning vid Statens strålskyddsinstitut (RRV 2000:12) I rapporten har RRV närmare granskat hur in- formationen i Statens strålskyddsinstituts årsre- dovisning byggs upp och hur institutets rutiner för planering, budgetering och uppföljning är ut- formade och tillämpas. Syftet har främst varit att pröva om ledningen har ändamålsenliga instru- ment för att resultatstyra verksamheten. RRV konstaterar att Statens strålskyddsinsti- tut har en bra grundstruktur i arbetet med verk- samhetsplaneringen. Det finns också en tydlig koppling till krav på återrapportering enligt re- gleringsbrevet, vilket underlättar institutets arbe- te med resultatredovisningen. Det nuvarande verksamhetsplaneringsdokumentet är dock till sin karaktär inte någon verksamhetsplan i strikt mening. RRV anser att Statens strålskyddsinsti- tut bör sträva mot en myndighetsgemensam verksamhetsplan som inriktar sig på det enskilda årets verksamhet med planerade resultat och be- dömd resursförbrukning. Ett gemensamt doku- ment ger möjlighet till att skapa en tydlig resul- tatöverenskommelse mellan verksledning och respektive avdelning. En sådan rutin med krav på dokumentation skulle också underlätta summe- ring av årets resultat i årsredovisningen. Rapporten kommer att beredas inom Reger- ingskansliet i samband med resultatuppföljning- en för 2000. Stödet till arbetshandikappade modeller för re- formering av statens insatser (RRV 2000:14) De viktigaste iakttagelserna från RRV:s gransk- ning av lönebidragen och Samhall är dels att en målgruppsförskjutning skett, dels att åtgärderna inriktas på att ge bestående anställningar. RRV har kunnat belägga att många av dem som de se- naste åren tagits in i lönebidragsanställningar el- ler på Samhall har betydligt större arbetsförmåga och lindrigare arbetshandikapp än avsett. Denna inriktning av verksamheten i kombination med den målgruppsförskjutning som skett innebär en ineffektiv användning av stora resurser som i dag går till lönebidrag och till merkostnadsersättning på Samhall. Regeringen har, med anledning av RRV:s rap- port, gett ett uppdrag till Arbetsmarknadsstyrel- sen (AMS) att kartlägga anställningar med löne- bidrag i allmännyttiga organisationer. AMS har fått i uppdrag att lämna förslag till ett framtida regelverk för att bevilja anställningar med löne- bidrag inom denna sektor. Skr. 2000/01:101 Vidare har Arbetsmarknadsverket (AMV) under 1998 på regeringens uppdrag påbörjat ett treårigt lönebidragsprojekt (prop. 1996/97:150). Projektet syftar bl.a. till att utveckla metoder, kompetens samt uppföljnings- och utvärderings- insatser för att förbättra och effektivisera hanter- ingen av anställningar med lönebidrag. I AMS rapport från november 1999 framgår att olika kvalitetskrav, indikatorer och mätmetoder har utarbetats. Länen har erbjudits strategiska ut- bildningar. Länens arbete skall nu följas upp. Samtliga län är involverade i projektet, som slut- redovisas i början av 2001. Regeringen avser att återkomma till riksdagen i fråga om utvecklingen i Samhall. Riskhantering i statsskuldförvaltningen (RRV 2000:15) RRV har i en egeninitierad effektivitetsrevision granskat riskhanteringen inom statsskuldför- valtningen på Riksgäldskontoret. RRV konstate- rar att riskkontrollen har utvecklats i en positiv riktning men att det återstår viktiga punkter för Riksgäldskontoret att arbeta vidare med, nämli- gen frågor som rör riskkontrollens oberoende, utbildning och kunskapsspridning samt hanter- ing av strategiska och operationella risker. Riksgäldskontoret har, bl.a. med anledning av RRV:s rapport, vidtagit en rad åtgärder för att komma tillrätta med dessa problem. Riskkon- trollens oberoende har stärkts, åtgärder har vid- tagits i personal- och kompetensfrågor samt hanteringen av strategiska risker har utvecklats i linje med RRV:s rekommendationer. Inom om- rådet operationella risker återstår dock en del att göra varför ett omfattande arbete för att bättre dokumentera arbets- och processbeskrivningar har initierats. Vidare har Riksgäldskontorets or- ganisation genomgått förändringar i syfte att öka den interna kontrollen samtidigt som system- strukturen i grunden förändrats. Kontoret har nu tillgång till moderna finansadministrativa sy- stem inom i stort sett alla områden av verksam- heten. Regeringen finner inga skäl att vidta några yt- terligare åtgärder utöver de som vidtagits av Riksgäldskontoret. Jämställdhet Hur styr regeringen? (RRV 2000:17) RRV har på regeringens uppdrag granskat hur jämställdhetsaspekten mellan män och kvinnor har kommit till uttryck i regeringens reglerings- 119 Skr. 2000/01:101 brev till myndigheterna och om myndigheterna har återrapporterat i enlighet med regeringens direktiv. Myndigheternas interna jämställdhets- arbete omfattas inte av RRV:s uppdrag. Enligt RRV är kopplingen mellan de övergri- pande jämställdhetspolitiska målen och målfor- muleringarna i regleringsbreven otydliga. Både målformuleringar och återrapporteringskrav an- ses mycket allmänt hållna. RRV anser att reger- ingen bör formulera en tydligare strategi för jämställdhetspolitiken avseende det externa, ut- åtriktade arbetet. RRV anser att det här bör ingå att definiera det externa jämställdhetsarbetet och att identifiera och formulera mål, återrapporte- ringskrav och uppdrag som kan vara gemen- samma för hela eller stora delar av statsförvalt- ningen. Därefter bör myndighetsspecifika mål, återrapporteringskrav och uppdrag formuleras. RRV anser att det i regeringens jämställdhets- strategi bör klargöras att "mainstreaming" (integ- ration av ett jämställdhetsperspektiv) är det ar- betssätt som myndigheterna skall använda för att nå de jämställdhetspolitiska målen. RRV föreslår i rapporten att regeringen utnyttjar möjligheten att styra myndigheterna mot ett sådant arbets- sätt mer långsiktigt via ett tillägg i verksförord- ningen (1995:1322). Myndigheterna har uppgivit att en av de vikti- gaste påverkansfaktorerna för det externa jäm- ställdhetsarbetet är regleringsbreven. Andra vik- tiga faktorer för utvecklingen av jämställd- hetsarbetet är att ledningen engagerar sig, att resurser avsätts, att erfarenheter utbyts och att personalen är medveten om hur jämställdhetsar- betet påverkar verksamhetens resultat. Om re- geringen önskar prioritera det externa jämställd- hetsarbetet bör, enligt RRV:s uppfattning, frågan tillmätas större vikt i den årliga budgetdia- logen och i andra lämpliga sammanhang. Den information som departementen kräver in av myndigheterna spänner över ett stort fält. Såväl mål som återrapporteringskrav anses ofta opre- cist uttryckta. Därmed anser RRV att det blir svårt att se i vilken utsträckning de jämställd- hetspolitiska målen har uppfyllts. Inom Regeringskansliet bedrivs projektet Me- todutveckling för integration av ett jämställd- hetsperspektiv. Syftet är att utveckla nya meto- der för jämställdhetsanalyser, utveckla och bredda utbildningen om jämställdhetsfrågor, ini- tiera uppföljning och utvärdering samt att föreslå informationssatsningar, riktade bl.a. till myndigheter och verk. Tillväxt genom kunnigt kapital statens roll (RRV 2000:18) RRV har i en egeninitierad granskning analyserat statens roll i tillförseln av riskkapital i Sverige. RRV konstaterar att det finns ett underskott på riskkapital till unga företag och företag med oprövade idéer. En lösning på detta problem är att staten främjar uppkomsten av många nya små venture capital-bolag. Detta kan ske genom stöd till finansiella mellanhänder som förutom kapital också har kompetens att styra unga företag un- der utveckling. Statens roll bör, enligt RRV, vara att beställa tjänster, dvs. att kontraktera eller li- censiera nya mellanhänder, att dela risken med mellanhänder och att kontrollera att de statliga kraven för att få stöd efterlevs. Statens roll ska däremot inte vara att investera direkt på markna- den. För att förbättra kapitalförsörjningen till före- tag har Nutek tillsammans med ALMI Före- tagspartner AB fått i uppdrag att utarbeta förslag till hur samverkan kan ske med Stiftelsen Indu- strifonden, Stiftelsen Innovationscentrum och Industriella Utvecklingscentra. Vidare har Insti- tutet för tillväxtpolitiska studier fått i uppdrag att studera hur andra länder stödjer kapitalför- sörjningen i småföretag. Studien skall mynna ut i en kartläggning och beskriva exempel på effekti- va åtgärder. Institutet har även fått ett uppdrag att utvärdera tillväxteffekterna av och den sam- hällsekonomiska lönsamheten för ALMI Före- tagspartner AB:s låneverksamhet. Slutligen pågår ett internt arbete i Regeringskansliet att se över möjligheterna att utveckla lånegarantisystemet. Kunden är lös! Konsumenternas agerande på de omreglerade el- och telemarknaderna (RRV 2000:20) RRV har genomfört en enkätstudie i form av en kartläggning av konsumenternas attityder till el- och telemarknadsreformerna. Den övergripande fråga som RRV ställt sig är om tillsynsmyndig- heternas stöd till konsumenterna på områden där offentliga monopol öppnats för konkurrens, fungerar. Frågan skall besvaras i två steg. Det första steget är en kartläggning av konsumenter- nas agerande och attityder. Resultatet av detta steg redovisas i rapporten Kunden är lös. Det andra steget är en granskning av tillsynsmyndig- heternas stöd till konsumenterna och konsu- mentuppfattning. Detta arbete kvarstår att genomföra för RRV. 120 Av RRV:s enkätundersökning framgår att ca 90 procent av kunderna känner till att de nu kan välja elleverantör. Av dem som känner till avreg- leringen kan närmare 25 procent kännetecknas som aktiva informationssökare. Det visade sig också att män i högre grad än kvinnor använt sig av aktiva informationskanaler. Det är också tyd- ligt att höginkomsttagare i större utsträckning än låginkomsttagare varit aktiva och att boende i småhus i högre grad än lägenhetsinnehavare ak- tivt sökt information. En stor del av konsumen- terna på elmarknaden (46 procent) uppger att det varit ganska eller mycket svårt att jämföra de olika elbolagens erbjudanden. RRV konstaterar att ytterst få konsumenter har varit i kontakt med tillsynsmyndigheterna på marknaden. När det gäller information är det i hög grad de olika bolagen samt massmedia, som stått för informationen. I de fall som konsumen- terna framför konkreta klagomål är det nästan uteslutande till något elbolag de vänt sig. Regeringen har följt det informationsarbete som Post- och telestyrelsen (PTS) bedrivit med anledning av införande av förval. PTS mätningar av utvecklingen visar att i september 1999 upp- gav 25 procent av hushållen att de valt operatör. Vid samma tillfälle uppgav 20 procent att de skulle välja operatör inom 6 månader. I septem- ber 2000 uppgav 49 procent av hushållen att de valt operatör och 6 procent att de skulle välja inom ett halvår. För att underlätta för konsumenterna att välja teleoperatör startade PTS hösten 2000 en pris- jämförelse. Under februari 2001 har prisjämfö- relsen utvidgats ytterligare för att möta konsu- menternas önskemål om hjälp vid val av operatör. Myndigheten har vidare tagit fram en förenklad blankett för att på ett bättre sätt fånga upp konsumenternas klagomål på teleoperatörer och har initierat en referensgrupp för telefrågor tillsammans med konsumentvägledare. PTS av- ser att fortsätta informera om möjligheten till byte av operatör och följa utvecklingen av hur många som byter och vilka problem som är för- knippade med bytet. RRV:s rapport Kunden är lös utgör första ste- get i RRV:s granskning av de omreglerade el- och telemarknaderna. Regeringens bedömning är också att en utvärdering av denna reform inte kan göras baserat på ett mättillfälle utan att det krävs upprepade mättillfällen för att utfallet av reformen skall kunna bedömas korrekt. Skr. 2000/01:101 Från hot till skrot. Ny materiel i försvaret (RRV 2000:23) RRV har granskat måluppfyllelsen och flexibili- teten i försvarets materielanskaffning. Syftet har varit att belysa om det finns en styrande strategi för omställningen av materielanskaffningen i en- lighet med riksdagens försvarsbeslut år 2000 och Försvarsmaktens målbild 2010. Regeringen tillsatte i början av 2000 en utred- ning (Fö 2000:03) med syfte att utreda det mili- tära försvarets materielförsörjning. Regeringen beslutade den 9 november 2000 (Fö2000/2240/MIL) att överlämna RRV: s rap- port till Materielförsörjningsutredningen. Utredningen har i sitt slutbetänkande För- svarsmateriel på nya villkor (SOU 2001:21) tagit upp vissa av RRV:s förslag och lagt dem till grund för utredningens egna. Då Materielför- sörjningsutredningen inte behandlat alla RRV:s förslag återlämnade utredningen RRV: s rapport till regeringen den 15 mars 2001. Bland annat Materielförsörjningsutredningens och RRV:s rapporter kommer att utgöra under- lag inför regeringens kommande försvarspropo- sition hösten 2001.

10.2

Revisionsberättelser med invändning

RRV skall enligt sin instruktion bedöma om myndigheternas redovisning är tillförlitlig och räkenskaperna rättvisande samt granska om led- ningens förvaltning står i överensstämmelse med tillämpliga föreskrifter och särskilda regeringsbe- slut. I de fall RRV i sin granskning uppmärk- sammat väsentliga avsteg från föreskrifter och regeringsbeslut anges detta som en invändning i revisionsberättelsen. En invändningsfri revi- sionsberättelse innebär således att RRV inte fun- nit några väsentliga avsteg från tillämpliga före- skrifter och särskilda regeringsbeslut. Sammanlagt 14 myndigheter erhöll invänd- ning i revisionsberättelsen för räkenskapsåret 2000. 8 Varje invändning har i sig sin grund i nå- gon form av väsentlig överträdelse av föreskrifter eller regeringsbeslut. Överträdelsen påverkar in-

8 Några revisionsberättelser är ej klara när denna skrivelse trycks. 121 Skr. 2000/01:101 formationen i myndighetens årsredovisning i mer eller mindre stor utsträckning. Nedan lämnas en redovisning av de myndig- heter som erhållit revisionsberättelse med in- vändning avseende räkenskapsåret 2000 och en översiktlig genomgång av skälen för invändning- arna. Invändningarna kan indelas i tre kategorier: överträdelse av befogenhet, ej följt god redovis- ningssed respektive bristande kontroll och styr- ning. Regeringen ser särskilt allvarligt på anslags- överskridande. Åtgärder måste vidtas så att myn- digheternas interna styrning och kontroll sker på ett tillfredsställande sätt. En närmare redogörelse för vilka bedömningar regering har gjort samt vilka åtgärder regeringen har vidtagit i de enskilda fallen kommer att lämnas i budget- propositionen för 2002 under respektive utgiftsområde. Överträdelse av befogenheter

Ekobrottsmyndigheten : Bristande finansiell kon- troll har lett till ett överskridande av anslagskre- diten med 3 034 000 kronor.

Försvarsmakten : Försvarsmakten har överskridit anslagskrediten på anslaget A1 Förbandsverk- samhet och beredskap m.m. anslagspost 1 För- bandsverksamhet och beredskap m.m. med 120 miljoner kronor. Överskridandet beror på bris- ter i styrning och kontroll av Försvarsmaktens verksamhet. Bland annat har uppföljning av för- bandsverksamheten i form av tillförlitliga ut- fallsprognoser saknats. Migrationsverket : Anslaget A2 Mottagande av asylsökande , under utgiftsområde 8, har dispone- rats utöver tilldelade medel, beviljad anslagskre- dit och medgivet överskridande med 2 754 000 kronor. Anslaget A5 Offentligt biträde i utlän- ningsärenden anslagspost 2 Statens invandrar- verk, har disponerats utöver tilldelade medel och beviljad anslagskredit med 1 501 000 kronor. Migrationsverket har inte vidtagit tillräckliga åt- gärder för att hålla sig inom tilldelade medel, be- viljad anslagskredit och medgivet överskridande enligt regeringsbeslut.

Skogs och jordbrukets forskningsråd : Skogs- och jordbrukets forskningsråd har under 2000 överskridit den av regeringen beslutade anslags- krediten på anslaget G2 Skogs- och jordbrukets forskningsråd: Förvaltningskostnader under ut- giftsområde 23 med 184 000 kronor.

Statens musiksamlingar: En otillräcklig finansiell kontroll har lett till att ramanslaget har dispone- rats utöver tilldelade medel och beviljad anslags- kredit med 382 000 kronor. Ej följt god redovisningssed

Boverket : I balansräkningen upptagen post Utlå- ning avseende tilläggslån för ombyggnad av bo- stadshus m.m. har av Boverket inte styrkts till värde och existens.

Fiskeriverket : Fiskeriverket har en felaktig redo- visning mot anslagsredovisningens inkomsttitel om 38,6 miljoner kronor.

Högskoleverket : Årsredovisningen ger inte en rättvisande bild av Högskoleverkets kostnader och ekonomiska ställning då 36,3 miljoner kro- nor har redovisats i resultaträkningen trots att beloppet i sin helhet avser kommande år. Belop- pet borde ha redovisats på balansräkningens till- gångssida som förutbetalda kostnader varvid årets kapitalförändringar blivit 36,4 miljoner kronor högre än den nu redovisade.

Riksåklagaren : I resultatredovisningens avsnitt Kostnadsutveckling och resultat har för år 2000 kostnader uppgående till 63 419 000 kronor ex- kluderats från verksamhetens totala kostnader på 731 806 000 kronor. Åklagarorganisationens av- sikt med justeringen framgår av årsredovisningen på sidan 56. Genom denna justering överstäm- mer inte information om kostnader i resultatre- dovisningen med resultaträkningen. De kvarstående kostnaderna, 668 387 000 kronor, ligger till grund dels för fördelning av kostnader enligt den indelning för återrapporte- ring som regeringen beslutat, dels för beräkning av styckkostnader. Åklagarorganisationens redovisning ger där- med inte en rättvisande bild enligt god redovis- ningssed avseende tidsserierna för kostnader och styckkostnader under perioden 1998-2000.

Smittskyddsinstitutet : Smittskyddsinstitutet (SMI) har i skrivelse till regeringen den 17 au- gusti 1999 bland annat anhållit om att det acku- mulerade underskottet t.o.m. 1999 i den avgifts- finansierade verksamheten för speciell diagnostik 122 avskrivs. Därefter har SMI haft underhandskon- takter med Socialdepartementet i frågan. RRV invänder mot att SMI i årsredovisning- en, beslutad den 20 februari 2001, har täckt både det ackumulerade underskottet och årets under- skott, totalt 3 888 000 kronor, med anslagsme- del. SMI hade vid tiden för beslutet om årsredo- visningen inte erhållit nödvändigt beslut från regeringen. SMI har i skrivelse den 15 mars 2001 hemställt om att regeringen medger att myndigheten i bokslutet för år 2000 får eliminera underskotten i den avgiftsfinansierade verksamheten för speci- ell diagnostik. Regeringen har vid sammanträdet den 22 mars 2001 bifallit SMI:s framställning. Bristande kontroll och styrning Länsstyrelsen i Kronobergs län : Årsredovisningen saknar finansieringsanalys.

Södertörns högskola : Högskolan har under stora delar av räkenskapsåret inte haft tillfredsställande kontroll över sin ekonomistyrning och redovis- ning. Högskolan har inte löpande gjort avstäm- ning av den egna redovisningen och av högsko- lans redovisning mot riksredovisningen vid Ekonomistyrningsverket. Detta har medfört att det funnits felaktigheter och stora differenser i redovisningen som inte upptäckts under året. Högskolan har därmed inte följt god redovis- ningssed under räkenskapsåret. Högskolans led- ning uppmärksammade ovanstående brister först i samband med upprättandet av delårsrapporten Skr. 2000/01:101 och har därefter vidtagit åtgärder för att förbätt- ra ekonomistyrningen vid högskolan. Delårsrapporten har inte lämnats till regering- en inom föreskriven tid, vilket även medförde en invändning i det av RRV avgivna revisorsintyget avseende högskolans delårsrapport.

Presstödsnämnden: Vid RRV:s genomgång av de styrdokument som finns för Presstödsnämnden (PSN) och Taltidningsnämnden (TTN) fram- kommer att PSN och TTN har var sin instruk- tion med koppling till verksförordningen (1995:1322), skilda nämnder (styrelser) och oli- ka verksamhetsuppgifter. RRV:s bedömning är att PSN och TTN därmed är två separata myn- digheter. Enligt förordning (2000:605) om årsredovis- ning och budgetunderlag, 1 kap. 1 och 3 §§ skall varje myndighet årligen upprätta och till reger- ingen lämna en årsredovisning. I enlighet med RRV:s bedömning ovan har PSN och TTN inte följt förordningen eftersom en gemensam årsre- dovisning lämnats med gemensam resultaträk- ning, balansräkning m.m. RRV har tidigare i en revisionsrapport 2001- 02-09 (dnr 30-2000-1026) till PSN och TTN framfört ovanstående. PSN och TTN har i svar, dnr 007/01 och 006/01, meddelat att de avser att skriva till regeringen och begära undantag från förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag så att TTN kan ingå som en del i PSN:s årsredovisning, dvs. enligt den för nämn- derna hittills tillämpade ordningen.

Taltidningsnämnden : Se Presstödsnämnden. 123

11 Utveckling av ekonomisk styrning i staten Skr. 2000/01:101 11 Utveckling av ekonomisk styrning i staten

11.1

Riktlinjer för utvecklingsarbetet memoria i departementsserien. Promemorian, Riksdagen har godkänt följande riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av den ekonomiska styr- ningen i staten (bet. 1999/2000:FiU13, rskr. 1999/2000:106):

Statsbudgeten skall kunna presenteras i termer av intäkter och kostnader, inbetalningar och utbetalningar samt tillgångar och skulder.

I statsbudgeten skall utöver mål även kost- nadsramar föreslås för statlig verksamhet.

Styrningen av enskilda myndigheter och deras sakverksamheter skall verksamhetsanpassas.

Finansutskottet har dessutom angett några utgångspunkter som det ur ett riksdagsperspek- tiv är särskilt angeläget att beakta i det fortsatta arbetet. Det handlar om bl.a. riksdagens behand- ling av budgeten baserad på nya budgeterings- principer, effekter på skatter och transfereringar av en kostnads- och intäktsmässig redovisning, konsekvenser för riksdagens beslut om större investeringar, övergripande budgetmässiga re- striktioner, behovet av ett stabilt och begripligt regelverk som vårdas och övervakas samt beho- vet av vidareutveckling av målstyrningen. Av finansutskottets betänkande (bet. 1999/2000:FiU13) framgår även att riksdagen är intresserad av att fortlöpande följa utvecklings- arbetet inom området. I budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/2001:1) informerade regeringen kortfattat om det genomförda och planerade arbetet inom området, och angav att ett samlat förslag till fortsatt utveckling skulle presenteras i en pro- Ekonomisk styrning för effektivitet och transpa- rens (Ds 2000:63), överlämnandes till finans- ministern i december 2000 och gick samtidigt ut på remiss. I budgetproposition för 2001 presenterade re- geringen även en indelning av den statliga verk- samheten i 47 politikområden. Indelningen syf- tar till att möjliggöra en bättre koppling mellan mål, resultat och kostnader, och är en viktig del i utvecklingsarbetet. Vissa politikområden omfattar verksamheter som helt ryms inom ett utgiftsområde, medan andra politikområden berör flera utgiftsområ- den. En myndighets hemvist bestäms av verk- samhetens huvudsakliga inriktning. Denna ut- gångspunkt har även legat till grund för fördelningen av anslag mellan politikområden. Av finansutskottets budgetbetänkande (bet. 2000/01:FiU01) framgår att indelningen i poli- tikområden kan ge förutsättningar för bättre formulerade mål inom ramen för resultatstyr- ningen. Utskottet framhåller dock att det är nödvändigt att regeringen i det fortsatta arbetet beaktar konsekvenserna för riksdagen. För att riksdagen skall kunna ta till vara de potentiella fördelarna med politikområden är det viktigt att indelningen anpassas till riksdagens arbetsfor- mer. Betänkandet Utvärdering och uppföljning av budgetprocessen (SOU 2000:61) överlämnades till finansministern i juni 2000. Förslaget har re- missbehandlats och bereds för närvarande inom Finansdepartementet. 127 Skr. 2000/01:101

11.2

Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens

Förslagen i promemorian Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens (Ds 2000:63) omfattar dels budgetens och redovisningen roll som beslutsunderlag i den årliga budgetproces- sen, dels budgetens och redovisningens roll som informationsbärare till beslutsfattare och all- mänhet. Delar av förslagen i promemorian pre- senterades översiktligt i budgetpropositionen för 2001 (prop. 2000/2001.1, volym 1, kapitel 10). Under arbetet med promemorian har riksda- gens synpunkter i anslutning till godkännandet av riktlinjerna för utvecklingsarbetet varit en vik- tig utgångspunkt. Ytterligare utredningsarbete krävs dock. Remissbehandlingen av promemorian har ny- ligen avslutats. Beredning av remissvaren pågår i Regeringskansliet.

11.3

Fortsatt utvecklingsarbete

Det fortsatta arbetet med att utveckla den eko- nomiska styrningen i staten sker med målsätt- ningen att huvuddelen av de förändringar som skall göras skall vara genomförda i och med den budget som avser 2004. Tidsplanen innebär att det budgetarbete som bedrivs under 2003 skall ske enligt de nya principerna. Regeringen har för avsikt att arbeta vidare med att precisera en ändamålsenlig indelning av statlig verksamhet i politikområden och under- liggande strukturer. Därutöver kommer reger- ingen, i enlighet med vad som aviserades i pro- memorian Ekonomisk styrning för effektivitet och transparens (Ds 2000:63), att bedriva ett fortsatt utredningsarbete. Det fortsatta arbetet kommer till stor del att inriktas på de områden som lyfts fram av remissinstanserna och de syn- punkter riksdagen lämnade i anslutning till god- kännande av riktlinjerna. Det fortsatta utvecklingsarbetet kommer även att omfatta ett ställningstagande till förslagen i betänkandet Utvärdering och vidareutveckling av budgetprocessen (SOU 2000:61) samt de för- slag till regelförändringar som aktualiserats i Riksdagskommitténs betänkande Riksdagen in- för 2000-talet (bet. 2000/01:RS1). Därutöver kommer en kontinuerlig utveckling att ske av årsredovisningen för staten. En viktig del i det fortsatta arbetet är en vida- reutveckling och implementering av ett ända- målsenligt IT-stöd.

Det fortsatta arbetet kommer att ske i dialog med riksdagen. Bland annat har Riksdagskom- mittén angett att man avser fortsätta sitt arbete med inriktning på bl.a. eventuella förslag från re- geringen när det gäller politikområdesindelning och budgetfrågor (bet. 2000/01:RS1). 128