Regeringens proposition 1990/91:55

"-'-J

om statlig garanti för anordnande av

Prop.

olympiska vinterspel i Sverige år 1998

1990/91: 55

Regeringen föreslår riksdagen att anta det förslag som tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 26 oktober 1990.

På regeringens vägnar

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

Ulf[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I proposifionen föreslås att riksdagen bemyndigar regeringen att ställa en ekonomisk garanti för anordnande av olympiska vinterspel år 1998 i Östersund och Åre under förutsättning att Internationella olympiska kom­mittén beslutar förlägga spelen till dessa kommuner

1 Regeringens proposition. 1 saml. Nr 55

Bostadsdepartementet

Prop. i990/9i:55

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 oktober 1990

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Hjelm-Wallén, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], R.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om statlig garanti för anordnande av olympiska vinterspel i Sverige år 1998

1  Inledning

Från svensk sida har inför såväl 1984 års, 1988 års, 1992 års som 1994 års tävlingar gjorts ansökningar hos Internafionella olympiska kommittén (lOK) om att få arrangera olympiska vinterspel. Enligt IOK:s regler fordras normalt att en arrangör av olympiska spel (OS) av staten tillförsäkras ekonomiska garantier för spelens genomförande. Riksdagen har med anledning av bl.a. denna regel vid de fidigare ansökningsfillfällena beslutat om sådana stats­garantier (prop. 1977/78: 146, KrU23, rskr. 275, prop. 1980/81:200, KrU35, rskr. 428, prop. 1985/86: 104, KrU23, rskr. 331 och prop. 1987/88: 24, KrU8, rskr. 87). lOK beslutade dock i de nu nämnda fallen att erbjuda OS till andra orter, nämligen Sarajevo i Jugoslavien, Calgary i Canada, Albertville i Frankrike resp. Lillehammer i Norge.

1 fi"amställning till regeringen 21 februari 1990 anhöll Östersunds och Åre kommuner genom ett gemensamt bildat bolag - Vinterspelen i Östersund/Åre Akfiebolag (bolaget) - om fullständiga ekonomiska garanfier från staten för att ansöka om att få arrangera de olympiska vinterspelen i Sverige år 1998. Bolaget är det för kommunerna gemensamma organet för förberedelserna och genomförandet av vinterspelen. Härigenom representerar det också kommunerna vid överläggningar om statlig ekonomisk garanu för spelen. För att bedriva kampanjen för kommunernas kandidatur fram ull 10K:s beslut om val av arrangör för OS 1998 har Sfiftelsen för Vinter-OS i Östersund 1998 bildats med representanter för Sveriges olympiska kommitté (SOK), de båda kommunerna samt Sveriges riksidrottsförbund och näringslivet.

Framställningen med en bifogad utredning om förutsättningarna för olympiska vinterspel i Östersund och Åre år 1998 har remissbehandlats. Bolaget har under ärendets beredning inkommit med kompletterande hand­lingar.

Till protokollet i detta ärende bör fogas dels bolagets framställan med     Prop. 1990/91: 55 därtill hörande utredning som bilaga 1, dels en remissammanställning som bilaga 2.

2 Föredragandens överväganden

Östersunds och Åre kommuner har beslutat ansöka om värdskapet för vinter-OS 1998. Ansökningen kommer att behandlas sluthgt vid IOK:s session i Birmingham den 15 juni 1991. lOK utser därvid värdort bland de sökande. Innan lOK tar avgörande ställning krävs att statlig ekonomisk garanti för spelens genomförande lämnas.

Efter samråd med SOK har kommunerna utrett förutsättningarna för att arrangera de vinterolympiska spelen år 1998. De i utredningen föreslagna investeringarna och programmen har beräknats i samråd med berörda intres­senter, myndigheter och företag samt därefter godkänts av SOK och de berörda olympiska specialförbunden.

Utredningen visar att de infrastrukturella förutsättningarna att föriägga ett vinterolympiskt spel fill Östersund och Åre är mycket goda. Nödvändiga kompletteringar såsom utbyggnader av kommunikationer och kapacitet för boende är huvudsakligen planerade att genomföras inom befinthga planer för orternas behov.

Bland större investeringar som redovisas märks nybyggnader av is­hockeyhallar, ny bob- och rodelbana, nya hoppbackar, nytt skidskytte-stadion, nybyggnader av skidstadion och skridskoarena samt en olympisk by i Östersund. I Åre rör det sig om investeringar huvudsakligen i befintliga alpina anläggningar samt ett nytt presscenter. Kostnader förutses även för investeringar i telekommunikation.

1 utredningen redovisas beräknade kostnader och intäkter för spelens genomförande i prisläget december 1989. Kostnadema beräknas uppgå till 2 911 milj.kr. och intäkterna till 2 271 milj.kr.

De huvudsakliga intäkterna i kalkylen utgörs av försäljningen av sänd­ningsrätten för TV. Dessa intäkter har beräknats till 1 443 milj.kr. med utgångspunkt dels i senast kända avtalsförslag från lOK fill värdorten för sommarspelen år 1996, Atlanta, dels i erfarenheter från Calgary och Albertville samt beräkningar för Lillehammer. Utöver TV-intäkterna har beräknats bl.a. sponsor- och försäljningsintäkter, biljettintäkter samt vissa s.k. restvärden efter spelen.

Kalkylen är en investerings- och driftskalkyl. I kalkylen beaktas inte sam­hällsekonomiska effekter, såsom ytterligare ianspråktagande av samhällehg service, skatteinkomster, valutaintäkter, sysselsättnings- eller regional­ekonomiska effekter. Vissa sådana bedömningar har dock redovisats i utred­ningen och i flera remissvar.

Utredningen har remissbehandlats. Samtliga remissinstanser ställer sig positiva till ett svenskt OS-arrangemang. Byggnadsstyrelsen har särskilt

granskat utredningens investeringskalkyler och konstaterar att dessa är väl     Prop. 1990/91: 55

genomarbetade och med den noggrannhet som låter sig göras i detta tidiga

skede.

Riksrevisionsverket (RRV) anger i sitt remissutlåtande, att det finns förut­sättningar att genomföra en vinterolympiad i Östersund/Åre som såväl sam­hällsekonomiskt som statsfinansiellt kan balansera. Osäkerheten i främst intäktsberäkningama är dock stor. RRV pekar på att bedömningama är mycket svåra att göra beroende på den långa tiden fram till spelens genom­förande. Därav följer att med olika antaganden kan utfallet av resultaten variera.

Sveriges turistråd har analyserat konsekvenserna för svensk turism om spelen hålls i Sverige 1998. Rådet pekar på att samhälleliga basinvesteringar i stora och komplexa anläggningar inom turistnäringen ofta är det som er­fordras för att från olika håll locka fram risk\'illigt kapital i form av följd- och kompletteringsinvesteringar. Enligt turistrådet kommer ett OS att för mrismen huvudsakligen innebära varaktiga och positiva effekter under en period av minst 10 är efter spelen, men även ansökan i sig ger en positiv fokusering på Sverige och kommunerna ur turismsynpunkt.

1 sitt remissutlåtande uttalar länsstyrelsen i Jämfiands län att den ser av­görande fördelar i Sveriges kandidatur. En viktig fördel är den befinfiiga infrastrukturen som vid en jämförelse ger klart lägre investeringskostnader för basinvesteringar i Östersund/Åre än för tidigare arrangörsorter. Enligt Stiftelsen för OS i Östersund 1998 har ledande företrädare för svenskt näringsliv ställt i utsikt att under vissa förutsättningar bära investerings­kostnader för arenor vid ett OS i Östersund och Åre 1998.

För egen del anser jag det vara av stor vikt för såväl Sverige som för svensk idrott att större internationella idrottsevenemang kan förläggas till vårt land. Ett arrangemang som OS ger näringsliv och samhälle direkta inkomster genom ett ökat antal besökare fill landet och bidrar samtidigt fill att göra Sverige känt utomlands. Redan det förhållandet att Sverige kandiderar till OS har positiv betydelse i detta sammanhang. Jag anser att det därför är motiverat att staten, liksom tidigare, ställer erforderlig ekonomisk garanti för anord­nande av olympiska vinterspel i Östersund/Åre. Jag förutsätter därvid att näringslivet lever upp till den ekonomiska medverkan man givit uttryck för

Under förutsättning att riksdagen godkänner mitt förslag bör regeringen senare ta upp förhandlingar med bolaget om de närmare förutsättningarna för en stathg garanti. I det följande redovisar jag de riktlinjer som bör gälla för en sådan garanti.

Statsgarantin bör omfatta det av bolaget redovisade utgiftsprogrammet om 2 911 milj.kr. Oförutsedda kostnader för verksamhet och investeringsobjekt som omfaftas av garantiramen skall kunna finansieras genom ompriorite-ringar. Samtliga ekonomiska beräkningar bör ta sin utgångspunkt i prisläget december 1989.

Av avgörande betydelse för det ekonomiska resultatet av arrangemangen är

storleken av intäkterna och deras periodisering. Med hänsyn främst till att

försäljningen av TV-rättighetema förutsätts svara för huvuddelen av intäk-

4

tema bör detta försäljningsavtal underställas regeringen för godkännande. Det     Prop. 1990/91: 55 är också av stor betydelse att OS-budgeten tillförsäkras största möjliga intäk­ter genom försäljning av rätten att använda OS-symbolen.

Som jag redan berört är osäkerheten stor när det gäller de intäktsbedöm­ningar som kan göras för närvarande. Det finansiella kontraktet mellan arrangören och lOK sluts direkt efter det att arrangörsorten är utsedd vilket är sju år innan spelen hålls. Förändringar i valutakurser vad gäller de huvud­sakliga intäkterna, internationella TV-intäkter, är svåra an förutse. Detta gäller även storleken av intäkterna från t.ex. sponsring. Med den konstruktion av statsgarantin somjag förordar kommer utvecklingen i fråga om intäkterna att vara avgörande för om statsgarantin behöver tas i anspråk. Jag vill betona vikten av att alla möjligheter tas till vara att täcka de beräknade kostnadema genom ökade intäkter

Överläggningar mellan staten och bolaget bör utgå från att kommunema suveränt tar ansvar för de olympiska vinterspelens genomförande och eko­nomi. Den ekonomiska verksamheten inom OS-budgeten bör bedrivas så att inte onödiga likviditetskostnader eUer behov av alltför tidig lånefinansiering uppstår. Kommunala investeringsåtaganden på en rimlig nivå bör också bidra till att kommunemas ekonomiska ansvar efter spelen för anläggningar och därtill knutna driftkostnader kan upprätthållas.

Statens garantiåtagande bör gälla endast mot bolaget. Som ett vilUcor för garantin bör bl.a. gälla att staten ges insyn genom revisorer i verksamheten. I detta sammanhang vill jag åter nämna att staten inte bör ställa några garantier för de lån som kommer att behöva tas upp av OS-huvudmannen efter att arrangören utsetts men före spelens genomförande. Lånen behövs i avvaktan på att OS-budgeten får sina slutliga intäkter efter genomförda tävlingar år 1998. Sådana lån förutsätts den ordinarie kreditmarknaden kunna förmedla mot bakgrund bl.a. av det positiva intresset hos näringslivet.

Näringslivets uttalade intresse för att medverka med olika investeringar måste tas till vara. Bolaget bör uppta erforderliga kontakter med näringslivet om detta snarast.

Idrottsrörelsens medverkan med ideellt arbete är av avgörande betydelse för OS-arrangemangets genomförande.

De samhällsekonomiska effektema har tidigare beskrivits. Låt mig avslut­ningsvis peka på betydelsen av flera positiva aspekter. Staten erhåller ökade indirekta skatteintäkter genom arrangerandet av ett OS i vårt land. Sveriges valutabalans gynnas av att ett så stort arrangemang genomförs i Sverige. Spelen innebär såväl varaktiga som tillfälliga sysselsättnings- och investe­ringsökningar i främst Jämtlands län, men även i angränsande län. Ett olym­piskt spel innebär också en mängd ej mätbara positiva upplevelser för många människor.

Sammanfattningsvis vill jag sålunda framhålla att staten bör kunna lämna en från ekonomisk synpunkt fillräcklig garanti för en vinterolympiad i Östersund och Åre år 1998.

3 Hemställan

Prop. 1990/91: 55

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslår riksdagen

att bemyndiga regeringen att ställa en statlig garanti för anordnande

av olympiska vinterspel i Sverige år 1998, i enlighet med de rikfiinjer

som jag här har redovisat.

4 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta det förslag som föredraganden har lagt fram.

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Förutsättningar för olympiska vinterspel i Östersund 1998

Vinterspelen i Östersund/Åre AB

Prop. 1990/91- 55

VINTERSPELEN I 

Ö

STERSUND/

Ä

RE AB

., i77u/:.i. jj

Bilaga 1

Ö

stersund  1990-02-21

Till

Regeringen

Bostadsdepartementet

Ans

ö

kan om statlig garanti f

ö

r Oljrmpiska vinterspel 1998

Svensk Idrottsr

ö

relse har enh

ä

lligt beslutat att forts

ä

tta sina anstr

ä

ngningar att f

å

 st

å

 som v

ä

rd f

ö

r ett olympiskt vinterspel. Riksidrottsstyrelsen (RF) och Sveriges Olympis­ka kommitt

é

 (SOK) har enh

ä

lligt beslutat st

ö

dja 

Ö

stersunds kandidatur inf

ö

r 1998 och p

å

 sina 

å

rsm

ö

ten under 1989 gjort uttalanden till st

ö

d f

ö

r kandidaturen. Kommunfullm

ä

ktige i Are och 

Ö

stersunds kommuner har med stor majoritet st

ä

llt sig bakom en ny ans

ö

kan. I samverkan med n

ä

ringslivet och idrottsr

ö

relsen startas en ny kampanj f

ö

r att marknadsf

ö

ra 

Ö

stersund inf

ö

r omr

ö

stningen om 1998 

å

rs vinterspel som sker i Birmingham, Storbritannien i juni 1991.

Ö

stersund skall anm

ä

la sin kandidatur senast den 1 mars 1990 och ans

ö

kan skall vara hos den Internationella Olym­piska Kommitt

é

en (lOC) senast den 1 november 1990. Ans

ö

kan skall f

ö

r att vara giltig 

å

tf

ö

ljas av en statlig garanti f

ö

r spelens ekonomi och genomf

ö

rande. Underlag f

ö

r en s

å

dan garanti har nu utarbetats av kommunernas gemensamma bolag. Vinterspelen i 

Ö

stersund/Are AB, som tecknade avtalet f

ö

r 1994 med staten. Utredningen baseras p

å

 ans

ö

kan till 1994 med de kompletteringar i best

ä

mmelser och avtal som er­h

å

llits fr

å

n lOC, med erfarenhet fr

å

n spelen 1 Calgary och planeringen f

ö

r spel 1 Albertville och Lillehammer.

Ett Vinter-OS 1 

Ö

stersund och Sverige skulle bli den st

ö

rsta Idrottsfesten och det st

ö

rsta internationella evenemanget n

å

gonsin i v

å

rt land. Olympiska spel ger en helt unik marknadsf

ö

ring av ett land och mycket stora m

ö

jligheter att knyta nya aff

ä

rskontakter. Regionalt 1 J

ä

mtland skulle ett Vinter-OS inneb

ä

ra nyinvesteringar, stimulans och utveckling av en omfattning som 

ä

r sv

å

r att beskriva.

Utvecklingen i Lillehammer tyder redan nu p

å

 mycket omfatt­ande nyinvesteringar och nyetableringar 1 anknytning till spelen. F

ö

r de l

ä

nder som ans

ö

ker om och arrangerar olym­piska spel ing

å

r det n

ä

stan alltid i en nationell och regionalpolitisk strategi f

ö

r att utveckla ett land eller en region. Samma syns

ä

tt b

ö

r g

ä

lla i Sverige och m

ö

jlig­heterna att ta till vara detta tillf

ä

lle 

ä

r utomordentligt goda f

ö

r regionen och hela Sverige. Turism- och bes

ö

ks-n

ä

ringen har en stor betydelse redan idag och 

ä

r en Inter­nationellt 

ö

kande n

ä

ringsgren. Sverige har mycket stora m

ö

jligheter att f

å

 en 

ö

kande turism fr

å

n Europa n

ä

r samar­betet Inom EG 

ö

kar. F

ö

r det kr

ä

vs en marknadsf

ö

ringsinsats med utomordentligt stor genomslagskraft. Inget torde 

ö

ver­tr

ä

ffa Olympiska Spel 1 detta avseende.

Ekonomin i ett Vinter-OS kan beskrivas p

å

 olika s

ä

tt. Arrang

ö

ren skall g

ö

ra en kalkyl som redovisar de f

ö

retags­ekonomiska kostnaderna och int

ä

kterna. Spelen genererar ocks

å

 stora int

ä

kter till samh

ä

llet dels direkt genom 

ö

kade skatter och avgifter till stat, kommun och landsting p g a spelen dels via de int

ä

kter som erh

å

lls genom en 

ö

kad turism och d

ä

rav f

ö

ljande oms

ä

ttning och syssels

ä

ttning. I utredningen redovisas dels arrang

ö

rens kalkyl dels de int

ä

kter som samh

ä

llet erh

å

ller i form av skatter och f

ö

rb

ä

ttrad valutabalans. Arrang

ö

rens kalkyl visar ett underskott med 337 miljoner kronor beroende p

å

ö

kade drift­kostnader och f

ö

rs

ä

mrade TV-inkomster sedan f

ö

rra ans

ö

kan. I 

ö

kade skatter och avgifter erh

å

lls emellertid 4,2 miljar­der kronor. Den 

ö

kade turismen ber

ä

knas f

ö

rb

ä

ttra bytes­balansen med 5 miljarder kronor. Det b

ö

r noteras att enbart inkomsterna f

ö

r staten i form av moms p

å

investeringar i anl

ä

ggningar och driftkostnader under spelen uppg

å

r till minst 550 miljoner kronor. De direkta inkomsterna i form av moms 

ä

r s

å

ledes st

ö

rre 

ä

n arrang

ö

rens underskott till vilken det beh

ö

vs en statlig garanti. Ut

ö

ver detta ligger samh

ä

llets 

ö

vriga int

ä

kter f

ö

r skatter, avgifter och mark­nadsf

ö

ringseffekter. Olympiska Vinterspel ger p

ä

 den niv

å 

som beskrivs i utredningen ett stort samh

ä

llsekonomiskt

ö

verskott och 

ä

ven ett stort 

ö

verskott i statens samlade budget. T111 detta skall l

ä

ggas nya arbetstillf

ä

llen i en region som fortfarande beh

ö

ver ett omfattande regional-politiskt st

ö

d.

Med h

ä

nvisning tUl f

ö

religgande underlag och ekonomisk kalkyl f

ö

r ett Vinter-OS 1 J

ä

mtland 1998 hemst

ä

lles att regeringen f

ö

rel

ä

gger riksdagen f

ö

rslag om statlig garanti f

ö

r Vinter-OS 1 Sverige 1998.

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Jruno Wcobsson rice ordf

ö

rande (Oppositionsr

å

d i Are kommun)

F

ö

r Vinterspelen 

ö

stersut

{Ufiotc---- 

Nils[REDACTED_EFTERNAMN]

Ordf

ö

rande

(1:e vice ordf i

kommunstyrelsen 1

Ö

stersunds kommun)

; 

(j-vXii-i,

Uno Svaleryd VD

jlsen f

ö

r Vinter-OS i 

Ö

stersund 1998

Sven Heurgren\ Ordf

ö

ra/ide 

ANS

Ö

KAN OM OLYMPISKA VINTERSPEL TILL 

Ö

STERSUND 1998

Ö

stersund kandiderade till de Olympiska Vinterspelen 1994 i Seoul. Spelen tilldelades Lillehammer. Resultatet var trots det en stor framg

å

ng. 

Ö

stersund var den enda nya kandidaten bland fyra konkurrenter och hade eftersom vinterspelen flyttades fr

å

n 1996 till 1994 en mycket kort kampanjtid. 

Ö

stersund hade endast beh

ö

vt ytterligare fyra r

ö

ster f

ö

r att bli tilldelad spelen. Det 

ä

r det b

ä

sta resultatet av de ans

ö

kningar som Sverige gjort.

Sverige har med 

Ö

stersund en mycket stark kandidat. 

Ö

ster­sunds f

ö

rslag med koncentrerade arenor, en olympisk by, ett stabilt vinterklimat och dokumenterad organisationserfaren­het m

ö

tte mycket stor respekt bland medlemmarna 1 den Internationella Olympiska Kommitt

é

en (lOC) och de represen­tanter f

ö

r de internationella vintersportf

ö

rbunden som bes

ö

kte och unders

ö

kte 

Ö

stersund. Det framg

å

r 

ä

ven klart av de rapporter som uppr

ä

ttats av olika unders

ö

kningskommis­sioner att 

Ö

stersund har mycket goda f

ö

ruts

ä

ttningar att arrangera Olympiska Vinterspel.

Kampanjen f

ö

r 1994 upplevdes som mycket positiv 1 J

ä

mtland och 

Ö

stersund. Den starka uppslutningen kring kampanjen skapade en sammanh

å

llning och ett samarbete mellan n

ä

rings­liv, organisationer och kommuner som har stor betydelse f

ö

r l

ä

nets utveckling. Kampanjen visade p

å

 l

ä

nets stora natur­liga mojligheter till utveclllng n

ä

r viljan och sammanh

å

ll­ningen finns.

Ö

stersund och Are st

å

r d

ä

rf

ö

r som kandidat till de Olym­piska Vinterspelen nu f

ö

r 1998. Huvudsk

ä

len f

ö

r en ans

ö

kan 

ä

r de sammma som Inf

ö

r ans

ö

kan till 1994.

0 Sverige som 

ä

r en av de st

ö

rsta vlntersportnatlonerna b

ö

r en g

å

ng f

å

 st

å

 som v

ä

rd f

ö

r ett Vinter-OS.

9 Ett olympiskt spel i Sverige 

ä

r en kraftfull stimulans f

ö

r svensk Idrottsr

ö

relse, fr

ä

mst d

å

vintersporterna.

t I 

Ö

stersund och Are skapas ett starkt vintersport-centrum. Nordens vintersportcentrum, som gynnar b

å

de idrot­ten och turismen.

 Ett Vinter-OS 

ä

r med s

ä

kerhet den st

ö

rsta och starkaste regionalpolltiska insats som J

ä

mtland kan f

å

. Investeringar p

ä

omkring 2 miljarder kronor och driftkostnader p

å

0,9 miljarder kronor ger syssels

ä

ttnings

ö

kning, krlnglnveste-rlngar, 

ö

kad turism, f

ö

rb

ä

ttrad bytesbalans med 5 miljarder och 

ö

kade skatteint

ä

kter med 4,2 miljarder kronor.

Ans

ö

kan Inf

ö

r 1998 har fatt ett mycket starkt st

ö

d av kommuner, organisationer och n

ä

ringsliv.

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

10

Prop. 1990/91: 55

   Sveriges Olympiska Komm1tt

é

;s styrelse besl

ö

t 1 februari   _.,

1989 att st

ä

lla sig bakom en ny ans

ö

kan. S0K:s 

å

rsm

ö

te       Bilaga 1

uttalade i november sitt st

ö

d.

t Riksidrottsm

ö

tet antog i november ett uttalande f

ö

r 

Ö

stersunds kandidatur.

Kommunfullm

ä

ktige i 

Ö

stersunds och Are kommuner har med stor majoritet beslutat att ans

ö

ka om Vinter-OS 1998.

Regionens n

ä

ringsliv st

ä

ller upp som sponsorer av en ny kampanj med st

ö

d av bidrag fr

ä

n regering och l

ä

nsstyrelse.

Det

ä

r s

å

ledes med ett starkt st

ö

d som en organisation f

ö

r en ny kampanj nu byggs upp.

Organisation och kampanj

Kampanjen Inf

ö

r 1998 kommer att bedrivas inom en stiftelse d

ä

r Sveriges Olympiska Kommitt

é

 (SOK) 

ä

r stiftare. Lands­h

ö

vding Sven Heurgren 

ä

r ordf

ö

rande och hedersordf

ö

rande talman Tage[REDACTED_EFTERNAMN]. Stiftelsen ansvarar f

ö

r sj

ä

lva kampanjen som slutar 1 juni 1991 med en omr

ö

stning 1 Bir­mingham. Arbetet Inriktas i mycket h

ö

g grad p

å

personlig bearbetning av I0C:s 94 medlemmar. En giltig ans

ö

kan till lOC om att f

å

 st

å

 som kandidat vid omr

ö

stningen i Birming­ham f

ö

ruts

ä

tter en statlig garanti som garanterar spelens genomf

ö

rande.

Det

ä

r 1 likhet med ans

ö

kan till 1994 kommunerna som till­sammans med SOK och en speciell organisationskommitt

é 

ansvarar f

ö

r ett genomf

ö

rande av eventuella spel och d

ä

rmed 

ä

ven beh

ö

ver den statliga garantin. Are och 

Ö

stersunds kommuner har d

ä

rf

ö

r gemensamt bildat det till h

ä

lften vardera 

ä

gda bolaget "Vinterspelen 1 

Ö

stersund-Are AB" som utarbetar f

ö

rslag och kalkyler samt ans

ö

ker om statlig garanti. Avtal om statsgaranti avses tecknas med bolaget efter s

ä

rskilt godk

ä

nnande av bolagets 

ä

gare, kommunerna.

Tidigare OS-utredningar

Falun och Are ans

ö

kte om Olympiska Vinterspel vid tre tillf

ä

llen, n

ä

mligen till 1984, 1988 och 1992. Riksdagen beslutade 1 samtliga fall att bevilja statlig garanti.

Inf

ö

r 

Ö

stersunds f

ö

rsta ans

ö

kan till 1994 gjorde Vinterspe­len 1 

Ö

stersund/Are AB en utredning "F

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r olympiska vinterspel 1 

Ö

stersund 1994", som i juni 1987 

ö

verl

ä

mnades till regeringen. Efter f

ö

rhandlingar och remissbehandling f

ö

reslog regeringen 1 prop 1987/88:24 riksdagen "att bemyndiga regeringen att ikl

ä

da staten ekonomiska 

å

taganden 1 

ö

verensst

ä

mmelse med till denna proposition bifogat avtal". Riksdagen bif

ö

ll f

ö

rslaget och avtal tr

ä

ffades mellan staten, kommunerna och Vinterspelen i 

Ö

stersund/Are AB.

11

F

ö

ruts

ä

ttningar vid ans

ö

kan till 1998

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1 Den utredning som nu f

ö

rel

ä

ggs baseras 1 h

ö

g grad p

ä

 ans

ö­

kan till 1994. F

ö

r

ä

ndringar har gjorts p g a 

ä

ndringar 1 det olympiska programmet, noggrannare programanalyser under den f

ö

rra kampanjen och f

ö

r

ä

ndring och flyttning av n

å

gra arenor 1 

Ö

stersund. Utredningen har dessutom tillf

ö

rts erfarenheter och kalkylunderlag fr

å

n Calgarys slutredovis­ning samt Albertvilles och Llllehammers kalkyler.

Utredningen baseras p

ä

 nu g

ä

llande program, standardkrav och t

ä

vlingsregler som st

ä

lls av vintersportf

ö

rbunden och godk

ä

nts av ICC. I0C:s charter och andra best

ä

mmelser som "Minimum requirement for press and media" samt senast k

ä

nda f

ö

rslag till avtal mellan arrang

ö

r och lOC ligger 

ä

ven till grund f

ö

r utredningen.

Kostnader redovisas 1 kostnadsl

ä

ge december 1989.

F

ö

ljande

ä

ndringar har gjorts av lOC 1 programmet f

ö

r Vinter-OS

-

Skidskytte damer tillkommit med 3 grenar

-

Skidor l

ä

ngd

å

kning har f

å

tt ytterligare 2 grenar

-

Skidor freestyle puckelpist tillkommer

-

Kort

ä

kning p

ä

 skridsko (shorttrack) tillkommer (1992)

-

Konst

å

kning obligatoriska programmet utg

ä

r

-

Inga s k demonstrationssporter till

ä

ts

Bland annat med ledning av dessa programf

ö

r

ä

ndringar f

ö

re­sl

ä

s f

ö

ljande 

ä

ndring av arenor 1 

Ö

stersund

Skidor och skidskytte p

ä

separata stadlon vid nuvarande skidstadion och den s k Remonthagen.

Backhoppning p

ä

Fr

ö

s

ö

n (

ö

stberget).

Ishallar flyttas till Odensala Sportf

ä

lt d

ä

r en ers

ä

tt­ningshall till den nerbrunna Z-kupolen skall uppf

ö

ras.

Hastlghets

ä

kning p

ä

 skridsko f

ö

rl

ä

ggs till nuvarande skridskoarena L

ö

vsta.

Lillehammer projekterar och planerar just nu spel med 1 stort sett samma underlag som denna ans

ö

kan. J

ä

mf

ö

relser med Llllehammers ber

ä

kningar har gjorts. Det b

ö

r emellertid observeras att Lillehammer f n arbetar med olika alternativ och ej med sitt slutliga f

ö

rslag.

Programmet baseras p

å

 ett t

ä

vlingsprogram med 16 t

ä

vlings-dagar liksom Calgary, Albertville och Lillehammer. Antalet aktiva ledare, delegater av olika slag och massmedia repre­sentanter 

ö

kar successivt. En uppr

ä

kning med ca 10 

X  

har gjorts fr

å

n den tidigare kalkylen. Anl

ä

ggningskostnaderna har mellan mars 1987 och december 1989 stigit med ca 25 

X.

12

utredningen bygger p

ä

ett genomf

ö

rande av t

ä

vlingar av h

ö

g   Prop, 1990/91:55 internationell klass i moderna anl

ä

gggningar med en v

ä

l      Bilagal fungerande service. F

ö

rslaget bygger p

ä

 koncentrerade anl

ä

ggningar 1 

Ö

stersund och Are med en olympisk by i en region och stad som erbjuder genuin olympisk st

ä

mning.

Medverkande i utredningen framg

å

r av bilaga 12.

F

ö

rslag till arenor och anl

ä

ggningar

Planeringsdata

utredningen baseras p

ä

 uppgifter fr

ä

n Lillehammer och egna uppskattningar.

Aktiva och ledare, ca 60 nationstrupper    3 300 pers

lOC-ledam

ö

ter, NOC och IF representanter,    750 pers tekniska delegater, bed

ö

mare och jury­medlemmar

Massmediarepresentanter

6 000 pers

varav i Are ca 1 500 pers

Publik, antal s

å

lda biljetter

1 000 000 st

varav 1 Are 150 000 st

Anst

ä

lld personal: Successiv 

ö

kning till    300 pers

Teknisk personal och specialiserade

funktion

ä

rer vid t

ä

vlingarna

200 pers

Frivll1Iga

7 000 pers

Polis och s

ä

kerhetsvakter

2 000 pers

Dessutom f

ö

ruts

ä

tts medverkan av milit

ä

r och f

ö

rst

ä

rkning av personal 1 offentlig tj

ä

nst.

T

ä

vlingsprogram redovisas 1 bilaga 6.

13

Arenor med kapacitet och andra nyckeltal
[REDACTED_EFTERNAMN]

ANL

Ä

GGNING   NYCKELTAL

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Backhoppning

ö

stberget.

70 m ind H

Fr

ö

s

ö

n

90 m ind H

90 m lag H

70 m komb H

70 m komblag H

L

ä

nqdskid

ä

knlnq

Ö

SK-skld-

stadion.

15 km, 30 km kl H

Ö

stersund

15 km. 50 km fri H

10 km. 15 km kl D

10 km. 30 km fri D

Stafett 4x10 km H

Stafett 4x5 km D

Kombination 15 km

Ind

Kombination sta-

fett 3x10 km

ö

ppningsceremoni

Skidskytte

Remonthagen

10 km. 20 km H

Ö

stersund

7.5 km, 15 km D

Stafett 4x7,5 km H

Stafett 3x7,5 km D

Skridsko

L

ö

vsta,

500 m, 1 000 m.

Fr

ö

s

ö

n

1 500 m, 5 000 m

10 000 m H

500 m, 1 000 m.

1 500 m, 3 000 m.

5 000 m D

Bob och Rodel

Ö

stberget,

2-mans bob 4 heat H

4-mans bob 4 heat H

1-mans rodel 4 heat

H

2-mans rodel 2 heat

H

1-mans rodel 4 heat

D

Ishockey, konst

å

k-

A-Hall.

ning, shorttrack

Odensala

Ishockeyturnering

Sportf

ä

lt

med 12 lag

70 m och 90 m backe

50 000 

å

sk

å

dare

Permanent byggyta 1 650 m

Provisoriska lokaler 1 100 m

40 000 

ä

sk

ä

dare p

ä

stadion 10 000 

å

sk

å

dare ute 1 sp

ä

r Permanent byggyta 2 870 m Provisoriska lokaler 1 250 m Sp

å

romr

å

de 35 km

15 000 

å

sk

å

dare p

ä

l

ä

ktare 5-10 000 "    ute 1 sp

å

r Provisoriska lokaler 1 690 m Sp

å

romr

å

de 10 km

Konstfrusen 400 meters utebana Total yta 12 000 m 10 000 

å

sk

å

dare Permanent byggyta 1 440 m Provisoriska lokaler 2 010 m

Bobbana 1 500 m

Rodelbana 1 200 m

20 000 

å

sk

å

dare

Permanent byggyta 1 600 m

Provisoriska lokaler 1 350 m

9-10 000 sitt- och st

å

platser

14

Konst

å

kning

Kort program, fri 

å

kning H Kort program, fri 

å

kning D Isdans, obliga­toriskt program 1 o 2. fri dans Kort progr. fri 

å

kning par

Avslutningscere­moni 1 A-hallen

B-hall.

Odensala.

Sportf

ä

lt

C-hall Odensala

2 st tr

ä­

ningshallar inom 20 km fr

ä

n 

Ö

stersund

5 000 sittplatser

Befintlig nyuppf

ö

rd hall 2 000 - 3000 sittplatser

700 - 1 000 

å

sk

å

dare

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Skid

ä

knlnq alpint Omr

å

de 1 St

ö

rtlopp D. H St

ö

rtlopp komb D. H Super G. H

Omr

å

de 2

Slalom D. H Slalom komb D, Storslalom D, Super G. D Puckelpist D,

Are

Befintligt st

ö

rtlopp byggs ut med ny nedfart 30 000 

å

sk

å

dare L

ä

ktare f

ö

r 7 800 pers Permanent byggyta 1 450 m

Å

sk

å

dare 20 000 pers L

ä

ktare 3 500 pers Permanent byggyta 1 725 m

Arenornas placering framg

å

r av karta 1 och 2. Arenorna ligger 1 

Ö

stersund Inom 4 km fr

ä

n olympisk by och presscen­trum. L

ä

get f

ö

r respektive arena 

ä

r valt efter nuvarande anv

ä

ndning och en fortsatt framtida anv

ä

ndning.

Hoppbackar byggs nytt p

ä

Ö

stberget Fr

ö

s

ö

n Intill nuvarande slalombacke enligt nya normer fr

ä

n FIS. Backarna syns v

ä

l fr

ä

n stora delar av 

Ö

stersund och hopptornen tj

ä

nar som ut­siktstorn 

ö

ver staden och omlandet.

Den helt nya konstfrusna kombinerade bob- och rodelbanan byggs ocks

ä

 p

ä

Ö

stberget 1 en syd-v

ä

st sluttning. Erfaren­hetsv

ä

rden fr

å

n Albertville har utnyttjats.

P

ä

 Fr

ö

s

ö

n placeras 

ä

ven anl

ä

ggningen f

ö

r hastlghets

ä

kning p

å

skridsko. Den nuvarande banan byggs om till konstfrusen och med nya byggnader. Anl

ä

ggningen 

ä

r 1 framtiden konst­frusen skridskobana och bandyplan.

Nuvarande skidstadion vid 

Ö

SK-stugan byggs ut till ett stort skidstadion. Den naturliga sluttningen utnyttjas till l

ä

ktare. Anl

ä

ggningen utnyttjas f

ö

r 

ö

ppningsceremonien och

15

har den officiella olympiska elden. Den v

ä

lk

ä

nda SM-ter-     Prop. 1990/91:55

rangen anv

ä

nds som sp

å

romr

å

de. Skidstadion anv

ä

nds efter     Bilaea 1

spelen 

ä

ven f

ö

r skidskytte.

°

Ett separat provisoriskt skidskyttestadlon byggs n

ä

ra presscentrum p

ä

 Remonthagen. Skytteanl

ä

ggningen kan anv

ä

n­das efter spelen d

å

 anl

ä

ggningen ligger p

å

 milit

ä

r mark. Ut

ö

kningen av antalet grenar i skidskytte och skidor samt kravet p

å

 helt separata banor f

ö

r skidor och skidskytte f

ö

r t

ä

vling eller tr

ä

ning varje dag har medf

ö

rt separata skid-och skidskyttestadlon.

Ishallarna f

ö

rl

ä

ggs p

ä

Odensala Sportf

ä

lt. P

ä

 sportf

ä

ltet som f n 1 huvudsak anv

ä

nds till fotboll kommer under de n

ä

rmaste 

å

ren att byggas en mindre ishall, ev curlinghall. samt fotbolls- och friidrottsarena. Ny A-hall och B-hall anl

ä

ggs p

å

 omr

å

det.

De alpina grenarna genomf

ö

rs liksom tidigare 1 Are. Komp­lettering sker med en ny nedfart f

ö

r st

ö

rtlopp damer och super G herrar. Storslalombacken utvidgas med en ny ned­fart. I 

ö

vrigt kompletteras med byggnader och l

ä

ktare.

F

ö

r olympisk by utnyttjas ett bostadsomr

å

de som vid spelens genomf

ö

rande 

ä

r under uppf

ö

rande. L

ä

mpliga omr

å

den finns 4--5 km fr

ä

n 

Ö

stersunds centrum. Bostadsomr

å

det som nybyggs b

ö

r inneh

å

lla ca 700 l

ä

genheter vilka anv

ä

nds f

ö

r boende. Barnstugor, skola och befintlig aff

ä

r utnyttjas f

ö

r de servicefunktioner som skall finnas inom den olympiska byn. Till f

ö

rr

ä

d och verkst

ä

der anv

ä

nds befintliga garage och f

ö

rr

ä

dsutrymmen. Omr

å

det inh

ä

gnas och f

ö

rses med s

ä

rskilda s

ä

kerhets

å

tg

ä

rder.

Press-, radio- och TV-centrumet ligger 1 direkt anslutning till den olympiska byn. Arm

é

ns Tekniska Skola (ATS) och F

ö

rsvarets f

ö

rvaltningsskola (F

ö

rsv) har utomordentligt goda lokaler f

ö

r press, radio och TV. Skolhuset och teknik­huset med sammanlagt 60 000 m byggnadsyta g

ö

r det m

ö

jligt att l

ä

gga dessa tre funktioner 1 samma anl

ä

ggning. Skolorna f

ö

ruts

ä

tts flytta ut sin verksamhet under olympla

ä

ret.

I Are anl

ä

ggs ett mindre presscentrum 1 en byggnad som d

ä

refter skall anv

ä

ndas som kongress- och sporthall.

S

ä

rskilda utredningar har gjorts f

ö

r televerkets och radio-TV:s insatser under OS. 

Ö

stersund har redan idag en v

ä

l utbyggd teleservice men extra utbyggnader erfordras. Vissa av dessa Investeringar f

å

r ett framtida best

å

ende v

ä

rde, vissa del av utrustningen kommer att avyttras. Radio och TV hyr 1 h

ö

g grad In sin utrustning men m

å

ste ha en stor personalstyrka f

ö

r att sk

ö

ta s

ä

ndningar och service till andra bolag.

Behovet av databehandling 

ä

r mycket stort. System beh

ö

vs f

ö

r resultatgivning och resultatservice. Informationssystem

16

om de aktiva, tidigare t

ä

vlingsresultat och meriter samt     Prop, 1990/91:55 som administrativt hj

ä

lpmedel. Det medf

ö

r behov av stora     Bilaea 1 centrala datorer och ca 1 500 terminaler/persondatorer.

R

ä

ddningstj

ä

nst, sjukv

å

rd och polis

ä

ra Insatser genomf

ö

rs genom f

ö

rst

ä

rkning av befintliga organisationer och genom milit

ä

rt underst

ö

d. En omfattande s

ä

kerhetstj

ä

nst byggs upp f

ö

r att ge nationstrupper och officiella personer tillr

ä

ck­ligt skydd. 2 000 personer kan totalt beh

ö

vas Inom s

ä

ker­hetsorganisationen. F

ö

r transporter utnyttjas 1 f

ö

rsta hand befintliga flyg-, j

ä

nv

ä

gs- och busstransporter. En kraftig ut

ö

kning av turt

ä

theten f

ö

ruts

ä

tts ske och klaras av de ordinarie trafikanordnarna. Mellan Are och 

Ö

stersund Inr

ä

t­tas pendeltrafik med snabbt

å

g. I 

Ö

stersund och Are byggs upp en s

ä

rskild transportorganisation som sk

ö

ter interna transporter mellan arenor och anl

ä

ggningar och hanterar de bilar och fordon som skall st

ä

 till lOC-ledam

ö

terna och truppernas f

ö

rfogande.

Boende f

ö

ruts

ä

tts ske p

ä

 f

ö

ljande s

ä

tt

Aktiva, ledare, tr

ä

nare        Olympisk by

lOC-ledam

ö

ter och represen-     Hotell 

Ö

stersund och tanter f

ö

r nationella olym-     delvis Are piska kommitt

é

er och interna­tionella sportf

ö

rbund

Medla

Medlaby 

Ö

stersund

Bostadsr

ä

ttsl

ä

genheter 1

Are

Elevbost

ä

der

Turistanl

ä

ggningar

Inbjudna hedersg

ä

ster

Hotell 

Ö

stersund/Are

Sponsorer

Hotell Are/

Ö

stersund

Bostadsr

ä

ttsl

ä

genheter i Are

Ett tillskott med minst 500 hotellrum 1 

Ö

stersund 

ä

r n

ö

d­v

ä

ndigt liksom att bostadsr

ä

ttsl

ä

genheter och andelsl

ä

gen­heter f

ö

r turlstboende kan reserveras f

ö

r spelen. Kostnader f

ö

r Olympisk by, medlaby och den subventionerade delen 1 

ö

vrigt boende finns med 1 kalkylen, resterande delar f

ö

rut­s

ä

tts finansleras kommersiellt.

17

2 Regeringens proposition. I saml. Nr 55

Detaljerade programbeskrivningar och 

ö

vriga underlag f

ö

r kalkylerna 

å

terfinns i bilagedelen

Prop, 1990/91: 55 Bilaga 1

Arenor

Olympisk by

Medlaby

Infrastruktur

Mediacentra

Radio- och TV-bevakning

Teleservice

Boende

R

ä

ddningstj

ä

nst, sjukv

å

rd, polis

Arrang

ö

rens driftkostnader

Tidplan. likviditetsbed

ö

mning

Medverkande 1 utredning

bilaga

1 2 3 4 5 6 7 8 9

10 11 12

INVESTERINGAR

KOSTNAD

I TKR

ARENOR

HOPPBACKAR

134

000

SKIDSTADION. L

Ä

NGD

94

000

SKIDSKYTTESTADION

36

000

SKRIDSKOARENA

57

000

BOB OCH RODELBANA

180

000

ST

Ö

RTLOPP. SUPER G

64

000

STORSLALOM, SLALOM

48

000

ISHALLAR

280

000

Ö

VRIGT Ceremoniplatser

15

500

Resultatt

ä

vl/tl

dtagn

40

000

Div

10

000

RESTV

Ä

RDEN TKR

300 700 400 600

200

2 000

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

4

200

12

000

10

000

22

000

201   200

958 500

118 000

98 000

216 000

BOENDE OLYMPISK BY MEDIA BY

MEDIA

9 100

200

18 900

1 400

30 000

400

27 000

-

152 000

65 000

133 000

88 000

370 000

155 000

16 500

-

60 000

20 000

220 000

-

10 000

PRESSCENTER 

Ö

STERSUND

RADIO/TV-CENTER 

Ö

STERSUND

MEDIACENTER ARE

RADIO-TV UTRUSTNING

TELESERVICE

TELEVERKET RADIO

INFRASTRUKTUR

S

Ä

KERHETSANORDNINGAR

DATAUTRUSTNING

SJUKV

Å

RD. DOPING

SUMMA TOTALT

1 851 000

19

DRIFTKOSTNADER

Driftkostnaderna f

ö

r ett genomf

ö

rande av olympiska spel 

ä

r sv

ä

ra att uppskatta. De 

ä

r beroende av lokala f

ö

ruts

ä

tt­ningar, befintlig service och i mycket h

ö

g grad den am-bltlonsniv

ä

 som spelen skall genomf

ö

ras p

ä

. Ber

ä

kningarna 

ä

r vidare beroende av de insatser som olika myndigheter g

ö

r med sina vanliga resurser och inom egen budget. Kalkylen nedan baseras dels p

å

 egna ber

ä

kningar och dels p

ä

 underlag fr

ä

n Lillehammer och Calgary. Underlag f

ö

r bed

ö

mningarna 

ä

terfinns 1 bilaga 10.

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

BELOPP I

TKR

94

000

52

000

20

000

20

000

35

000

30

000

ADMINISTRATION

-

personal

-

frivilliga

-

styrelse, kommitt

é

er

-

resor

-

kontorshyror, omkostn

-

konsulter

-

data, resultatgivn, dokumentation

50 000

301 000

TRANSPORTER

40 000

BOENDE

25 000

TELESERVICE

50 000

RADIO/TV

135 000

TELEVERKET RADIO

24 000

SERVICE

-    Sjukv

å

rd, doping

-    S

ä

kerhet, m m

20 30

000 000

50 000

ARRANGEMANG

-    lOC-session, medaljer

-    Invigning, avslutning

-    Kulturprogram

20 50 30

000 000 000

100 000

MARKNADSF

Ö

RING, PR. INFORMAT

80 000

ERS

Ä

TTNING SOK

25 000

ANL

Ä

GGNINGAR Hyra under spelen Drift anl

ä

ggningar Framtida driftkostnader

20 10 20

000 000 000

50 000

880 000

20

INT

Ä

KTER

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1 Ber

ä

kningen av inkomsterna 

ä

r grundade p

ä

 det senast k

ä

nda

avtalsf

ö

rslaget mellan lOC och arrang

ö

rer av olympiska

spel. I detta fall avtalsf

ö

rslaget f

ö

r arrang

ö

rerna av

sommar-OS 1996. Vissa f

ö

r

ä

ndringar till spelen 1998 

ä

r

k

ä

nda. Vad g

ä

ller storleken p

ä

 olika Int

ä

kter grundar sig

ber

ä

kningarna p

ä

erfarenheter fr

å

n Calgary och Albertville

samt Llllehammers TV-avtal.

I ber

ä

kningarna nedan anv

ä

nds den nu aktuella dollarkursen som 

ä

r ca 6.30 SEK per US dollar.

TV-int

ä

kter

Avtalet mellan arrang

ö

rerna och lOC om f

ö

rdelningen av TV-int

ä

kterna f

ö

r

ä

ndras successivt. I Calgary gick ca 74 

X 

av TV-bolagens ers

ä

ttningar till arrang

ö

ren. I Albertville och Lillehammer 

ä

r motsvarande andel 68--70 

X.   

I avtalet inf

ö

r sommar-OS 1996 blir f

ö

rdelningen 60 

t  

till arrang

ö

ren och 40 Z- till lOC.

Den sammanlagda summan av avtalen f

ö

r Lillehammer uppskat­tas till 350 MUSD. Med motsvarande TV-lnt

ä

kt 1998 blir arrang

ö

rens int

ä

kt 1 323 miljoner kronor.

Sponsoravtal

lOC marknadsf

ö

r tillsammans med arrang

ö

rerna av olympiska spel och de olika nationella olympiska kommitt

é

erna ett internationellt sponsorprogram. Det andra programmet som avser 1992 och Barcelona/Albertvllie omfattar 100 MUSD. Det tredje programmet som avser 1994 1 Lillehammer och 1996 

å

rs sommarspel ber

ä

knas omfatta 150--160 MUSD. Motsvarande Int

ä

kt anv

ä

nds h

ä

r f

ö

r det program som skall omfatta 1998--2000. Ers

ä

ttning 1992 f

ö

rdelas med 1/2 till lOC och NOC 2/6 till sommararrang

ö

ren och 1/6 till vinterarrang

ö

ren. Det skulle motsvara 168 miljoner kronor f

ö

r

Ö

stersund 1998.

Arrang

ö

ren 

ä

ger sedan r

ä

tt att s

ä

lja egna sponsoravtal inom n

å

gra v

ä

l angivna produktomr

å

den. Albertville har eget sponsoravtal omfattande 800 miljoner franc vilket motsvarar 800 milj SEK. Reklamv

ä

rdet av spel 1 Sverige 

ä

r f

ö

rmodligen av samma storleksordning. En stor sponsor 

ä

r det dataf

ö

re­tag som f

å

r ensamr

ä

tt under spelen. Den st

ö

rre delen av anskaffningskostnaderna i datautrustning f

ö

rutses finan­sieras med ett sponsoravtal. Sammantaget uppskattas spon­soringen lokalt i Sverige inkl datautrustning uppg

å

till 700 miljoner kronor. Totalt sponsoravtal ca 870 miljoner kronor.

21

Biljettint

ä

kter

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1 Antalet 

å

sk

å

dare totalt under spelen uppskattas till mellan 1.0 och 1.2 miljoner. Det 

ä

r 1 niv

å

 med Calgary d

ä

r

ä

nd

å 

intresset f

ö

r skidsporterna var begr

ä

nsat. Ett genomsnitt­ligt biljettpris p

ä

80  

kr 

ä

r l

å

gt i f

ö

rh

å

llande till inter­nationella f

ö

rh

å

llanden.

Biljettint

ä

kter 80 miljoner kronor.

Olympiska mynt, frim

ä

rken m m

Omfattande program f

ö

r olympiska mynt. frim

ä

rken m m ges ut till alla olympiska spel. Omfattningen och Intresset 1 Sverige 

ä

r sv

å

rt att uppskatta. H

ä

r f

ö

ruts

ä

tts att 

ä

ven statliga lotterier till f

ö

rm

å

n f

ö

r spelen kan ges ut. Totalt b

ö

r det vara m

ö

jligt att erh

å

lla 100 miljoner kronor i nettoint

ä

kt.

SUMMA INT

Ä

KTER

TKR

TV-avtal

1 323

000

Sponsoravtal lOC

170

000

Sponsoravtal egna

700

000

Biljettint

ä

kter

80

000

Mynt, frim

ä

rken, lotterier

100

000

Restv

ä

rden

207

000

2 580

000

Kapitalkostnader

Investeringarna m

å

ste p

å

b

ö

rjas i tid s

å

 att testt

ä

vlingar kan genomf

ö

ras under 1997. N

å

gra samlade f

ö

r-olymplska spel beh

ö

ver ej anordnas. Det kan vara 

ö

nskv

ä

rt att sprida ut byggandet av anl

ä

ggningarna f

ö

r att f

å

 en j

ä

mnare byggsys-sels

ä

ttnlng och l

ä

gre priser. F

ö

rslag till tidplan finns 1 bilaga 11. En summarisk bed

ö

mning av hur kostnader och Int

ä

kter f

ö

rdelas 1 tiden framg

å

r 

ä

ven d

ä

r. Kostnadsr

ä

nta ber

ä

knas efter en r

ä

ntesats av 12 procent och int

ä

ktsr

ä

nta efter 9 procent.

R

ä

ntekostnad

210 Mkr

R

ä

nteint

ä

kt

30 Mkr

Summa kapitalkostnad     180 Mkr

22

TOTAL KOSTNADS- OCH INT

Ä

KTSKALKYL F

Ö

R ARRANG

Ö

REN

Prop. 1990/91:55

Bilaga 1

INVESTERINGAR

958

500

216

000

370

000

306

500

1 851

000

301

000

209

000

100

000

50

000

105

000

105

000

880

000

180

000

2 911

000

Arenor Boende Media 

Ö

vrigt

DRIFTKOSTNADER Administration, personal Tele. Radio och TV Arrangemang Anl

ä

ggningar Service, boende Marknadsf

ö

ring m m

KAPITALKOSTNADER Summa utgifter

INT

Ä

KTER

TV-ers

ä

ttnlngar

1 323

000

Sponsoravtal

870

000

Biljetter

80

000

F

ö

rs

ä

ljning, mynt m m

100

000

Restv

ä

rden

201

000

SUMMA INT

Ä

KTER

2 574

000

UNDERSKOTT

337

000

23

Samh

ä

llseffekter

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1 Allm

ä

nna effekter f

ö

r Sverige och J

ä

mtlands l

ä

n

Olympiska vinterspel 1 

Ö

stersund - Are 

ä

r en h

ä

ndelse som

-

g

ö

r Sverige k

ä

nt

-

underl

ä

ttar f

ö

r svenskt n

ä

ringsliv p

å

 v

ä

rldsmarknaden

-

stimulerar utveckling av n

ä

ringslivet 1 J

ä

mtlands l

ä

n

Olympiska vinterspel i 

Ö

stersund - Are och 1 Sverige Inne­b

ä

r att s

å

v

ä

l Idrotts- som allm

ä

nintresserade i hela v

ä

rl­den l

ä

r sig urskilja nationen och landet Sverige fr

ä

n namnlika l

ä

nder och omr

å

den. Sverige lyfts fram och blir k

ä

nt. F

ö

r de intresserade kommer Sverige och 

Ö

stersund -Are att vara ett aktivt begrepp under decennier fram

å

t. Det 

ä

r fr

å

ga om en total marknadsf

ö

ring av Sverige, som f

å

r en plats p

ä

 v

ä

rldskartan ocks

å

 i andra l

ä

nder, Sverige blir ett begrepp 

å

tminstone f

ö

r en generation fram

å

t. V

ä

rdet av detta g

å

r ej att m

ä

ta.

Olympiska vinterspel 1 

Ö

stersund - Are kommer inom Sverige att fokusera Intresset till J

ä

mtlands l

ä

n och arenaorterna. L

ä

nets Inv

å

nare och n

ä

ringsliv f

å

r ett hoppfullt framtids­perspektiv att arbeta mot. Den image som skapas blir en lokaliseringsfaktor. R

ä

tt utnyttjat f

å

r l

ä

net 1 arbetet inf

ö

r spelen en motor som genererar en positiv utveckling 1 hela n

ä

ringslivet. Det skapas ocks

ä

 goda m

ö

jligheter f

ö

r etablering och utveckling av nya f

ö

retag, inte minst ser­vice och kunskapsf

ö

retag.

Det blir Intressant f

ö

r ungdomen att s

ö

ka sig till de nya arbeten som skapas. Till l

ä

net kommer det att bli l

ä

ttare att rekrytera kvalificerad arbetskraft och nyckelpersoner. L

ä

net blir ett intressant etablerlngsomr

å

de. Till l

ä

net kommer att lokaliseras f

ö

retag och verksamheter som vill utvecklas med l

ä

nets 

ö

vriga n

ä

ringsliv. L

ä

net tillf

ö

rs goodwill som kommer n

ä

ringsliv, offentlig f

ö

rvaltning och de enskilda individerna tillgodo i m

å

nga avseenden. Redan under den f

ö

rsta kampanjen har m

ä

rkts de effekter som h

ä

r beskrivits.

J

ä

mtlands l

ä

n har givetvis de b

ä

sta f

ö

ruts

ä

ttningarna att tillvarata det intresse som riktas mot turismn

ä

ringen. Denna f

å

r under hela f

ö

rberedelsetiden och de l

å

ngsiktiga goodwillv

ä

rden som spelen skapar en utomordentligt betydel­sefull Injektion.

En utvecklingsvind av samma kraft f

ö

r Sverige och l

ä

net kan Inte skapas med andra statliga eller enskilda satsningar. De Olympiska vinterspelen tillf

ö

r landet och J

ä

mtlands l

ä

n kvaliteter som inte g

å

r att kvantifiera.

24

Goodwillv

ä

rdet f

ö

r svenskt n

ä

ringsliv

Prop. 1990/91:55

Bilaga 1 Svensk industri satsar enorma belopp p

ä

 marknadsf

ö

ring av sina produkter. Att industrin har framg

å

ng 

ä

r avg

ö

rande f

ö

r syssels

ä

ttning och v

ä

lf

ä

rd i landet. Hur kan betydelsen av OS v

ä

rderas i detta sammanhang ?

Reklam 1 anslutning till Idrottsarrangemang har blivit ett av medlen f

ö

r landets n

ä

ringsliv att skapa goodwill och marknadsf

ö

ra sig. N

ä

ringslivets idrottssponsring oms

ä

tter ca 750 Mkr/

å

r. Det g

å

r naturligtvis inte att s

ä

kert ber

ä

kna v

ä

rdet p

å

 v

ä

rldsmarknaden av ett OS i Sverige. Att v

ä

rldens idrottslntresserade ges systematiskt redaktionell informa­tion 1 radio-TV och press under 5--6 f

ö

rberedelse

å

r samt dagligen under 16 dagars spel kan inte s

ä

kert v

ä

rderas. Spelens attraktionskraft g

ö

r att TV-r

ä

ttigheterna betalas med miljardbelopp. TV-bolagens kunder betalar 

ä

n mer f

ö

r r

ä

tten till reklam 1 anslutning till TV-s

ä

ndningarna. Vilket v

ä

rde m

å

ste inte d

å

 ligga 1 att Sveriges-OS expone­ras 1 hundratals timmar. Den draghj

ä

lp om kunder och mark­nadsandelar, som ges Sveriges n

ä

ringsliv, m

å

ste v

ä

rderas till att vara flera g

å

nger h

ö

gre 

ä

n v

ä

rdet av det svenska n

ä

ringslivets 

å

rliga idrottssponsrlngsinsatser Inom landet. TV-bolagens v

ä

rdering av OS som reklamb

ä

rande attraktion bekr

ä

ftar detta. Draghj

ä

lpen av OS kan d

ä

rf

ö

r med s

ä

kerhet v

ä

rderas 1 miljarder kronor.

OS betydelse f

ö

r svensk turismn

ä

ring

Svenskar reser utomlands f

ö

r 30 miljarder/

å

r. Svenska flyg-och f

ä

rjef

ö

retag satsar 

ä

rligen ca 300 Mkr p

ä

 internatio­nell marknadsf

ö

ring, 200 Mkr satsas av hotel, diverse organisationer m fl. Sverige f

å

r in 14 miljarder kronor genom utl

ä

nningars bes

ö

k.

Om Olympiska vinterspel 

ö

kar Intresset f

ö

r Sverige s

ä

 att de som redan bes

ö

ker Sverige 

ö

kar sin vistelsetid med 10 

X 

eller bes

ö

ksstr

ö

mmen 

ö

kar med 10 

X. 

inneb

ä

r detta ytter­ligare Int

ä

kter p

å

 1,4 miljarder kronor/

å

r. Om denna effekt uppn

ä

s under 1993--1998, ger detta en bruttoinkomst p

å

 8 miljarder kronor och en direkt syssels

ä

ttningseffekt mot­svarande 12 800 

å

rsarbeten.

Valutaeffekter

Sveriges goodwill 

ä

r av betydelse f

ö

r v

ä

rderingen av valu­tan och valutafl

ö

det. H

ä

r redovisas dock bara de direkta effekterna f

ö

r valutafl

ö

det av OS.

Utl

ä

ndska reklamint

ä

kter under OS tillf

ö

r Sverige 1--1,5 miljarder kronor.

25

os medf

ö

r att den utl

ä

ndska turismstr

ö

mmen till Sverige 1    Pop. 1990/91:55 kronor 

ö

kar med 10 

X 

under 6

7 

å

r fram till och med OS      Bilagal 1998. D

ä

rigenom tillf

ö

rs Sverige 8 miljarder kronor.

Med h

ä

nsyn tagen till valutal

ä

ckage p

å

 grund av 

ö

kad Import ger OS ett netto p

ä

 drygt 5 miljarder kronor 1 utl

ä

ndsk valuta.

Valutaeffekterna genom svenskt n

ä

ringsliv i 

ö

vrigt har Inte ber

ä

knats.

Direkta effekter 1 J

ä

mtland av OS

Investeringar

Investeringskostnaderna ber

ä

knas uppg

å

 till 1 runda tal 1 100 miljoner 1 byggnader, anl

ä

ggningar och inventarier.

Investeringarna f

ö

r teletrafik och rad1o-TV-d1str1but1onen ber

ä

knas till 320 Mkr.

De direkta investeringarna i anl

ä

ggningar ger ca 3 000 

å

rsarbeten. Till detta skall l

ä

ggas de investeringar som kommer att ske p

å

kommersiell grund 1 hotell, restauranger, turistanl

ä

ggningar m m.

Drift

Driften av anl

ä

ggningarna och genomf

ö

randet av OS ger 1 750 

å

rsarbeten.

Andra effekter 1 J

ä

mtlands l

ä

n 1991 

 1998 av OS

OS 1998 1 

Ö

stersund - Are ger J

ä

mtlands l

ä

n ett medel f

ö

r utveckling. OS-f

ö

rberedelser och en 

ö

kad turiststr

ö

m ger en ekonomisk Injektion. OS ger l

ä

net ett hoppfullt framtids­perspektiv, som 1 sig genererar utveckling.

L

ä

net f

å

r en dynamisk Image och kommer f

ö

r m

ä

nga att er­bjuda en m

ö

jlighet till utveckling. Effekterna blir m

å

ng­facetterade, om m

ö

jligheterna tas tillvara.

Ber

ä

kningar kommer h

ä

r att ske av de direkta effekterna f

ö

r turismn

ä

ringen. De indirekta effekterna p

å

 andra n

ä

ringar skattas enbart genom en multlplikatorber

ä

knlng. I en s

å

dan ber

ä

kning dv

ä

ljs effekterna inom livsmedelsindustrin, transportv

ä

sendet, gross- och detaljhandel, tj

ä

nstef

ö

retag etc.

OS betydelse f

ö

r turismen 1 J

ä

mtlands l

ä

n

Ö

stersund firade 200-

ä

rsjubneum 1986. Att man firade och vad som d

å

 erbj

ö

ds bes

ö

kare, har sannolikt inte varit allm

ä

nt k

ä

nt 1 landet. Trots detta kom att till staden f

ö

rl

ä

ggas ett stort antal konferenser medf

ö

rande 20 000 g

ä

stn

ä

tter.

26

Analyser av b

ä

ddkapaciteten i 

Ö

stersund - Are-omr

å

det       Prop. 1990/91: 55

visar, att h

ä

r finns betydande kapacitet f

ö

r en 

ö

kad be-     Bilaea 1

s

ö

ksstr

ö

m med undantag f

ö

r m

å

naderna mars och juli.

Mot denna bakgrund och den utbyggnad, som nu sker av in­formations- och arrangemangsorganisationer ber

ä

knas att det under 

å

ren 1992

1998 

ä

rligen genereras 50--80 000 g

ä

st­n

ä

tter ut

ö

ver nuvarande bes

ö

ksvolym. Detta sker genom s

å

v

ä

l nyskapade bes

ö

ksanledningar p g a OS som f

ö

rl

ä

ngning av ordinarie vistelser till f

ö

ljd av 0S-1ntresset. Det finns god kapacitet att ta emot 

ö

kningen, en 

ö

kning som helt kan h

ä

nf

ö

ras till marknadsv

ä

rdet av de f

ö

rest

å

ende spelen.

Spelen kommer att f

ö

reg

å

s av en betydande t

ä

vlingsverksam­het p

å

 internationell niv

å

. Syftet 

ä

r att trimma anl

ä

gg­ningar och organisation. T

ä

vlingarna kan till viss del l

ä

ggas p

ä

 tid, d

å

 allm

ä

nturismen Inte utnyttjar all b

ä

dd­kapacitet. T

ä

vlingarna ger d

å

en 

ö

kad turismoms

ä

ttning. Intresset att bes

ö

ka gamla OS-arenor och orter under och efter spelen kommer 

å

rligen att generera 10 OOO-tals g

ä

st­n

ä

tter.

OS medf

ö

r att kapacitetsutbyggnaden 1 l

ä

net tidigarel

ä

ggs. Denna ber

ä

knas f

ö

rsiktigtvis till att 1 000 b

ä

ddar varje 

ä

r tidigarel

ä

ggs 1 

ä

r under 5 

å

r. Denna kapacitet ger 500 000 ytterligare g

ä

stn

ä

tter, d

å

 det 

ä

r kapacitetsbrist 1 de Intressanta omr

å

dena i ca 15 veckor.

Fram till OS kan turismen v

ä

ntas tillf

ö

ra l

ä

net drygt 1 miljard kronor i 

ö

kade turismint

ä

kter och ca 2 300 ytter­ligare direkta 

å

rsarbeten.

Efter OS kan merint

ä

kterna under en 5-

ä

rsperiod skattas till 

å

tminstone flera hundratals miljoner kronor och de best

å

ende l

å

ngsiktiga syssels

ä

ttningseffekterna till 100-tals 

å

rsarbeten.

Syssels

ä

ttning och skatter

Det

ä

r viktigt understryka att OS ur samh

ä

llssynpunkt

ä

r av vida st

ö

rre betydelse 

ä

n det som m

ä

tes 1 antal sysselsatta, skatter etc. OS effekter p

å

syssels

ä

ttning och skatter 

ä

r dock s

å

 omfattande att de h

ä

r skall s

ä

rredovisas.

OS investeringar

3 000 

å

rsarbeten

OS drift

1 750 

å

rsarbeten

Effekter p

å

 turismn

ä

ringen

1992

98 1 landet genom 

ö

kad

utl

ä

ndsk turism

12 800 

å

rsarbeten

Effekter f

ö

r turismn

ä

ringen i

l

ä

net kan till stor de1 bero

p

å

 omf

ö

rdelning inom landet,

varf

ö

r n

å

gon nettoeffekt ej

ber

ä

knad h

ä

r. (F

ö

r l

ä

net till­

kommer 2 300 

å

rsarbeten.)

_____________ 

Summa direkta arbetstillf

ä

llen      17 550 

å

rsarbeten

27

Indirekt 0.25

4 350 

å

rsarbeten      Prop, 1990/91: 55

21 900 

å

rsarbeten      ''Sa 1

Vid en l

ö

nekostnad exklusive

sociala avgifter p

å

140 000

kronor per 

å

rsarbete ger OS i

inbetalda skatter (21 900 x

140 ' 

X 

34 

X)

1 042 milj kronor

sociala avgifter (21 900 x

140 ' 

X 

36 

X)

1 103 milj kronor

I merv

ä

rdesskatteint

ä

kter erh

å

lles.

Fr

å

n investeringar f

ö

r OS

400 milj kronor

Fr

å

n driften f

ö

r OS

150 milj kronor

Fr

å

n den 

ö

kade utl

ä

ndska turism-

str

ö

mmen

1 500 milj kronor

Fr

ä

n den 

ö

kade svenska turismen till J

ä

mtland bortses, d

ä

 det till viss del torde vara fr

å

ga om om­f

ö

rdelning av resande och Int

ä

kter Inom landet.

Fr

ä

n merv

ä

rdesskatt p

ä

multlplika-toreffekten bortses.

OS genererar merinvesterlngar och merinkomster f

ö

r fr

ä

mst turism­n

ä

ringen i landet. Det 

ä

r investe­ringar och int

ä

kter som i allt v

ä

sentligt ej g

ö

rs/uppst

å

r utan ett OS. F

ö

r staten och till n

å

gon del kommuner Inneb

ä

r d

ä

rf

ö

r OS i Sverige merint

ä

kter f

ö

rdelade un­der en 6-

å

rsper1od p

å

 sammanlagt     4 200 milj kronor

OS

ä

r enbart av detta sk

ä

l en nationell angel

ä

genhet.

Investeringar och drift av de specifika OS-anl

ä

ggnlngarna och den 

ö

kade syssels

ä

ttningen inom turismf

ö

retag och andra n

ä

ringar ger i l

ä

net 7 600 

å

rsarbeten.

I genomsnitt ges 

ä

rligen ytterligare 1 200 personer arbete. Sannolikt blir arbetskraftsefterfr

å

gan tidvis s

å

 h

ö

g att syssels

ä

ttningseffekterna sprids 1 hela Mellannorrland.

28

Sammanfattning

Prop. 1990/91: 55

OS 1998 ger Sverige

Bilaga 1

-

en egen identitet 1 utlandet

-

f

ö

r n

å

gra 

å

r en "high llght"

-

goodwilleffekter f

ö

r n

ä

ringslivet som kan uppskattas till ett v

ä

rde av flera miljarder kronor

-

å

rligen ytterligare 1 000 Mkr 1 utl

ä

ndska turismint

ä

kter och drygt 3 000 nya 

å

rsarbetstillf

ä

llen

-

4 200 Mkr 1 skatter och avgifter p

å

 de merinkomster som uppst

å

r tom 1998

-

ett nettobidrag till valutabalansen fram tom 1998 p

å 

5 000 Mkr

OS 1998 ger J

ä

mtlands l

ä

n

-

en f

ö

rst

ä

rkt och mer m

å

ngfacetterad profil

-

f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r n

ä

ringslivsutveckling

-

m

ä

nniskorna ett m

å

l att arbeta mot, en grund f

ö

r vidare­utveckling

-

investeringar 1 byggnader m m med best

å

ende v

ä

rde f

ö

r 1 100 Mkr

-

investeringar i kommunikationssystem med best

å

ende v

ä

rde f

ö

r 200 Mkr

-

minst 500 

å

rsarbetstillf

ä

llen under 7 

å

r f

ö

r Investering och drift av specifika OS-anl

ä

ggnlngar (exkl multiplika­tion)

-

400 

å

rsarbetstillf

ä

llen ytterligare Inom befintlig och utbyggd turismindustri (exkl multiplikation)

-

indirekta syssels

ä

ttningseffekter motsvarande 300 ar­betstillf

ä

llen under 6 

ä

r

-

hundratals best

å

ende l

å

ngsiktiga arbetstillf

ä

llen efter OS

29

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

30

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Förutsättningar för olympiska vinterspel i Östersund 1998

Vinterspelen i Östersund/Åre AB

31

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

OLYMPISKA VINTERSPEL ÖSTERSUND - 1998

BILAGA NR 1

TILL ANSÖKAN OM STATLIG GARANTI

INVESTERINGAR   ARENOR

1. BACKHOPPNING

I--- 3? I     6. ISHOCKEY och KONSTÅKNING

2, LANGDSKIDAKNING      i HR   ]     7, ALPINA GRENAR       ARENA 1

3,   SKIDSKYTTE

\/JT~~J    8, ALPINA GRENAR        ARENA 2

4,   SKRIDSKO

V    O    y     ®" KOMPLEMENT ÖSTERSUND

5,   BOB och RODEL

V'1    10, KOMPLEMENT   ARE

(     $      J    11, KALKYL

K-KOKSULT

J

Ä

MTLAND  AB                            JANUARI   1990

32

Prop, 1990/91: 55 Bilaga 1 

BACKHOPPNING

Nya   hoppbackar   byggs   på   Östberget.

Tävlingsprogram:

Herrar   70   m   {normalbacke),   90   m   (storbacke)   och   90   m

lag

Herrar kombination 70 m och 70 m lag

Backarna disponeras f

ö

r tr

ä

ning en vecka f

ö

re t

ä

vling .

Ca 20 deltagan-le etablera

ä

e nationer (+ nya) med 4-6 hoppare + tr

ä

nare och ledare. Max 4 per nation och gren inneb

ä

r ca 80 t

ä

vlande per gren.

L

ä

ktar- och grad

ä

ngomr

å

det planeras f

ö

r 40 000 personer. Med utnyttjande av anslutande delar av slalombacken kan man ta emot de 50 000 personer som angetts som maxv

ä

rde.

90 m-backens torn f

ö

ruts

ä

tts 

ä

ven kunna fungera som utsiktstorn.

1.1     T

ä

vlingszon

Backarna byggs med profil och m

å

tt enligt de hand­lingar som uppr

ä

ttats f

ö

r lOCs och Internationella skidfederationens granskning - daterade 880414.

Ö

verbackarna utf

ö

rs med yta f

ö

r preparering med sn

ö

, bredd 2,5 m + traoDor p

å

 b

å

da sidor.

Sn

ö

profil markeras med r

ä

ls f

ö

r sn

ö

vagn med hyvel som drivs med elektriskt spel.

Startplats utf

ö

rs av typ fj

ä

derbelastad bom, in-st

ä

llbar f

ö

r niv

å

skillnader h = 0,5 m och sido-placerade plattformar f

ö

r p

å

tagning av skidor.

Vindn

ä

t skall finnas f

ö

r montering p

å

 fasta stolpar ovanf

ö

r tr

ä

dniv

å

n.

Underbacken utf

ö

rs med konstsn

ö

anl

ä

ggning och enkel sn

ö

transport

ö

r. Preparering sker med roller/vibrator p

å

 wire-spel.

I underbacken utf

ö

rs skylt- och linjemarkeringar.

Underbackarna utf

ö

rs med trappor utmed sidorna, som nyttjas av hoppm

ä

tarna. Bakom trapporna utf

ö

rs plattformar f

ö

r sekreterare respektive hoppl

ä

ngds-domare (6 st) .

33

3 Regeringens proposition. I saml. Nr 55

Prop, 1990/91: 55 Bilaga 1

utrustning: 2 st vindm

ä

tare, hastighetsm

ä

tare och startsignalsystem.

T

ä

vlingszonen skall ha belysning f

ö

r preparation och f

ö

r tr

ä

ning.

I 70 m-backen f

ö

rbereds

ö

verbacken f

ö

r kakelsp

å

r. Underbacken f

ö

rbereds f

ö

r plastsbel

ä

ggning och sprinkler system.

I kalkyl f

ö

r t

ä

vlingszonen ing

å

r

ä

ven grovschakt f

ö

r publikl

ä

ktare och grad

ä

nger.

1.2     Byggnader m m

Byqgnadsprogram i anslutning till 

ö

verbackarnas torn:

-  Omkl

ä

dningsrum med toaletter

och enkel tvagningsavdelning

(markplan) ca

120 m2

-   Vallnings- och servicerum

(markplan)

50 m2

-   Personal- och funktion

ä

rsrum

(markplan) ca

50 m2

-   Entr

é

utrymmen f

ö

r bes

ö

kande

till 90 m-torn ca

50 m2

-  "V

ä

rmestugor" f

ö

r t

ä

vlande

n

ä

ra startplattformar (refe­

rens Calgary). 40 m2 i 70 m-

torn. 60 m2 + k

ö

k f

ö

r enkel

servering i 90 m-torn (

ä

ven

utsiktsrum f

ö

r bes

ö

kande tu­

rister). Toaletter upptill i

b

å

da tornen.

Total programyta ca

130 m2

-

TPC-central

30 m2

-

L

ä

nkterminal f

ö

r Televerket

Rad io

20 m2

Summa programyta

450 m2

Med till

ä

gg f

ö

r biutrymmen, kom­

munikationsyta, v

ä

ggyta, tekniska

utrymmen m m bed

ö

ms totalytan bli

ca

650 m2 BTA

Till detta kommer tornkonstruktioner, torntrappor, hissar och vindskydd till startplattformar.

90 m-tornet f

ö

rses med fast r

ö

d hindersbelysning (flygs

ä

kerhetskrav).

34

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Domartorn samt utrymmen f

ö

r officials och press:

Domarrummens l

ä

ge styrs av t

ä

vlingsreglerna.

Ö

vriga utrymmen anpassas till det framr

ä

knade l

ä

get.

-

Se 

ä

ven handlingar dat 880414.

-

Domarrum (5 st), teknisk delegat och t

ä

vlingnsledare: Ca 45 m2 per

backe

90 m2

-

Sekretariat, resultatbehandling, informationscentral

80 m2

-

Speakerrum

10 m2

-

Juryrum

20 m2

-

Kontrollrum Radio/TV

20 m2

-

Fasta kommentatorhytter

f

ö

r TV 4 st

och f

ö

r radio 4 st

40 m2

-       Uppeh

å

llsrum f

ö

r officials med

servering och med uppsikt 

ö

ver

hoppzonen

150 m2

Summa programyta permanent byggnad

410 m2

Med till

ä

gg f

ö

r biutrymmen, kommunika­

tionsyta, v

ä

ggyta, tekniska utrymmen m m

bed

ö

ms totalytan bli ca

600 m2 BTA

Tempor

ä

ra byggnader i anslutning till domartorn:

-       Uppeh

å

llsrum f

ö

r massmediapersonal

ca 150 m2

Med till

ä

ggsyta f

ö

r biutrymmen m m bed

ö

ms

totalytan bli ca

200 m2 BTA

-       Kominentatorhytter f

ö

r TV min 26 st

och f

ö

r radio min > 21 st

Entr

é

byggnad, permanent del: Byggnaden placeras intill Vinterv

ä

gen.

-

Central f

ö

r olycksfallsberedskap och dopingkontroll

-

Informations- och boknings-central + TPC

-

Entr

é

er och publikinsl

ä

pp (stor andel f

ö

rk

ö

pta biljetter f

ö

rut­s

ä

tts) ca

-

Permanenta toaletter f

ö

r publik

Summa programyta

Med till

ä

ggsyta f

ö

r biutrymmen m m bed

ö

ms totalytan bli ca

50

m2

50

m2

100

m2

25

m2

225

m2

350

m2

BTA

35

Prop, 1990/91: 55 Bilaga 1

Kallf

ö

rr

å

dsbyggnad f

ö

r utrustning m m:        50 m2 BTA

Tempor

ä

ra byggnader intill Vinterv

ä

gen och publikytor:

-

Presscentrum - Subcenter 250 m2

-

V

ä

rmestuga med enklare servering f

ö

r 200-250 personer ca 350 m2

-

Kiosker och souvenirbutiker ca 100 m2

Med till

ä

ggsyta f

ö

r biutrymmen m m bed

ö

ms

totalytan bli ca

900 m2 BTA

Tempor

ä

ra toaletter f

ö

r publik ca 120 st

Byggprogram

ö

vrigt:

Tr

ä

narplattformar placeras och utformas enligt internationella regler. 2 st p

å

 ca 25 m2 f

ö

r 20-40 personer.

Plattformar utf

ö

rs f

ö

r TV (min 4 st) och press­fotografer .

Inredning

1.3

Läktare,   gradänger   m  m

Grovschakt   ingår   i   1.1

-   Sittplatsläktare   för   officials,

200   platser

150   m2

-  Sittplatsl

ä

ktare f

ö

r skrivande

press   -   min   300   platser.

250   m2

Summa   läktaryta   (intill   domartorn)   med

tak,   vindskydd,   och   stråIvärmeinstal-

lation

400   m2   BTA

Efter   OS   omdisponeras   ytan   till   650   -700   sittplatser

36

Prop, 1990/91: 55 Bilaga 1

Intervjuyta intill uppbromsnings-plan

Plats f

ö

r fotografer (totalt min 100), l

ä

ktaryta ca 50 m2 St

å

platsgrad

ä

nger f

ö

r publik vid sidan av underbacken (0,3 m2/person) Sl

ä

nt med st

ö

dr

ä

cken f

ö

r publik runt uppbromsningnsplanet (0,3 m2/person)

1.4     Transportanl

ä

ggning

Stollinbana med dalstation n

ä

ra uppbromsningsplanet och bergstation n

ä

ra hopptornen. EVentuell samord­ning med Gustafsbergsbacken studeras i senare skede.

1. 5     Markarbeten m m

-

Gr

ä

s- och buskytor samtvindskyddande planteringar utf

ö

rs runt nya anl

ä

ggningar.

-

G

å

ngv

ä

gar f

ö

r publik, g

å

ng- och skidv

ä

gar till liftar m m prepareras.

-

Ny tillfartsv

ä

g byggs fr

å

n Fr

ö

s

ö

tornet till hopptornen och vidare ned tilldomartornet -

ca 700 m delvis som serpentin i brant terr

ä

ng.

-

Parkering f

ö

r officials, massmedia, OS-organisa-tion och nationstrupper anordnas i maximal omfatt­ning i den 

ö

vre zonen - permanenta och tempor

ä

ra p-platser.

-

Ang

ö

ringszoner planeras vid torn och domartorn. Bilar parkerade p

å

 distans f

ö

ruts

ä

t.ts kunna anropas per radio.

-

Vid Vinterv

ä

gen byggs ett ang

ö

ringstorg f

ö

r effektiv genomstr

ö

mning av ackrediterad trafik (ej parkering). Omfattande arbeten med schakt, st

ö

dmurar och sl

ä

nter erfordras.

-

Plats f

ö

r OB-bussar m m 300 m2.

-

Plats f

ö

r 10 st fabrikantvagnar f

ö

r vallning och service med elanslutning anordnas i den 

ö

vre zonen.

-

Avvattning av hoppbacksgropen till Storsj

ö

n.

-

Ö

vriga VA- och elanl

ä

ggningar inom omr

å

det. (F

ö

rs

ö

rjning till omr

å

det redovisas under infrastruktur.)

37

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

1.6            Informations- och ceremoniutrustning

-

Ljudanl

ä

ggning inkl master (samordnas med belysning)

-

Flaggspel. Ca 30 st

ä

nger

-

"Prispallar" och flaggning f

ö

r medalj

ö

rer.

1.7            F

ö

rv

ä

rv, avgifter, 

ö

vrig utrustning

-

Markf

ö

rv

ä

rv f

ö

ruts

ä

tts ej kr

ä

vas.

-

Homologisering/certifikat, besiktningar m m.

-

Skyltning och avsp

ä

rrningar.

1.9

Kalkyl

Investeringsdel

Kostnad   Kkr     Anm/Restvärde

1.1

T

ä

vlingszon

61 500

1.2

Byggnader mm

46 000            200

1.3

L

ä

ktare, grad

ä

nger mm

7 000

1.4

Transportanl

ä

ggning

4 000

1.5

Markarbete

13 500

1.6

Inf. o ceremoniutr

1 000            100

1.7

F

ö

rv

ä

rv, avgifter mm

1 000

Summa

134 000

300

38

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1 längdskidAkning

Nuvarande   skidstadion   vid

ÖSK  byggs   ut   till   en

komplett   OS-anläggning.

T

ä

vlingsprogram:

L

ä

ngd skid

å

kning

Herrar klassisk stil

15 km och 30 km

fri stil

15 km och 50 km

stafett

4 

X

10 km

Damer  klassisk stil

10 km och 15 km

fri stil

10 km och 30 km

stafett

4 

X

5 km

Nordisk kombination

Herrar individuellt

15 km

stafett

3 

X

10 km

25-30 deltagande etablerade nationer (+ nya).

Max 4 deltagare/nation och totalt ca 100 per gren.

L

ä

ktare, grad

ä

nger och sl

ä

ntytor iordningst

ä

lls f

ö

r en publik p

å

 35 000-40 000 oers

ö

ner i stadion. Dessutom g

ö

rs tempor

ä

ra 

å

tg

ä

rder intill stadion och i sp

å

romr

å

det s

å

 att man totalt kan ta emot 45 000 personer.

2.1      T

ä

vlingszon, skidstadion

T

ä

vlingszonen planeras enligt g

ä

llande internatio­nella t

ä

vlingsregler och med en bredd av 40 m + 5 a 10 m sidoutrymmen p

å

 b

å

da sidor. M

å

ttet inneb

ä

r att stafettstart kan ske med 20 lag i f

ö

rsta ledet. Sidoutrymmena medger passage f

ö

r funktion

ä

rer, ledare och t

ä

vlande under uppv

ä

rmning.

T

ä

vlingszonens l

ä

ngd minst 300 meter.

Stafettstarten

ä

r dimensionerad med:

-

20 sp

å

r de f

ö

rsta 100 metrarna

-

pistat och osp

å

rat de andra 100 metrarna

-

3-4 sp

å

r de tredje 100 metrarna, d

ä

r ytan kan vara smalare.

F

ö

r stafett kr

ä

vs en rakstr

ä

cka om 200 m f

ö

re stafettv

ä

xling.

Planskild korsning med t

ä

vlingssp

å

r utf

ö

rs till innerplanen - f

ö

r funktion

ä

rer och media m fl.

39

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1

Inom t

ä

vlingszonen skall det finnas en start och en m

å

l f

å

 Ila. Startporten skall ha en bredd p

å

 3 m. M

å

lporten b

ö

r vara min 5 m. Vid stafettstart arran­geras en tillf

ä

llig startlinje p

å

 hela stadions bredd .

F

ö

r stafettv

ä

xling arrangeras ett avsp

ä

rrat omr

å

de om 10 

X 

30 m.

Omr

å

det efter m

å

lg

å

ng avsp

ä

rras i f

å

llor f

ö

r, t

ä

v­lande, funktion

ä

rer och fotografer. De senare skall ha v

ä

l bel

ä

gna arbetsomr

å

den b

å

de i stadion och l

ä

ngs sp

å

ret.

In- och utpassering av de t

ä

vlande skall ske avskilt fr

å

n publik.

T

ä

vlingsomr

å

det skall ha belysning f

ö

r preparering och tr

ä

ning.

Eluttag f

ö

r 220 V och 380 V, utplaceras inom sta-d ionomr

å

det.

Sn

ö

produktionsanl

ä

ggning utf

ö

rs inklusive trycksteg­ringsstation .

Den generalplan som redovisats 890303 motsvarar i ber

ö

rda delar de krav scm formulerats ovan. I kalkyl f

ö

r t

ä

vlingszonen ing

å

r ocks

å

 den publikslinga med viadukt och den planskilda sp

å

rkorsningen vid in-och utg

å

ende sp

å

r som generalplanen visar. Av den redovisade skjutplatsen tas uppfyllnad till plan markyta med i kalkylen eftersom denna beh

ö

vs f

ö

r "nationsby" (ej skyddsvallar, utrustning m m).

2.2      Byggnader

Nationstrupper, Permanent byggnad:

-

Entr

é

utrymmen och 20-25 nations­rum 

å

 ca 20 m2

470 m2

-

Omkl

ä

dning herrar med bastu

40 m2

-

Omkl

ä

dning damer med bastu

40 m2

Summa programyta

550 m2

Med till

ä

ggsyta f

ö

r biutrymmen m m

bed

ö

ms totalytan bli ca

800 m2 BTA

40

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Nationstrupper, tempor

ä

ra utrymmen;

Stugor/vagnar f

ö

r vallning och service 

å

 ca 10 m2. 1 st per nation + dubblering f

ö

r samtidig tr

ä

ning f

ö

r de st

ö

rre trupperna. Ca 40 st

400 m2 BTA

Administration, permanent byggnad:

-

Tidtagning och speaker med uppsikt 

ö

ver start och m

å

l samt sekretariat

-

Kontorsutrymmen f

ö

r FIS och t

ä

vlingsarrang

ö

rer, utrymmen f

ö

r data och kopiering samt juryrum (30 m2)

-

Central f

ö

r olycksfallsberedskap och dopingkontroll

Summa programyta

Med till

ä

ggsyta f

ö

r biutrymmen m m bed

ö

ms totalytan bli ca

(Bef sekretariatsbyggnad f

ö

rut­s

ä

tts bli flyttad till annan anl

ä

gg­ning)

200 m2

200 m2

50 m2

450 m2

650 m2 BTA

Administration, tempor

ä

ra utrymmen;

-

TPC-expedition, v

ä

ntrum och v

ä

rmestuga f

ö

r chauff

ö

rer, p-vakter m fl. Ca 100 m2

-

V

ä

rmestuga f

ö

r funktion

ä

rer inom stadionomr

å

det. Ca 50 m2.

Summa yta

150 m2 BTA

Officials, permanent byggnad:

-

Entr

é

utrymmen

-

Uppeh

å

llsrum med servering i anslutning till l

ä

ktare

Summa programyta

Med till

ä

ggsyta f

ö

r biutrymmen m m bed

ö

ms totalytan bli ca

50

m2

150

m2

200

m2

300

m2 BTA

41

Massmedia och televerket, permanenta lokaler;

-

Kommentatorhytter f

ö

r TV 4 st och f

ö

r rad io 4 st

-

Intervjurum/studio m m

-

Kontrollrum radio/TV

Summa programyta

Med till

ä

ggsyta f

ö

r biutrymmen m m bed

ö

ms totalytan bli ca

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

40

m2

40

m2

20

m2

100

m2

150 m2 BTA

Massmedia och televerket, tempor

ä

ra utrymmen:

-

Utrymmen f

ö

r televerket, 90 m2

-

Intervjuutrymme f

ö

r skrivande press intill m

å

lomr

å

det.

Ca 20 m2

-

Sub-center   för   skrivande   press och   fotografer.   Ca   250  m2.

-

Uppehållsrum  med   servering   för massmediapersonal.   Ca   150  m2

Med   tilläggsytor   för  biutrymmen m m  bedöms   totalytan  bli   ca

700 m2 BTA

Kommentatorhytter f

ö

r TV 26 st och f

ö

r radio 16 st

Driftutrymmen, permanenta ytor:

-

Personalutrymmen  -  driftpersonal

-

Garage   och  verkstad   -   uppvärmt

-

Kallförråd   för   utrustning   och maskiner

Summa   programyta

Med   tillägg   för  biutrymmen  m  m bedöms   totalytan  bli   ca   400  m2   BTA

Idag   finns   2   st   servicebyggnader på   120   och   160  m2.   Det   faktiska os-behovet  blir   därför   följande:

-

Flyttning   av  bef vallningsbod och   förråd

-

Tillbyggnad   ca

50

m2

50

m2

250

m2

350

m2

120 m2 BTA

120 m2 BTA

Inredning

42

Prop. 1990/91: 55. Bilaga 1

2.3

Läktare,   gradänger  m m

-  sittplatsläktare   för   officials,

200 pers

150 m2

-  Sittplatsl

ä

ktare f

ö

r skrivande

press, 300 pers

300 m2

Summa l

ä

ktaryta med tak, vindskydd

och str

å

lv

ä

rmeinstallation

450 m2 BTA

Efter os omdisponeras ytan till 700 - 800 sittplatser.

-

TV-plattformar, 4-5 st

-

St

å

lplatsgrad

ä

nger i sl

ä

nt f

ö

r 20 000 personer -ca 6000 m2 + g

å

ngar

-

Tempor

ä

ra l

ä

ktare f

ö

r ca 15 000 personer, 4500-5000 m2 inkl g

å

ngar och trappor

-

Sl

ä

nt med st

ö

dr

ä

cken f

ö

r ca 5000 pers - 1500-1800 m2.

2.4      Publikservice

- Entr

é

portaler/sk

ä

rmtak med biljettf

ö

rs

ä

ljning och

publikinsl

ä

pp, sk

ä

rmtaksyta 100 m2, v

ä

rmd yta ca

30 m2

Dessutom anordnas biljettkontroll i g

å

ngtunnel under publikslinga.

-

Inom acceptabelt g

å

ngavst

å

nd finns Utsikten, Hemv

ä

rnsstugan och 

Ö

SK-stugan. Dessa bed

ö

ms med viss anpassning och komplettering kunna t

ä

cka behovet av ytor f

ö

r information/bokning, v

ä

rme­stuga och servering.

-

Tempor

ä

ra kiosker f

ö

r souvenirer, tidningar, varm korv, varm dryck, godis m m, ca 300 m2.

-

Tempor

ä

ra toaletter 120-150 st.

2.5     Markarbeten

Gr

ä

s- och buskytor samt vind skyddande plantering utf

ö

rs runt nya anl

ä

ggningar och som anpassning mot omgivande naturmarkytor.

G

å

ngv

ä

gar f

ö

r publik inom omr

å

det.

Ombyggnad av infartsv

ä

gar fr

å

n v

ä

g 88.

43

Prop, 1990/91: 55 Bilaga 1

Terrassering och preparering f

ö

r permanenta

(20-25 %) och tempor

ä

ra parkeringar intill v

ä

g 88.

Dessa parkeringar skall betj

ä

na OS-organisationen,

officials och media.

Uppst

ä

llningsplats f

ö

r OB-bussar m m, ca 300 m2.

Plats f

ö

r 10 st servicebodar f

ö

r fabrikanter (husvagnar). Elanslutning skall finnas,

VA- och elanl

ä

ggningar inom omr

å

det (f

ö

rs

ö

rjning till omr

å

det redovisas under infrastruktur).

2.6     Sp

å

romr

å

de

I FIS t

ä

vlingsregler finns utf

ö

rlig beskrivning av hur en bana b

ö

r utformas. Omr

å

det erbjuder goda m

ö

jligheter till att f

å

 ut erforderlig variation, h

ö

jdskillnader m m.

Stora delar av de sp

å

r som anv

ä

nts f

ö

r bl a SM-t

ä

vlingar kommer att utnyttjas. Dessa beh

ö

ver dock breddas, r

ö

jas, dr

ä

neras, doseras m m f

ö

r att motsvara OS-standard och f

ö

r att kunna prepareras 

ä

ven med litet sn

ö

djup. Dessutom erfordras nya sp

å

r f

ö

r att t

ä

cka in det idag utvidgade programmet och f

ö

r att f

å

variation mellan sp

å

r f

ö

r klassisk 

å

kning och fri 

å

kning

Utbyggnadsprogram:

-

Helt nya sp

å

r 20 km. Preparerad sp

å

rbredd 5 m + 1 m fritt p

å

 vardera sidan

-

Upprustning av befintliga sp

å

r 15 km

-

Uppv

ä

rmningssp

å

r i anslutning till skidstadion

-

Yta med l

ä

mplig lutning f

ö

r glidsp

å

r och valltest

-

Skidviadukter vid korsande t

ä

vlingssp

å

r och korsning mellan sp

å

r och publikv

ä

gar, prel 15 st

-

TV-plattformar prel 15 st

-

Tidtagningsstationer

-

Plats   för  OB-bussar,   mobila   länkstationer   o dyl

-

El-  och   telekanalisation

-

Flyttning   av   krutkällare.

Utrustning m m:

-

Sp

å

romr

å

det m

ä

rks enligt FIS regler i olika kul

ö

rer och med Km-skyltar

-

F

ö

rfriskningsstationer.

44

Prop, 1990/91: 55 Bilaga 1

Anl

ä

ggningar f

ö

r publik:

-

Skidsp

å

r f

ö

r publik

-

Publikl

ä

ktare vid spektakul

ä

ra passager med TV-bild, tidredovisning och speaker. Totalt skall det planeras f

ö

r 5000 personer. 50 % bed

ö

ms komma st

å

 i natuliga sl

ä

nter medan det f

ö

r 50 % erford­ras byggda tempor

ä

ra l

ä

ktare.

2.7            Informations- och ceremoniutrustning

-

Ljudanl

ä

ggning inkl master (samordnas med belys­ning

-

Flaggspel. Ca 40 st

ä

nger

-

"Prispallar" och flaggning f

ö

r medalj

ö

rer

2.8            F

ö

rv

ä

rv, avgifter, 

ö

vrig utrustning:

-

Markf

ö

rv

ä

rv - del av STG 184 N

-

Homologisering/certifikat, besiktningar m m

-

Skyltning och avsp

ä

rrningar avseende b

å

de stadion­omr

å

det och sp

å

romr

å

det.

2.9          Kalkyl

15

500

31

000

13

000

6

000

9

000

14

500

1      1

000

4

000

94

000

Investeringsdel

Kostnad   Kkr

Anm/Restvärde

2.1

T

ä

vlingszon, skidstadion

2.2

Byggnader

31 000

500

2.3

L

ä

ktare, grad

ä

nger m m

2.4

Publikservice

6 000

200

2.5

Markarbeten

2.6

Sp

å

romr

å

de

2.7

Inf. o ceremoniutrustning

2.8

F

ö

rv

ä

rv, avgifter m m

Summa

94 000

700

45

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

SKIDSKYTTE

Nytt stadion byggs i Remonthagen - huvudsakligen som tempor

ä

r anl

ä

ggning.

T

ä

vlingsprogram:  Herrar 10 km, 20 km och 4 x 7,5 km

Damer 7,5 km, 15 km och 3 x 7,5 km

35 deltagande etablerade nationer (+ nya).

Max 4 deltagare/nation och totalt ca 120 per gren.

L

ä

ktare/grad

ä

nger/sl

ä

ntytor f

ö

r publik ca 15 000 personer.

3.1     Skidskyttestadion

Start-, m

å

l- och v

ä

xlingsomr

å

de planeras enligt g

ä

llande internationella t

ä

vlingsregler. Omr

å

det skall ligga i anslutning till skjutbanan.

F

ö

r individuell start g

ä

ller att man skall ha en i huvudsak rak och plan str

ä

cka (alt svagt medlut) p

å 

100 m.

Stafettstart skall ske p

å

 plan yta eller i svagt medlut. De f

ö

rsta 100 metrarna skall vara sp

å

rade c/c 2 m. D

ä

refter f

ö

ljer 100 m pistad och osp

å

rad yta scm kan ha avsmalnande form. I reglerna finns ej antalet so

å

r f

ö

reskrivna. Skiss och kalkyl baseras p

å

 att start- och v

ä

xlingszonen g

ö

rs 25 m bred. Vid stafettstart kan man dessutom med r

ä

tt utformning nyttja lagledarytan och bakre delen av skjutvallen f

ö

r att 

ö

ka kapaciteten. Start i 2 led blir dock sannolikt n

ö

dv

ä

ndigt.

Vid stafettv

ä

xling skall det finnas en v

ä

xlingszon p

å

 30 m med bredden 15-20 m och relativt raka 

å

kstr

ä

ckor p

å

 100 m b

å

de f

ö

re och efter v

ä

xlings­zonen .

Omr

å

det efter m

å

lg

å

ng avsp

ä

rras i f

å

llor f

ö

r t

ä

v­lande, funktion

ä

rer, fotografer och f

ö

r skrivande press .

46

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Skjutbana:

Skjutbana orienteras s

å

 att skytten har solen i ryggen, d

å

 han st

å

r v

ä

nd mot skjutm

å

let. T

ä

vlingarna 

ä

ger normalt rum mellan 10.00 och 15.00.

Skjutavst

å

nd 50 m. Banans bredd 32 platser 

å

 2,5 m = 80 m.

Skjutvallen utf

ö

rs av en fast och j

ä

mn, preparerad plan sn

ö

yta scm efter 1,0m f

å

r slutta bak

å

t upp till 10 %.

M

å

ltavlor placeras med centrum 0,5 m 

ö

ver skjut­vallen. Under m

å

ltavlorna byggs en mark

ö

rgrav best

å

ende av betonggolv med 1,0-1,5 m bredd och en ca 2 m h

ö

g batongv

ä

gg som motfylles med jord.

Skyddsvall utf

ö

rs bakom m

å

ltavlorna till 5 m utanf

ö

r banan i sidled samt l

ä

ngs banans sidor. Kr

ö

nh

ö

jd 2,5 m 

ö

ver tavlans 

ö

verkant, eller till den h

ö

jd som bed

ö

ms erforderlig med h

ä

nsyn till omgivningen. Vallar byggs med tillg

ä

ngliga schaktmassor fr

å

n planeringen av skidomr

å

det och kompletteras i erfor­derlig omfattning med sn

ö

 (jfr WC-t

ä

vling 1989).

Utrustning;

-

Tavelsystem typ Kurvinen (1,35 x 1,35 m). Tr

ä

ff skall kunna kontrolleras fr

å

n mark

ö

rgraven.

-

Vid var fj

ä

rde skjutbana uppsatts vimplar 10 m fr

å

n skjutvallen.

-

Vindm

ä

tare

Ett 15 m brett t

ä

vlingsomr

å

de avsk

ä

rmas f

ö

r in- och ut

å

k

ä

nde skidskyttar och funktion

ä

rer. Bakom detta sp

ä

rras ett omr

å

de av f

ö

r lagledare, max 2 st f

ö

r varje lag. Djup min 3 m.

Straffrunda med l

ä

ngd 150 m l

ä

ggs n

ä

ra publiken i skidstadion, p

å

 plan yta.

3.2     Utrymmen i anslutning till stadion

Nationstrupper:

Det korta avst

å

ndet till den olympiska byn g

ö

r att behovet kan begr

ä

nsas.

-

Ca 35 nationsstugor eller vagnar p

å

 ca 20 m2 med elanslutning.

-

Omkl

ä

dningsstugor eller vagnar 2 st (D resp H).

-

Toaletter (helst i nationsstugan).

47

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Administration;

-

Sekretariatsbyggnad med tidtagning, speaker, t

ä

vlingsadministration, kopiering, information, juryrum m m. Prel bed

ö

md yta 300 m2.

-

V

ä

rmestuga f

ö

r funktion

ä

rer, chauff

ö

rer, parke­ringsvakter m fl. Ca 100 m2.

-

Central f

ö

r olycksfallsberedskap och dopingkon­troll, 50 m2.

-

Rum f

ö

r kl

ä

d f

ö

rvaring, 30 m2 .

-

V

ä

der- och vindskyddad yta f

ö

r gev

ä

rsm

ä

rkning, 10 m2.

Officials:

-  Uppeh

å

llsrum med servering i anslutning till

l

ä

ktare. Ca 100 m2.

Massmedia och televerket:

30

m2

20

m2

50

m2

100

m2

-

Kommentatorhytter f

ö

r TV 30 st och f

ö

r rad io 20 st

-

Intervjurum/studio

-

Kontrollrum radio/TV

-

Utrymme f

ö

r televerket

-

Uppeh

å

llsrum med servering f

ö

r med iapersonal

I 

ö

vrigt h

ä

nvisas mediapersonal till det intillig­gande mediacentret p

å

 ATS.

Service lokaler:

Garage och verkstad som komolement till serviceloka­lerna p

å

skidstadion. Prel ca 50 m2.

3.3      L

ä

ktare m m

Officials   prel   200   sittplatser

150   m2

Skrivande   press   250-300  platser

300   m2

på   publikläktare  mittför   skjutbanan   avdelas   en

särskild   yta   för   50   st   ledare.

Plats   för  min   150   fotografer   anordnas   bakom   och

vid   sidan   av   skjutbanan.

TV-plattformar   4-5   st

Publikläktare  med   ståplats   för   ca   15   000   personer

vilket  beräknas  motsvara   4500-5000  m2   inkl   gångar

och   trappor.

48

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1

3.4

Publikservice

- Entréportaler/skärmtak med   information,   biljett­

försäljning  och   publikinsläpp.   Skärmtaksyta

100  m2.   Värmd   yta   30  m2.

-

Värmestuga  med   enklare   servering,   200-300  m2.

-

Kiosker   för   souvenirer,   tidningar,   varm  korv, varm  dryck,   godis  m m,   ca   100  m2.

-

Toaletter,   40-50   st.

3.5      Markarbeten

Stadionanläggningen  placeras   så   långt  möjligt   på öppen  ängsyta  -   för   att   skogsavverkning   skall und v i ka s .

Schaktarbeten  m m   för   att   klara   regel krav   ingår   i 3.1.

-

Temporär omläggning görs av väg mellan A4/ATS och övningsområdet på en sträcka av ca 700 m. Elljus­spårets   sträckning   kan   följas   i   viss  del.

-

Parkering   för  officials   nära   VIP-entré,   50-100 platser.

-

Parkering   för  massmedia   nära   pressentré,   50-100 platser.

-

Parkering   för  OS-organisationen   och  nationstrupper nära   entréer,   ca   150  platser.

-

Uppställningsplats   för  OB-bussar  m m,   ca   300  m2.

-

Uppställningsplats   för   10   st   servicebodar/vagnar för   fabrikanter.   Elanslutning   skall   finnas.

-

Gräs-,   busk-  och   trädplantering  görs   på   berörda ytor   och   för   anpassning   mot   angränsande   terräng.

-

VA-   och   elanläggningar   byggs   ut   inom   området. (Försörjning   till   området   redovisas   under   infra­struktur) .

3.6

Spårområde

Spåren planeras på området mellan Remonthagen-ÖSK och Ranåsdalen. I området finns goda möljligheter att skapa den variation och de profiler som före­skrivs   i   UIPMBs   tävlingsregler.

Enligt   aktuella  regler   kan   ett   komplett   tävlings­program genomföras  på   2   st   4   km-slingor  med   avkort-ningsspår   till   3   km  resp   2,5   km.

Beträffande   spårstandard   och  upprustningsbehov   för bef   spår   gäller   samma   som   för   längdlöpning   enl   2.6

49

4 Regeringens proposition. 1 saml. Nr 55

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

utbyggnad sprogram:

-

Helt  nya   spår,   5   km

-

Upprustning   av  befintliga   spår,   5   km

-

Uppvärmningsspår   i   anslutning   till   "Nationsbyn"

-

Yta  med   lämplig   lutning   för   glid spår   och  vallatest

-

Skidviadukter  vid   korsande   spår   och  där   spår korsar   publikvägar,   prel   10   st.

-

TV-plattformar,   2-3   st

-

Tidtagningsstationer

-

Plats   för   OB-bussar  m  m

-

El-   och  telekanalisation.

Utrustning  m m:

Spårområdet  märks   enligt   FIS   regler   i   olika   kulörer och  med   Km-skyltar.

3.7

Informations-   och   ceremoniutrustning

-

Ljudanläggning

-

Flaggsspel. Ca 40 st

ä

nger

-

"Prispallar" och flaggning f

ö

r medalj

ö

rer.

3.8      F

ö

rv

ä

rv, avgifter, 

ö

vrig utrustning

-

Markf

ö

rv

ä

rv erfordras ej

-

Homologisering/certifi kat, besiktningar m m

-

Skyltning och avsp

ä

rrning avseende b

å

de stadion och sp

å

romr

å

det.

3.9     Kalkyl

Investerinqsdel

Kostnad   Kkr

Anm/Restvärde

3.1

Skidskyttestadlon

8 000

3.2

Utrymmen i anslutning

10

000

6

500

2

000

2

000

5

000

1

000

1

500

36

000

till stadion

10 000

350

3.3

L

ä

ktare m m

3.4

Publikservice

3.5

Markarbeten

3.6

Sp

å

romr

å

de

3.7

Informations- och ceremoniutrustning

3.8

F

ö

rv

ä

rv, avgifter mm        1 500

50

Summa

36 000

400

50

Prop, 1990/91:55 Bilaga 1 SKRIDSKO

Den olympiska skridskoarenan g

ö

rs som utomhusarena genom ombyggnad och utbyggnad p

å

 L

ö

vstas IP. Kal­kylen baseras p

å

 en prelimin

ä

r ocn mycket 

ö

versikt­lig dispositionsskiss f

ö

r omr

å

det.

T

ä

vlingsprogram:

Herrar 500 m, 1000 m, 1500 m, 5000 m och 10 000 m Damer  500 m, 1000 m, 1500 m, 3000 m och 5000 m

25-30 deltagande etablerade nationer (+ nya). Max 4 deltagande per nation och totalt 50-100 t

ä

vlande per gren.

Shorttrack f

ö

ruts

ä

tts f

å

 samma program som planeras f

ö

r 1994 i Lillehammer - dvs 2 kv

ä

llspass i en ishall.

Skridskostadion planeras f

ö

r 10 000 

å

sk

å

dare + officials och massmediapersonal.

S

ä

rskilda entr

é

er skall finnas f

ö

r nationstrupper, press och officials separerade fr

å

n publik.

4.1      T

ä

vlingsarena

Konstfrusen 400-metersbana med m

å

tt och utformning enligt internationella t

ä

vlingsregler.

Total yta ca

12

000

m2

Konstfrusen del

f

ö

r skrinnaroval          6

000

m2

Konstfrusen del

- komplettering f

ö

r

bandy, ca

4

500

m2

Friomr

å

de runt banan skall inneh

å

lla utrymme f

ö

r ledare och matchare, skyddszoner samt plats f

ö

r fotografer.

Ljusanl

ä

ggning utf

ö

rs f

ö

r hela arenaomr

å

det - bef belysningsmaster flyttas.

4.2     Byggnader m m i anslutning till arenan

Utrymmen f

ö

r nationstrupper, tempor

ä

ra anl

ä

ggningar:

-

20 st "nationsstugor"

å

ca 30 m2 BTA utrustade f

ö

r omkl

ä

dning, tvagning, massage, vila och slipning av skridskor. 5 t

ä

vlande + ledare/stuga. Stugorna placeras bakom l

ä

ktaren p

å

 bortre l

å

ngsidan.

-

V

ä

rmestuga p

å

 ca 50 m2 intill de t

ä

vlandes utg

å

ng till arenan.

51

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Sekretariatsbyggnad, media och officials:

Bef byggnad f

ö

ruts

ä

tts bli omdisponerad och till­byggd samt 

å

teranpassad efter OS.

70

(bef

80

m2 : b) m2

30 m2

45 m2

(bef b)

10 m2

55 m2

(bef b)

20 m2

40 30 30

m2 m2 m2

240

m2 BTA

-

T

ä

vlingssekretariat och speaker

-

Informationscentral, administration, kopiering m m

-

Juryrum

-

Sjukv

å

rdscentral och dopingkontroll

-

Utrymme f

ö

r mobil ceremoniutrustning

-

Kpr, toaletter och uppeh

å

llsrum f

ö

r funktion

ä

rer

-

Kontrollrum TV

-

Kommentatorhytter f

ö

r TV 4 st och f

ö

r radio 4 st

-

Intervjurum/studio

-

Permanenta publiktoaletter

Ombyggd/anpassad yta

Tillbyggnad 250 m2 NTA + trapphus.

Med till

ä

gg f

ö

r biutrymmen m m bed

ö

ms

totalytan bli ca

400 m2 BTA

Tempor

ä

ra utrymmen i anslutning till sekretariat och huvud l

ä

ktare:

-  Uppeh

å

llsrum med servering f

ö

r

mediapers

150 m2

-  Uppeh

å

llsrum med servering och med

uppsikt 

ö

ver banan f

ö

r officials.

150 m2

-  TPC-expedition och uppeh

å

llsrum

f

ö

r chauff

ö

rer

30 m2

Med till

ä

ggsyta f

ö

r biutrymmen m m

bed

ö

ms ytan (exkl kommentatorhytter)

uppg

å

 till

450 m2 BTA

-       Kommentatorhytter f

ö

r TV 26 st och

f

ö

r radio 16 st.

Sub-center f

ö

r skrivande press 250 m2 och utrymme f

ö

r televerket f

ö

ruts

ä

tts kunna inrymmas i bef cmkl-och personalbyggnad. Omdisponering och tempor

ä

r anpassning g

ö

rs f

ö

r OS. D

ä

refter 

å

terst

ä

lls loka­lerna och upprustas f

ö

r anv

ä

ndning efter OS.

Ber

ö

rd yta ca

350 m2 BTA

52

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Driftutrymmen;

-

Material f

ö

rr

å

d ca 200 m2

-

Kylmaskinrum ca 100 m2

-

Uppst

ä

llningsplats f

ö

r 2 st ismaskiner ca 60 m2

Summa 360 m2 NTA motsvarande en totalyta p

å

 ca 400 m2 BTA.

Ö

vrigt:

Ett permanent publikinsl

ä

pp byggs med sk

ä

rmtak 30 m2 och v

ä

rmt utrymme 10 m2.

Inredning

4.3            Läktare,   gradänger  m m

-  Sittplatsläktare   för   officials,

200   platser

150  m2

-  Sittplatsläktare   för   skrivande

press   200-250   platser.

250  m2

Summa   läktaryta  med   tak,   vindskydd

och   strålvärmeinstallation.

400  m2   BTA

Efter   OS   omdisponeras   ytan   till   650-700   sittplatser

-

Plats   för   fotografer   (totalt  min   150   st),   läktar­yta   ca   50  m2.

-

TV-plattform   5   st

-

St

å

platsl

ä

ktare f

ö

r publik utf

ö

rd som grad

ä

nger p

å 

mark i befintlig och utbyggd sl

ä

nt. Ca 1200 m2 kan disponeras enl prel skiss. Kapaciteten bed

ö

ms till ca 4000 personer. Prel g

ö

rs 2/3 permanent och 1/3 som tempor

ä

r l

ö

sning.

-

Tempor

ä

ra l

ä

ktare byggs l

ä

ngs bortre l

å

ngsidan med st

å

platser f

ö

r ca 6000 personer motsvarande 1800-2000 m2 inkl g

å

ngar och trappor.

4.4            Publikservice, tempor

ä

ra anl

ä

ggningar

- Entr

é

portaler/sk

ä

rmtak med biljettf

ö

rs

ä

ljning och

publikinsl

ä

pp. Sk

ä

rmtaksyta 100 m2. V

ä

rmd yta

30 m2 f

ö

rdelas prel p

å

 2 enheter.

-

V

ä

rmestuga med enklare servering, ca 350 m2. (Dessutom kan AMU h

å

lla sin mat och caf

é

service 

ö

ppen f

ö

r allm

ä

nheten).

-

Kiosker och souvenirf

ö

rs

ä

ljning, ca 100 m2

-

Toaletter prel ca 40 st.

53

4.5

Markarbeten

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

V

ä

g f

ö

r ackrediterad trafik dras genom omr

å

dets norra del.

G

å

ngv

ä

gar prepareras inom omr

å

det. Parkering f

ö

r ackrediterad trafik utf

ö

rs inom omr

å

dets norra och v

ä

stra del.

Uppst

ä

llningsplats f

ö

r OB-bussar m m, 300 m2. Flyttning av tennisbanor och ny v

ä

ganslutning till idrottsplatsen.

Justering av markniv

å

er och nya ytskikt i anslut­ning till permanenta och tempor

ä

ra anl

ä

ggningar. Vind skyddande tr

ä

dplantering v

ä

ster om arenan. (F

ö

r fortsatt anv

ä

ndning av skrinnarovalen efter att tempor

ä

r l

ä

ktare demonterats). VA- och elanl

ä

ggningar inom omr

å

det (f

ö

rs

ö

rjninng till omr

å

det redovisas under infrastruktur).

4.6     Informations- och ceremoniutrustning

-

Ljudanl

ä

ggning inkl master (samordnas med belys­ning

-

Flaggspel ca 40 st

ä

nger

-

"Prispallar" och flaggning f

ö

r medalj

ö

rer

4.7     F

ö

rv

ä

rv, avgifter, 

ö

vrig utrustning

-

Markförvärv   förutsätts   ej   krävas

-

Certifikat,   besiktningar   o  dyl

-

Skyltningar  och  avspärrningar

4.9

Kalkyl

Investeringsdel

4.1

T

ä

vlingsarena

4.2

Byggnader i ansl till arenan

4.3

L

ä

ktare, grad

ä

nger m m

4.4

Publikservice

4.5

Markarbete

4.6

Informations- och ceremoniutr

4.7

F

ö

rv

ä

rv, avgifter m m

Kostnad Kkr

22

500

19

500

6

500

2

500

4

000

1

000

1

000

Anm/Restv

ä

rde

600

Summa

57 000

600

54

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1 

BOB   och   RODEL

Ny   konstfryst   kombinerad   bob-   och  rodelbana   byggs   på Östberget.   Lämplig  markprofil   och   erfordelig   nivå­skillnad   finns  mot   sydväst.   Start   sker   för  bob  vid Frösötornet,    för   rodel   H   sydväst   om  radiolänkstatio­nen   samt   för   rodel   D och   2-mannarodel   i   Landängs­backen.   Måloråde  byggs  vid   hoppbackens   uppbroms-ningsplan   intill   Lövstabadet.

Tävlingsprogram:

H     2-mans  bob   (4  heat)   och   4-mans  bob   (4  heat)

H     1-mans   rodel   (4  heat)   och   2-mans   rodel   (2  heat)

D     1-mans   rodel   (4  heat)

Obligatorisk  träning

20-25   deltagande   etablerade   nationer   i  bob,   25-30   i rodel.   Nya   kan   tillkomma.

Varje   nation   får   starta  med   2   lag   i   2-   respektive 4-mans   bob,    3   st   i   1-mans   rodel   och   2   lag   i   2-mans rodel .

Nationstrupper   kan   omfatta   2-25   tävlande  +   2-12 ledare.

Publikintresset   är   störst   för  bobtävlingarna.

En  publik  på   max   20   000   personer   förutsätts   da   som

planeringsgrund .   I   övrigt   5-10   000/dag.

5.1

Bana   inklusive   fundament  och   startramper

Med   rådande  höjdskillnader   och  väderstreck  är konstfryst   bana   ett   krav.

Bansträckningen  har   skissats   av   den   internationellt verksamme   experten  Jan   Stehler.

Banan   utförs   preliminärt   av  betong   i  huvudsak  på eller   ned schaktad   i  mark men   på   vissa   sträckor upplyft   på   pelare.

Bandata   Bob:        Längd   1500   m,   medellutning   B   %,    19

kurvor Bandata   Rodel:   Längd   1200   m,   medellutning   9,6   %,    15

kurvor.

55

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Anl

ä

ggningar l

ä

ngs banan:

-

F

ö

rberedda l

ä

gen (ev ramper) f

ö

r tr

ä

ningsstarter

-

Kontrolltorn, 3 st f

ö

r 

ö

vervakning (bemanning eller TV-kameror)

-

Plattformar f

ö

r tr

ä

nare

-

Sjuv

å

rdsstationer

-

Vattenledning med uttag f

ö

r spolning l

ä

ngs bela banan

-

Belysning

5.2     Byggnader

Starthus 1: Bob

-  Omkl

ä

dningsavdelning/uppeh

å

11s-

rum f

ö

r ca 30 personer. Ca

60

m2

-

Tävlingsadm,   start.   Ca

20

m2

-

Bob-Verkstad   Ca

70

m2

Summa   programyta

150  m2

Programytan   kan beräknas  motsvara  en

total yta  på   drygt

200  m2   BTA

Start   sker   under   skärmtak.

Bob-garage intill starthus 1

Kallgarage med l

å

sbara avdelningar

f

ö

r varje nation - 2-mans och 4-mans

bob. Prel yta

300-400 m2 BTA

Starthus 2: Rodel H

-

Omkl

ä

dningsavdelning/uppeh

å

Ils-rum f

ö

r ca 30 personer. Ca

60 m2

-

T

ä

vlingsadm, start. Ca

20 m2

Summa programyta

80 m2

Programytan kan ber

ä

knas motsvara en

totalyta p

å

 ca

120 m2 BTA

Starthus 3: Rodel D och 2-mans

Program lika starthus 2. Ca

120 m2 BTA

56

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Maltorn

Utrymmen f

ö

r t

ä

vlingsledning, tid­

tagning, informationsbearbetning,

juryrum, permanenta kommentatorhytter

3 + 3 st m m samt v

ä

rmestuga f

ö

r

funktion

ä

rer. Prel yta

240 m2 BTA

M

å

lhus

Utrymmen f

ö

r v

ä

gning, sjukv

å

rds-

central, dopingkontroll m m.

Prel yta

120 m2 BTA

Utrymmen f

ö

r teknisk drift

Kylmaskinrum, drift- och personal­utrymmen m m (E>/ f

ö

rdelat till olika l

ä

gen)

Prelimin

ä

rt bed

ö

md yta

200 m2 BTA

Tempor

ä

ra anl

ä

ggningar f

ö

r radio och TV

-

Kommentatorhytter f

ö

r radio 17 st och f

ö

r TV 22 st

-

Kontrollrum TV

-

TV-plattformar ca 10 st samt plattformar f

ö

r fotografer

Utrymmen f

ö

r officials och press - tempor

ä

ra

-

Presscentrum - Subcenter

250 m2

-

Uppeh

å

llsrum med servering f

ö

r officials respektive massmedia­personal

200 m2

-

TPC-expedition

20 m2

Summa programyta

470 m2

Utrymmena kan ligga n

ä

ra m

å

ll

ä

ktaren eller m

å

ltornet.

Programytan kan ber

ä

knas motsvara en

total yta p

å

 drygt

600 m2 BTA

57

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

5.3

Läktare,   gradänger  m m

-   Sittplatsläktare   för  officials,

200  pers

100-150  m2

-  Sittplatsl

ä

ktare f

ö

r skrivandepress,

100   personer   (min   75)

100  m2

-

Läktarplats  och  platser   i   terräng   eller   på   platt­formar   för   fotografer,   min   150   st

-

Publikgradänger   och   släntytor   i   anslutning   till målet  och  storbildstavla

-

Publikplatser   längs  bansträckningen -   i   första hand   anordnade   som  preparering   av   omgivande naturmark.

Vid   en   första   genomgång   har   det  bästa   publikläget bedömts  vara  ovanför   sträckan   17-18   intill  mål-tornet .

Övriga   lägen   som  bedömts   attraktiva  är  bob-start, intill   kurvorna   3   och   4,   ovanför   sträckan   10-11   och i  omega-kurvan.

5.4

Publikservice,   temporär  etablering

-  Entréportaler/skärmtak med   biljett­

försäljning   och  publikinsläpp   (3   st)

samt   informations-   och  boknings-

central   ca

100  m2

-  Värmestuga  med   enklare   servering

för   ca   200  personer

300  m2

-  Kiosker   och   souvenirbutiker

50   m2

Summa   programyta   (grovt   uppskattad)

450   m2

Programytan   kan  beräknas   motsvara   en

totalyta   på   ca

650   m2   BTA

-  Toaletter   prel   ca   50-60   st

5.5      Markplanering

-

F

ö

r publik och funktion

ä

rer utf

ö

rs g

å

ngv

ä

gar, k

ö

rbara med 4-hjulsdrivna fordon l

ä

ngs banan som ansluter till publikgrad

ä

nger, kontrolltorn m m

-

Tillfarter till 3 st start- och m

å

lomr

å

den samt via Byv

ä

gen till mellanzonen och via Fr

ö

jav

ä

gen till m

å

lhuset

58

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Befintlig parkering vid L

ö

vstabadet reserveras f

ö

r officials, massmedia och OS-organisationen samt f

ö

r bussang

ö

ring.

Dessutom anordnas parkering f

ö

r ackrediterad trafik n

ä

ra startomr

å

den och vid m

å

lhus.

Transporter av bobar och rodlar f

ö

ruts

ä

tts ske med bil

VA- och elanl

ä

ggningar inom omr

å

det.

5.6     Informations- och ceremoniutrustning

-

Ljudanl

ä

ggning inkl master (samordnas med belys­ning )

-

Flaggspel ca 35 st

ä

nger

-

"Prispallar" och flaggning f

ö

r medalj

ö

rer

5.7     F

ö

rv

ä

rv, avgifter, 

ö

vrig utrustning

-

Markf

ö

rv

ä

rv och/eller avtal

-

Homologisering/certifikat, besiktningar o dyl

-

Skyltning och avsp

ä

rrningar

5.9     Kalkyl

Om Llllehammers kalkyl tas som referens blir kostna­den efter valuta- och index justering i storleksord­ningen 180 000 Kkr.

59

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1 

ISHOCKEY  och  KONSTÅKNING

Utbyggnad   förutsätts   ske   på   Odensala   Sportfält. Hallar   för   träning   kan  ha   annan   lokalisering

Tävlingsprogram   ishockey:

12   st  deltagande  nationer   delas   upp  i   två   grupper. Alla möter   alla   inom  respektive  grupp,   vilket innebär   30  matcher   i  grundserien.

Slutspelet   cmfattar   12  matcher.

Utöver  matcher  har  varje   lag   rätt   till   minst   1 timmes   träningstid   per  dag.

Tävlingsprogram   konståkning:

Herrar:

Kort   program  och   friåkning

Damer:

Kort  program  och   friåkning

Isdans:

Obligatoriskt   program  1   och   2,   fri

dans

Paråkning:

Kort  program,   fri   paråkning.

Uppvisning.

Antalet  deltagande  nationer   kan   idag   uppskattas   till max   30.

Antalet   tävlande  blir   för   singel   sannolikt   ca   30  per gren  och   för   paråkning  och   isdans  max   50  per  gren.

6.1

Ishallsprogram

A-hall

Hallen  planeras   för  9000   sittande   inklusive  reserve­rad   läktare   för  officials   och  media   (alt   7000 sittande  +   3000   stående  =  Llllehammers   koncept).

B-hall

Hallen planeras med 5000 sittplatser f

ö

r publik inklusive reserverade platser f

ö

r officials och med ia.

C-hall

Hallen  planeras   för   ishockeymatcher  med   begränsat publikintresse -   prel   för   2000-3000   sittande åskå­dare   inklusive viss   yta   för  officials  och media.

60

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1 Träningshallar

2   st   träningshallar  med   begränsad   publikkapacitet, men   son medger  viss  mediabevakning.

För   A-hallen   finns   ett  mer  detaljerat   lokalprogram utarbetat   från   kampanjperioden   inför   tidigare ansökan  -   senaste  datering   871112.   För övriga  hallar saknas  detaljprogram.

A-  och  B-hallar   nybyggs   på   Odensala   Sportfält.

Den  hall   som  nu  planeras   på   Sportfältet   förutsätts få   sådan   status   att  den   kan   fungera   som  C-hall.

Hallar med   kapacitet   för   träning   förutsätts  vara utbyggda   före   1998   (Nälden  och  Brunflo  alt   Sport­fältet) .

6.9

Kalkyl

Underlag   saknas   för   att   göra   en   egentlig   kalkyl. Kostnaderna  baseras  därför   på   referenser  -   i   första hand   Lillehammer   -   men  även   på   erfarenhetsvärden från  andra   hallar   och   på   kommunförbundets   statistik.

För C-hall och träning srinkar, som förutsätts vara befintliga före 1998 har en schablonkostnad reser­verats   för  os-anpassning   +   ev   efterarbeten.

Inventeringsdel

Kostnad   KKr                Anm/Restvärde

A-hall

185   000

B-hall

85   000

C-hall

6   000

Träningsarena   1

2   000

Träningsarena   2

2   000

Summa

280   000

61

Prop. 1990/91:55

Bilaga 1

7

ALPINA  GRENAR ARENAOMRÄDE   1

Arenacmråde   1   avser   anläggningar   för   störtlopp   samt Super   G,   herrar  med   gemensamt  målområde.

Befintliga   arenor   och   transportanläggningar   utgör stommen   till   OS-arenorna.   Det  breda  tävlingsrogram-met   innebär   emellertid   att   kompletteringar  är nödvändiga   liksom   en   upprustning   till   att  motsvara aktuella   tävlingsregler   och   gängse   standardkrav.

Tävlingsprogram:

Herrar:   Störtlopp,   Super   G  och   störtlopp   kombination Damer:      Störtlopp  och   störtlopp   kombination

35-40   deltagande   etablerade   nationer   (+   ev   nya).

Max   4   deltagare/nation   och   normalt   ca   100/gren.

Planering   görs   för   en   publik  på   max   30   000   pers.

7.1            Transportanläggningar

För  mäterialtransporter   utnyttjas  befintlig   kabin­bana   till   startcmrådet   för   störtlopp.

För   träning   och  tävling   utnyttjas   Olympialiften   och Olympiatoppen.

För   att   nå   startområden   för  damstörtlopp  och  Super   G byggs   en   ny   stollinbana   (2-stols)    från   Olympialif­tens   bergstation   till   platån   söder   om   "Konjaks­stenen"   på   ca  +   1100.   Därifrån   sker   transport   på skidor   till   respektive   startplats.

7.2            Startområden

Störtlopp  herrar:

Ny   startramp byggs   för   att   ge   tillräcklig   starthas­tighet .

Nytt   startområde   ansluts   till   banan  vid   +   1155   för H-kombination/tillika   reservstart   för   H vid   hårt väder .

Nya   starthus   25   m2   byggs   till   båda   startplatserna.

Servering   till   kabinbanans  bergstation   förutsätts vara   utbyggd   före   1994   och   kan  då   fungera   som värmestuga   (ej   OS-kostnad).

62

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1 St

ö

rtlopp damer och Super G herrar:

Startcmr

å

de f

ö

r st

ö

rtlopp D etapleras p

å

 + 1035 p

å

ryggen ovanf

ö

r Svartberget.

Permanent starthus 25 m2 och v

ä

rmestuga 50 m2. (Skall senare kunna kompletteras till enklare servering).

Startomr

å

de f

ö

r D-komb - tillika reservstart f

ö

r st

ö

rtlopp D samt f

ö

r Super G - H etableras p

å

 + 930 i anslutning till banstr

ä

ckningen.

Permanent starthus p

å

 25 m2.

7.3     T

ä

vlingsbanor

St

ö

rtlopp herrar:

Markarbeten i banstr

ä

ckningen 

ä

r klara.

Konstsn

ö

anl

ä

ggning 

ä

r utbyggd.

Skyddsn

ä

t 

ä

r utbyggda i erforderlig omfattning.

F

ö

r 3 st r

ä

ddningsstationer i 

ö

ppen terr

ä

ng byggs vind skydd.

Markberedning f

ö

r helikopterlandningsplatser g

ö

rs p

å 

tv

å

 platser. I 

ö

vrigt sker preparering med pist­maskin .

10 st TV-plattformar 5 m2 och 4 st fotoplattformar 10 m2 byggs. De senare skall vara grundlagda 6 m fr

å

n skyddsn

ä

t och ha utkragad plattform f

ö

r sikt 

ö

ver skyddsn

ä

t.

St

ö

rtlopp damer och Super G herrar:

Ny banstr

ä

ckning byggs fr

å

n start p

å

 + 1035 genom gamla "st

ö

rtloppsravinen", till turistnedfart paral­lell med st

ö

rtlopp H samt mellan turistnedfart och m

å

 Iskjuts.

I turistnedfartsdelen g

ö

rs kompletteringsarbeten.

Vid korsningen med 

Ä

rev

ä

gen, Br

ä

ckev

ä

gen och "R

ö

da Rappet" utf

ö

rs skidtunnlar (lika befintliga vid st

ö

rtlopp H).

Konstsn

ö

anl

ä

ggning byggs ut i nya bandelar och i befintlig turistnedfart. L

ä

ngd ca 1850 m.

63

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1

Transformatorstation byggs och elkablar l

ä

ggs f

ö

r str

ö

mf

ö

rs

ö

rjning i banan.

Skyddsn

ä

t byggs till en sammanlagd l

ä

ngd p

å

 ca 400 m.

F

ö

r 2 st r

ä

ddningsstationer i 

ö

ppen terr

ä

ng byggs vindskydd .

Markberedning f

ö

r helikopterlandningsplatser utf

ö

rs p

å

 tv

å

 platser.

5 st TV-plattformar och 2 st fotoplattformar byggs (jfr st

ö

rlopp herrar).

Preparering f

ö

r publikplatser g

ö

rs l

ä

ngs alla tre banorna.

7.4     M

å

lomr

å

de inkl publikl

ä

ktare, byggader m m

Markarbeten o dyl;

Ovanf

ö

r E75 utf

ö

rs terrassering av mark f

ö

r proviso­risk l

ä

ktare.

Ny g

å

ngv

ä

g och trappor f

ö

r publik byggs mellan E75 och l

ä

ktare.

Terrasserings- och markberedningsarbeten utf

ö

rs f

ö

r utvidgning av m

å

lcmr

å

det, f

ö

r anpassning av upp­bromsningsplanet till ny fast byggnad och l

ä

ktare och f

ö

r provisoriska l

ä

ktare, 2 st.

Uppst

ä

llningsyta f

ö

r OB-bussar m m ca 300 m2.

G

å

ngv

ä

gar/trappor byggs ut f

ö

r publik.

Belysningsmaster planeras f

ö

r belysning av hela m

å

lomr

å

det och m

å

lskjutsen.

M

å

lport och nytt mobilt m

å

lhus f

ö

r handtidtagning 10 m2.

"Korridorer" f

ö

r press, fotografer, ledare och t

ä

vlande utf

ö

rs som avsk

ä

rmningar i m

å

lcmr

å

det. F

ö

r fotografer skall sammanlagt 200 platser anvisas l

ä

ngs banan och i m

å

lomr

å

det.

64

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Anl

ä

ggningar f

ö

r publik;

-  Sittplatsl

ä

ktare f

ö

r officials,

200 platser

150 m2

-  Sittplatsl

ä

ktare f

ö

r skrivande

press, 300 platser

300 m2

Summa l

ä

ktaryta med tak, vindskydd

och str

å

lv

ä

rmeinstallation

450 m2 BTA

Efter OS omdisponeras ytan till 700-800 sittplatser.

Permanent st

å

olatsl

ä

ktare byggs f

ö

r 1000 personer.

Provisoriska l

ä

ktare byggs med 1500 + 2800 + 2000 st

å

platser.

I

ö

vrigt prepareras ytor intill t

ä

vlingszonen f

ö

r st

å

ende publikservice till publik:

-

Entr

é

portaler/sk

ä

rmtak med publikinsl

ä

pp

-

Kiosker och souvenirf

ö

rs

ä

ljning - tempor

ä

ra

-

Tempor

ä

ra toaletter ca 50 st

-

Behovet av serveringar f

ö

ruts

ä

tts bli t

ä

ckt av etablerade anl

ä

ggningar inom g

å

ngavst

å

nd.

Byggprogram, permanent byggnad;

-

V

ä

rmestuga f

ö

r press och t

ä

vlande

100 m2

-

Central f

ö

r olycksfallsberedskap

samt dopingkontroll

50 m2

-

F

ö

rr

å

dsyta

100 m2

-

Serviceutrymme f

ö

r skidfabrikanter

8x20 m2

160 m2

-

Tekniskt   utrymme   för   televerket

90   m2

-

Kommentatorhytter   för  TV  3  st

och   för   radio   3   st   ca

30   m2

-   Kontrollrum   Radio/TV

20   m2

Summa   programyta

5 50   m2

Programytan   kan  beräknas  motsvara  en

totalyta   på   ca

850   m2   BTA

Befintligt   utrymme   i  målhuset   förutsätts   räcka   för tävlingssekretariat.

Servering   för  officials,   juryrum,   TPC-central   m m förutsätts   finnas   eller   kunna  etableras   i   Lunds-glrden.

5 Regeringens proposition. 1 saml. Nr 55

65

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Temporära  anläggningar;

-

Kommentatorhytter   för  TV  27   st  och   för  radio  22   st

-

TV-plattformar   2  st

7.5      Informationsutrustning m m

-

Ljudanl

ä

ggning

-

Vid m

å

lomr

å

det arrangeras flaggspel med ca 50 flaggst

ä

nger

7.6     F

ö

rv

ä

rv, avgifter, 

ö

vrig utrustning

-

Markf

ö

rv

ä

rv erfordras f

ö

r utvidgning av st

ö

rt­loppets m

å

lomr

å

de

-

Mark f

ö

r nya banstr

ä

ckningar och transportanl

ä

gg­ningar, scm inte 

ä

gs av Are kommun eller 

Ä

re-liftarna AB arrenderas

-

Homologisering, besiktningar o dyl

-

Avsp

ä

rrningar av arenaomraden med n

ä

tst

ä

ngsel, ca 9 km, med 7 st insl

ä

ppsportaler samt ca 3 km st

ä

ngsel f

ö

r kanalisation av publikstr

ö

mmar.

7.9     Kalkyl

Programmet  överensstämmer   i  huvudsak med   stadsgaran-tihandlingar   inför   1994   års   spel   (viss   omredigering har   gjorts).   På   några   punkter   har   högre   standard förutsatts   -  detta  är   baserat   på   erfarenheter   som gjorts   under   marknadsföringen   av   tidigare   kandida­tur .

Kalkylen  baseras   därför   i  huvudsak  på   värden   från tidigare   ansökan.

Investeringsdel

Kostnad   Kkr

Anm/Restvärde

7.1

Transportanläggningar

9   500

7.2

Startområden

2   500

7.3

Tävlingsbanor

20   500

7.4

Målområde  mm

29  000

200

7.5

Informationsutr  mm

1   500

7.6

Förvärv,   avgifter  mm

1   000

Summa

64   000

200

66

Prop. 1990/91:55

Bilaga 1

8

ALPINA  GRENAR ARENAOMRADE  2

Arenaområde   2  avser   anläggningar   för   Super  G damer, storslalom   och  special slalom   samt  puckelpist  med gemensamt   målområde.

Befintliga  arenor  och  transportanläggningar   utgör stommen   till   OS-arenorna.   Det  breda   tävlingspro­grammet   innebär  emellertid   att  kompletteringar  är nödvändiga   likscm  en  upprustning  till   att motsvara aktuella   tävlingsregler   och gängse   standardkrav.

Tävlingsprogram;

Herrar;   Storslalom,   specialslalom,   specialslalom kombination  och  puckelpist

Damer;     Super   G,   storslalom,   specialslalom, specialslalan   kombination  och  puckelpist

35-40  deltagande  etablerade  nationer   (+  ev   nya).

Max  4  deltagare/nation  och   normalt,   ca   100/gren.

Planering   görs   för   en  publik på   max   20   000  pers.

8.1            Transportanläggningar

Befintliga lift- och bansystem kan utnyttjas.

8.2            Startomr

å

den

Super G damer samt storslalom herrar och damer:

Markberedning f

ö

r 3 st nya startomr

å

den och start­hus .

3 st nya permanenta starthus 

å

 2 5 m2.

Befintlig servering p

å

 Hummeln f

ö

ruts

ä

tts fungera som v

ä

rmestuga.

Slalom herrar och puckelpist:

Markarbeten g

ö

rs f

ö

r nytt startcmr

å

de p

å

 + 635 NV om nuvarande start samt f

ö

r skidv

ä

g fr

å

n WC-banans bergstation till starten.

Nytt starthus 25 m2 byggs.

Krav f

ö

r puckelpist har ej utretts. T v f

ö

ruts

ä

tts att endast mindre kompletteringar erfordras.

67

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Slalom damer:

R

ö

jning och markarbeten f

ö

r nytt startomr

å

de intill storslalombanan (bana 1) p

å

 + 615.

Permanent starthus 25 m2 byggs.

8.3     T

ä

vlingsbanor

Super G damer samt storslalom herrar och damer;

I nedre delen av befintlig bana f

ö

r storslalom (bana 1) g

ö

rs justeringsarbeten i

Ny bana (bana 2) etableras. L

ä

ngd ca 1350 m bredd 45-50 m (inklusive publikutrymmen). Banan planeras ut till j

ä

mn yta f

ö

r att snabbt kunna prepareras med konstsn

ö

.

V

ä

g till Fj

ä

llg

å

rden byggs om f

ö

r att ge plats f

ö

r bana 2 L

ä

ngd ca 500 m, niv

å

skillnad 45 m med tre kurvor. V

ä

gbredd 6 m med m

ö

tesplatser.

Konstsn

ö

anl

ä

ggning byggs ut i bana l:s 

ö

vre del, l

ä

ngd ca 350 m och i bana 2, l

ä

ngd ca 1450 m.

Transformatorstation byggs och elkablar l

ä

ggs i Super G-banan.

Skyddsn

ä

t byggs i Super G-banan, l

ä

ngd 200 m.

Helikopterlandningsplatser f

ö

ruts

ä

tts kunna beredas med pistmaskiner.

Utrymning svag f

ö

r r

ä

ddningspulkor till Vakth

ö

gen f

ö

rb

ä

ttras, l

ä

ngd ca 50 m.

Ca 15 st nya TV-plattformar byggs intill banorna.

Slalom herrar och puckelpist;

Befintlig med f

ö

rl

ä

ngning mot NV till ny startplats. L

ä

ngd ca 100 m, bredd ca 50 m.

Krav f

ö

r puckelpist har ej utretts. T v f

ö

ruts

ä

tts att endast mindre justeringar av banprofilen erford­ras .

Slalom damer:

Bana 1 f

ö

r storslalom enligt ovan.

68

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1

8.4

Målområde   inkl  publikläktare,   byggnader m m

Markarbeten o dyl;

Utskjutande rygg vid befintligt m

å

lhus schaktas ned helt s

å

 att ett niv

å

m

ä

ssigt samlat m

å

lomr

å

de skapas. Dessutom breddas m

å

lomr

å

det f

ö

r ny m

å

lg

å

ng till bana 2.

Vall mellan uppbromsningsplan och k

ö

yta till WC-linbanan schaktas om och anpassas till det breddade m

å

lomr

å

det.

Tillfartsv

ä

g f

ö

r transporter till m

å

lomr

å

det sk

ä

rs in i sl

ä

nten norr on kabinbanans dalstation. V

ä

gen skall ha min 4 m fri h

ö

jd under kabin och stolar.

Plats reserveras f

ö

r OB-bussar m m ca 300 m2.

G

å

ngv

ä

gar och trappor till m

å

lomr

å

det iordningst

ä

lls (utf

ö

rs i samband med nybyggnad 

ö

ster om dalstatio­nen) .

Belysning rustas upp och kompletteras i hela m

å

lom­r

å

det.

Nytt m

å

lhus 50 m2 byggs mitt i m

å

lomr

å

det. Mobilt m

å

lhus 20 m2 utf

ö

rs f

ö

r hand tid tagning storslalom och Super G. 3 st nya m

å

lportaler byggs.

"Korridorer" f

ö

r press, fotografer, ledare och t

ä

vlande arrangeras som avsk

ä

rmningar i olika delar av m

å

lcmr

å

det. F

ö

r fotografer skall sammanlagt minst 150 platser anvisas l

ä

ngs banorna eller intill respektive m

å

lplatser.

Det breda m

å

lomr

å

det med 3 st m

å

lportar (+ ev anslutande free-stylearenor) inneb

ä

r att placering av l

ä

ktare, avst

ä

ngningar, dragning av publikv

ä

gar m m m

å

ste 

ä

gnas omsorgsfulla studier f

ö

r att fungera vid ett komprimerat tidsschema.

Anl

ä

ggningar f

ö

r publik;

-  Sittplatsl

ä

ktare f

ö

r officials,

200 platser

150 m2

-  Sittplatsläktare   för   skrivande

press, 300 platser

300 m2

Summa l

ä

ktaryta med tak, vindskydd

och str

å

lv

ä

rmeinstallation

450 m2 BTA

Efter OS omdisponeras ytan till 700-800 sittplatser.

69

Permanent   ståplatsläktare  byggs   för   1000   personer,

Provisoriska  läktare byggs med   1500-2000 platser  och med   placering   anpassad   till   det breddade målområdet.

I  övrigt   prepareras   ytor   intill   tävlingszoner   för publik.

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Service  till   publik;

-

Entréportaler/skärmtak med   publikinsläpp

-

Kiosker   och   souvenirbutiker  -   temporära

-

Temporära   toaletter,   ca   50   st

-

Behovet   av   serveringar   förutsätts  vara   täckt  av etablerade  anläggningar   inom  gångavstånd.

Byggprogram,   permanenta byggnader: Målhus  -   se   ovan

-

T

ä

vlingsadministration, TPC m m

-

Sammantr

ä

desrum f

ö

r t

ä

vlingsjury

-

Ceremoniutrymmen

-

Central   för   olycksfallsberedskap samt  dopingkontroll

-

Förråd

-

Värmestuga   för   press  och  tävlande

-

Uppehållsrum   för  officials med servering   och  uppsikt   över   mål­cmrådet

-

Kontrollrum   Radio/TV

-

Tekniskt   utrymme   för   televerket

-

Kommentatorhytter   för  TV   3   st och   för   radio   3   st   ca

Summa   programyta

Programytan   kan  beräknas  motsvara   en total yta   på   ca

100

m2

30

m2

70

m2

50

m2

100

m2

100

m2

150 m2 20 m2 90   m2

30  m2 740   m2

1   100   m2   BTA

Lokalerna   förutsätts  dels   kunna   inrymmas   i   en nybyggnad   öster   om   kabinbanans  dalstation,   dels byggas   ihop med   permanenta   läktare.   Efter  OS  skall ytorna  delvis   kunna  disponeras  om  till   kontor   eller försaljningsyta.

Temporära  anläggningar:

-

Kommentatorhytter   för  TV  27  st  och  för  radio   22   st

-

TV-plattformar   prel   6   st

70

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

8.5          Informationsutrustning m m

-

Ljudanläggning

-

Vid m

å

lomr

å

det arrangeras flaggspel med ca 50 flaggst

ä

nger

8.6            F

ö

rv

ä

rv, avgifter, 

ö

vrig utrustning

-

Mark f

ö

r nya banstr

ä

ckningar och transportanl

ä

gg­ningar, som inte 

ä

gs av Are kommun eller 

Ä

re-liftarna AB arrenderas

-

Homologisering, besiktningar o dyl

-

Avsp

ä

rrningar av arenaomr

å

den med n

ä

tst

ä

ngsel, ca 8 km, med 8 st insl

ä

ppsportaler samt ca 3 km st

ä

ngsel f

ö

r kanalisation av publikstr

ö

mmar.

8.9     Kalkyl

Programmet  överensstämmer   i  huvudsak med   stadsgaran-tihandlingar   inför   1994  ars   spel   (viss   omredigering har   gjorts).   Freestyle/puckelpist  har   tillkommit. På   några  punkter  har  högre   standard   förutsatts  -detta  är  baserat  på   erfarenheter   som  gjorts   under marknadsföringen   av   tidigare   kandidatur.

Kalkylen  baseras   i  huvudsak  på   värden   från  tidigare ansökan.

Investeringsdel

Kostnad/Kkr

Anm/Restvärde

0

2

500

14

000

29

500

1

500

500

48

000

8.1

Transportanl

ä

ggningar

8.2

Startomr

å

den

8.3

T

ä

vlingsbanor

8.4

M

å

lomr

å

de m m

8.5

Informationsutr  m m

8.6

Förvärv,   avgifter   m m

Summa

71

Prop. 1990/91:55

Bilaga 1

9

KOMPLEMENT,   ÖSTERSUND

9.1            Ceremoniutrustning

Olympisk eld. Stor modell p

å

 invigningsarenan + 5 st av mindre modell p

å

ö

vriga arenor.

Utrustning i 

ö

vrigt till invignings- och avslut­ningsceremonier f

ö

ruts

ä

tts bli upptaget som drift­kostnad .

9.2          Ceremoniplats

Prisutdelning   förutsätts   ske   i  centrala  Östersund, exempelvis  vid   Rådhuset.   Förberedelseutrymmen förutsätts   finnas   i  befintliga  byggnader.

Som  temporära   anordningar   utförs   följande;

- Ceremonipodium med prispall,

flaggor, orkesterutrymme ca

100 m2 BTA

-

1 omg flaggspel ca 65 st

-

TV-plattform och f

å

lla f

ö

r foto­grafer

-

Avsp

ä

rrningar m m f

ö

r publik

-

L

ä

ktare f

ö

r hedersg

ä

ster

9.3            Sekretariats- och informationsutrustning

-

Tidtagningsutrustning

-

Resultattavlor/storbildstavlor

9.9     Kalkyl

Investeringsdel

Kostnad/Kkr     Anm/Rest v

ä

rde

9.1

Ceremoniutrustning

12 000

9.2

Ceremoniplats

1 500

9.3

Sekretariats- och informationsutrustning

25 000

Summa

38 500

72

Prop. 1990/91:55

Bilaga 1

10

KOMPLEMENT,   ÅRE

10.1         Ceremoniutrustning

Olympisk eld   2   st  av  mindre  modell,   1   st/målområde.

Prisutdelning   förutsätts  hållas   kvällstid   inan målområdet  till   respektive  arena där  ett   fast  podium med   prispallar  ochflaggstänger   anordnas.

10.2         Sekretariats- och informationsutrustning

-

Tidtagningsutrusting inkl internt ledningssystem

-

Resultattavlor f

ö

r mellan- och sluttid vid start, l

ä

ngs banan och vid m

å

l

-

Storbilds- och resultattavlor

10.3    Tr

ä

ningsbackar

Befintliga backsystem f

ö

ruts

ä

tts bli utnyttjade. F

ö

r slalom och storslalom; Tottbacken, Snobbr

ä

nnan, Tv

ä

tt­br

ä

dan och Hamrebacken.

"Schuss-tr

ä

ning" och vallatest f

ö

r st

ö

rtlopp: R

ö

dkullen och H

ö

ga sensadeIn.

Transportanl

ä

ggningar: Befintliga system kan utnyttjas,

Startomr

å

den;

Inga investeringskrav.

Tr

ä

ningsbanor;

Konstsn

ö

anl

ä

ggning i Snobbr

ä

nnan rustas upp och f

ö

rb

ä

tt­ras . Ny konstsn

ö

anl

ä

ggning i Tv

ä

ttbr

ä

dan.

Ö

vrigt;

Tidtagingssystem   förutsätts  hållas   av   nationstrupperna Värmestugor  på  viss distans   får   accepteras. Inga  OS-investeringar.

73

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1 10.4    Utrustning m m

Komplettering g

ö

rs av t

ä

vlings- och tr

ä

ningsutrustning, t ex port markeringar, borrar, sn

ö

skotrar, pulkor, kommu­nikationsradio m m.

10.9     Kalkyl

Investeringsdel

Kostnad

Kkr     Anm/Rest v

ä

rde

10.1

Ceremoniutrustning

2

000

10.2

Sekreteriats- och informationsutrustning

15

000

10.3

Tr

ä

ningsbackar

1

500

10.4

Utrustning mm

8

500            2 000

Summa

27

000             2 000

74

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1 11       Kalkyl

Investeringsdel

Kostnad Kkr     Anm/Restv

ä

rde

1

Backhoppning

134 000              300

2

L

ä

ngdskid

å

kning

94 000             700

3

Skidskytte

36 000             400

4

Skridsko

57 000             600

5

Bob och rodel

180 000

6

Ishockey och konst

å

kning    280 000

7

Alpina grenar, arena

1       64 000             200

8

Alpina grenar, arena

2       48 000

9

Komplement 

Ö

stersund

38 500

10 Komplement Are

27 000

2 000

Summa arenor

958 500

4 200

Kostnaderna g

ä

ller prisl

ä

get december 1989.

75

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

OLYMPISKA VINTERSPEL ÖSTERSUND - 1998

BILAGA NR 2

TILL ANSÖKAN OM STATLIG GARANTI

0559

INVESTERINGAR     OLYMPISK BY

1. INRE ZON

2. YTTRE ZON

3. S

Ä

KERHET

4. INREDN. o UTRUSTN,

5,  KALKYL

H-HOMSULT

J

Ä

MTLAND AB

JANUARI   1990

76

Prop, 1990/91: 55 Bilaga 1 INVESTERINGAR OLYMPISK BY

Totala antalet deltagare i nationstrupper har enligt senaste referenser 

ö

kat till 3300.

Olympiska byn i 

Ö

stersund dimensioneras f

ö

r ca 60 nationstrupper p

å

sammanlagt 3000 personer.

Ca 300 personer ur trupperna - ledare tekniker m fl - f

ö

ruts

ä

tts bo i Are utan att speciella s

ä

kerhets­arrangemang beh

ö

ver vidtagas d

ä

r. F

ö

r b

å

de tr

ä

ning och t

ä

vling reserveras dessutom utrymmen centralt i Are i form av "Daghotell". H

ä

r skall erbjudas m

ö

jligheter till vila, samvaro, omkl

ä

dning, admi­nistration, sk

ö

tsel av t

ä

vlingsutrustning m m. Detta f

ö

ruts

ä

tts ej belasta OS-budgeten.

Som olympisk by disponeras ett bostadsomr

å

de med prelimin

ä

r lokalisering till Spikbodarnaomr

å

det.

En boendestandard med 2 personer per rumsenhet + n

å

gra 1-personrum per nation har f

ö

rutsatts.

Byn best

å

r av en boendezon - inre zon - och en yttre zon dit 

ä

ven andra ackrediterade, t ex press, har tilltr

ä

de.

Hela byn inh

ä

gnas och bevakas med TV-kameror och vakter. Inpassering sker via vaktstuga till yttre zon och d

ä

rifr

å

n via ny vakt till inre zon. Vakt finns dessutom vid varje byggnadsentr

é

.

Bostadsomr

å

det byggs med 700 l

ä

genheter. Till dessa h

ö

r normala bostadskomplement som f

ö

rr

å

d, tv

ä

tt­stugor, kvarterslokaler, garage, parkeringar m m, som ocks

å

 nyttjas av nationstrupperna.

4 st f

ö

rskolor, LM-skola med fritidshem samt en butik f

ö

ruts

ä

tts bli utbyggda i omr

å

det.

I kalkylen ing

å

r en tempor

ä

r anpassning f

ö

r OS-anv

ä

ndning och kostnad f

ö

r 

å

teranpassning/upp­rustning till normalt bostadsomr

å

de.

77

INRE   ZON

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

45

600

m2

1

900

m2

3

800

m2

1

900

m2

9

000

m2

1

000

m2

600   lägenheter   för  aktiva,   ledare och   servicepersonal

25   lägenheter   för   sällskapsutrymmen 50   lägenheter   för   kontor/expeditioner till   nationstrupper

25   lägenheter   för   lä karexpeditioner Förråd   och verkstäder   placeras   i   för­råd   och  garage  planerade   för  bostads­behovet

Kvarterslokaler  disponeras  av  nations­

trupperna   för  genomgångar,   videoupp­

spelningar  och  rekreation

2   st   förskolor  disponeras   som  informa­

tionslokaler   och  mindre   restauranger

med   egen   kökskapacitet   för   nationer

med   speciella   krav

1   000  m2

LM-skola  och   fritidshem disponeras

temporärt   som  restaurang,   bio,   disco-

tek,   samvaro  och  när-hälsovård

2   000  m2

Mat   förutsätts   i   stor   utsträckning  be­redas   i   andra   skolanläggningars   kök och   i   regementskök   för   transport   och slutlig   tillredning   i  den  Olympiska Byn.

YTTRE   ZON

2 st f

ö

rskolor disponeras f

ö

r f

ö

ljande funktioner:

-

Lokaler f

ö

r mindre presskonferenser       150 m2

-

Ackreditering, information, bank, post,

tele

350 m2

-

Kemtv

ä

tt, fotobutik, blomsterbutik m m

300 m2

-

"Tr

ä

ffstuga" med enkel servering samt aktivitetsytor

400 m2

I den yttre zonen placeras 

ä

ven en per­

manent livsmedelsbutik. Denna byggs och

drivs helt p

å

 kommersiell grund

500 m2

S

Ä

KERHET

Omr

å

det inh

ä

gnas. Vid entr

é

(-er) och transport-infart(-er) samt vid passage mellan zonerna anordnas vaktstugor.

Efter spelens slut rivs inh

ä

gnaden. Vaktbyggnader omdisponeras eller flyttas bort.

78

Prop, 1990/91: 55 Bilaga 1 INREDNING och UTRUSTNING

L

ä

genheter inreds i enkel hotellstandard samt med bord och stolar i k

ö

k.

Ö

vriga lokaler s

å

som s

ä

llskapsutrymmen, kontor, l

ä

karexpeditioner, serveringar m m inreds och utrustas i normal omfattning.

Efter spelens slut avyttras en stor del av inred­ningen .

KALKYL

Kostnader g

ä

ller prisl

ä

get i december 1989.

F

ö

r bost

ä

der med biutrymmen har som investering r

ä

knats 6 m

å

naders hyra baserat p

å

 12 % r

ä

nta. Till detta har lagts en uppskattad kostnad f

ö

r uppfr

ä

schning och f

ä

rdigst

ä

llande till normalt bostad somr

å

de.

Investeringsdel

Kostnad Kkr       Anm/Restv

ä

rde

1

Inre zon

65

000

2

Yttre zon

5

000

3

S

ä

kerhet

5

000                500

4

Inredning

och utrustning

43

000             11 500

Summa

118 000

12 000

79

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

OLYMPISKA VINTERSPEL ÖSTERSUND - 1998

BILAGA NR 3

TILL ANSÖKAN OM STATLIG GARANTI

INVESTERINGAR

MEDIABY

1, BOENDE

2, SERVICE       3. KALKYL

H-HOMSULT

J

Ä

MTLAND AB

JANUARI   1990

80

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1 INVESTERINGAR MEDIABY

Mediapersonalen bed

ö

ms enligt senaste referenser uppg

å

till ca 6000 personer.

Av dessa bed

ö

ms 1500 - 2000 personer ha Are som huvud­saklig verksamhetsort. Dessa f

ö

ruts

ä

tts f

å

 sitt boende ordnat inom (

å

r 1998) existerande turistb

ä

dd kapacitet i Areomr

å

det.

F

ö

r 

ö

vriga b

ö

r boendet ordnas i eller i anslutning till 

Ö

stersund. F

ö

r att klara detta f

ö

ruts

ä

tts att man som en dell

ö

sning kan erbjuda ett nybyggt bostadsomr

å

de som tempor

ä

rt st

ä

lls till f

ö

rfogande som mediaby.

BOENDE

Byn dimensioneras prelimin

ä

rt f

ö

r 2100 personer.

Boendestandarden f

ö

ruts

ä

tts vara 1 person/rum (sovrum resp vardagsrum). L

ä

genheterna m

ö

bleras med s

ä

ng och skriv­arbetsplats i varje rum, sittgrupp med TV i vardagsrum och matbord och stolar i k

ö

k.

Ett bostadsomr

å

de p

å

 700 normalstora l

ä

genheter (snitt­storlek 3 RK) och ca 53 000 m2 LY motsvarar detta program. Storleken blir d

ä

rmed lika som f

ö

r den Olympiska By som ingick i ans

ö

kan om statsgaranti f

ö

r 1994 

å

rs spel.

Inredning

SERVICE

Inom det normala byggbest

å

ndet av kvartersg

å

rdar och f

ö

rskolor som byggs i omr

å

det anpassas ca 1000 m2 BRA till tempor

ä

ra servicelokaler f

ö

r mediapersonalen.

Lokalerna skall inneh

å

lla ackredit er ing och information, servering, pub, bar, s

ä

llskapsrum, TV/videorum m m.

Bostadsomr

å

det f

ö

ruts

ä

tts ge underlag f

ö

r en livsmedels­butik som skall vara i drift under OS. Denna f

ö

ruts

ä

tts ej belasta OS-budgeten.

Inredning

6 Regeringens proposition. 1 saml. Nr 55

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1 KALKYL

Kalkylen baseras helt p

å

 delkostnader ur ber

ä

kningar f

ö

r Olympisk By i statsgarantiunderlaget. f

ö

r 1994 

å

rs spel.

Kostnaderna

ä

r framr

ä

knade till prisl

ä

get december 1989.

Investeringar har r

ä

knats enligt f

ö

ljande:

-

6 m

å

naders hyra f

ö

r bostadsomr

å

det baserat p

å

 12 % r

ä

nt,a

-

Tempor

ä

r anpassning f

ö

r OS-anv

ä

ndning

-

Å

terst

ä

llande/upprustning till normalt bostadsomr

å

de

-

Inredning

10   000

10   000

Investeringsdel

Kostnad   Kkr

Anm/Restvärde

1  Boende:

Hus

58

500

Inredning

36

000

2  Service:

Hus

2

500

Inredning

1

000

Summa

98

000

82

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

OLYMPISKA VINTERSPEL ÖSTERSUND - 1998

BILAGA NR 4

TILL ANSÖKAN OM STATLIG GARANTI

999

INVESTERINGAR       INFRASTRUKTUR

L KOMMUNIKATIONER

2. VA-FÖRSÖRJNING

3. KRAFTFÖRSÖRJNING

4. KALKYL

csilaafeIa

ÖSTERSUNDS  och   ÅRE  KOMMUNER JÄMTKRAFT och K-KONSULT

JANUARI   1990

83

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1 KOMMUNIKATIONER

Ö

stersund och Are har generellt sett goda f

ö

rbindel­ser ut

å

t inom alla trafikslag och v

ä

l fungerande lokala v

ä

g- och trafikn

ä

t. Planer finns f

ö

r ytterli­gare utbyggnader, som ber

ä

knas vara f

ä

rdigst

ä

llda f

ö

re 1998. De olympiska vinter spelen inneb

ä

r dock en v

ä

sentligt 

ö

kad belastning.

F

ö

ljande redovisning belyser 

ö

versiktligt hur detta kan klaras. De investeringar, scm kr

ä

vs p g a OS och som annars ej skulle genomf

ö

ras, tas h

ä

r upp  som OS-kostnad. Extra driftkostnader f

ö

r OS, som ej leder till motsvarande int

ä

kter, redovisas under Driftkostnader.

Prelimin

ä

r trafikanalys

I spelen engageras direkt cirka 15 000 personer och en publik av 40 000 - 100 000 personer/dag. F

ö

rdelningen mellan Are och 

Ö

stersund kan uppskattas vara ungef

ä

r f

ö

ljande:

OS-engagerade     Publik/dag

Ö

stersund

9 000

30 000-80 000

Are

3 000

5 000-30 000

Publiken best

å

r av lokalt boende, flerdagsbes

ö

kare och dagsbes

ö

kare.

Till- och fr

å

nresor

Det antas att de OS-engagerade anl

ä

nder under en 14-dagarsperiod med stegrat antal de sista dagarna. Avresa sker med stark koncentration till 2 dagar.

Publiken anl

ä

nder och avreser under hela t

ä

vlings­tiden, d v s 13 dagar med toppar f

ö

rsta och sista dagarna.

Dimensionerande blir avresedagarna.

En gissad f

ö

rdelning p

å

 f

ä

rdmedel kan se ut p

å

 f

ö

lj­ande s

ä

tt;

84

Bruttotrafik i en

riktning

och sammanlagt u

inder 2

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

dygn

Antal

Flyg

T

å

g      V

ä

g

Lokalt boende

Nations­trupper Offi­cials

3

300 700

2 700 700

300      300

-

Press, rad io, TV, tele­verket

7

000

4 000

1 500   1 000

500

Funktio­n

ä

rer ocl personal-f

ö

rst

ä

rk­ningar

h 

7

000

1 200

500      700

4 600

Publik

90

000

5 000

10 500   48 000

26 500

Summa

108

000

13 600

12 800   50 000

31 600

Detta kan ge ett kapacitetsbehov maximalt f

ö

r flyg respektive t

å

g av 7000 

å

 8000 personer under en dag.

Marktransporter till flygf

ä

lt respektive j

ä

rnv

ä

gs­station i 

Ö

stersund beh

ö

ver d

å

 dimensioneras f

ö

r att under en dag frakta sammanlagt cirka 15000 personer i en riktning.

Dagspendling till och fr

å

n 

Ö

stersund-Are

Pendlingsfrekvensen beror p

å

 var publiken kan bere­das 

ö

vernattningsm

ö

jligheter. Huvudparten torde kunna bo inom 10-15 mil fr

å

n axeln 

Ö

stersund-Are och kommer att i h

ö

g grad utnyttja egen bil eller charterbussar f

ö

r pendling till t

ä

vlingarna. Det 

ä

r dock inte osannolikt att 5000 

å

 10000 m

ä

nniskor per dag kan utnyttja t

å

g utmed linjen Sundsvall-

Ö

s t er sund -Are- Storlien-Trondheim. Marktransporter till t

å

g erfordras.

85

Utpendling mellan Are och 

Ö

stersund

Det kan uppskattas att 5000 

å

 10000 m

ä

nniskor per dag kommer att f

ö

rflytta sig mellan f

ö

rl

ä

ggning/ bostad p

å

 ena orten och t

ä

vlingsonr

å

det p

å

 andra orten. Det 

ä

r av vikt att dessa f

ö

rflyttningar kan ske i anslutning till t

ä

vlingars b

ö

rjan respektive slut, helst inom en tidsrymd av ett par timmar.

En "gissad" f

ö

rdelning p

å

 f

ä

rdmedel kan vara f

ö

lj­ande ;

T

å

g

2

000-5

000

personer/riktning

Charterbuss

1

000-2

000

"-

Regulj

ä

r buss

100-

500

"-

Egen bil

2

000-2

500

"-

Siffrorna kan tj

ä

na till ledning f

ö

r ber

ä

kning av kapacitetsbehov p

å

respektive f

ä

rdmedel samt par­ker ing sutrymme . F

ö

r t

å

gresen

ä

rer tillkommer kravet p

å

 anslutande bussar.

os-organisationens egna transporter

Organisationen skall h

å

lla transportservice till alla ackrediterade.

Alla grupper skjutsas till och fr

å

n flyg respektive tag.

En normalstor nationstrupp betj

ä

nas med minst 3 per sonbilar/minibussar. Varje ishockeylag skall disponera 1 buss.

IOC-med lemmar, ordf

ö

rande och generalsekreterare i nationella olympiska kommitt

é

n m fl skall ha bil med chauff

ö

r till f

ö

rfogande.

F

ö

r mediapersonal h

å

lls transport service mellan boendet, arenor, mediacentra och andra aktuella resm

å

l samt mellan 

Ö

stersund och Are.

Funktion

ä

rer m fl har stora transportbehov.

F

ö

r att klara detta byggs en transportcentral upp -TPC - med central administration och bokningsexpedi-tioner, rum f

ö

r chauff

ö

rer m m vid de mest frekventa resm

å

len. Bokningssystemet samordnas med 

ö

vriga buss- och taxitransporter.

S

ä

rskilda parkeringsytor reserveras.

OS-organisationen b

ö

r ocks

å

 s

ö

rja f

ö

r att ett stort antal hyrbilar finns att disponera.

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

86

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Trafikf

ö

rs

ö

rjning till de mest publikdragande arenorna i 

Ö

stersund

F

ö

ljande r

ä

kneexempel visar hur 50 000 personer kan komma till eller fr

å

n en arena.

G

å

ende

10 %     10 %     20 %

5 000    5 000    10 000

Egen bil

40 %

60

%    25 %

20 000

30

000   12 500

2,5 pers/bil      8 000 p

12

000

p 5 000 p

25 ha

36

ha    15 ha

Charterbuss

15 %

10 %

20 %

7 500

5 000

10 000

50 pass/buss

150

100

200

buss-p

buss-p

buss-p

2 ha

1,5 ha

2,5-3 ha

Allm

ä

n buss

25 %

10 %

30 %

12 500

5 000

15 000

50 pass/buss

enkel v

ä

g

2,5 turer/buss

100

40

120

bussar

bussar

bussar

Taxi, Limou-

10 %

10 %

5 %

sine

5 000

5 000

2 500

3 pass/bil

1 700

1 700

800

enkel v

ä

g

700

700

350

2,5 turer/bil

bilar

bilar

bilar

F

ö

ljande slutsatser kan dras om dimensionerings­f

ö

ruts

ä

ttningar .

-

Det erfordras goda g

å

ngv

ä

gar mellan centrum och t

ä

vlingscxnr

å

dena.

-

F

ö

r bilparkering kr

ä

vs en sammanlagd yta av 25-35 hektar som rymmer 8 000-12 000 bilplatser. Parkering b

ö

r av kapacitetssk

ä

l spridas till flera platser inom max 1-1,5 km avst

å

nd fr

å

n arena­omr

å

det. (Parkering p

å

 l

ä

ngre avst

å

nd kr

ä

ver en betydande insats av pendelbussar.) Hand i kapparke-ring erfordras i anslutning till entr

é

er. G

å

ng­v

ä

gar b

ö

r ordnas mellan parkering och arenor.

-

F

ö

r allm

ä

n busstrafik erfordras kapacitet f

ö

r att transportera 10 000-15 000 passagerare inom en tidsrymd av 1 - 2 timmar. Eftersom det m

å

ste f

ö

ruts

ä

ttas att normal trafikf

ö

rs

ö

rjning - even­tuellt med undantag av skolskjutsar - skall fun­gera ocks

å

 under spelen, inneb

ä

r detta att 100-talet extra bussar erfordras.

87

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

-

F

ö

r charterbussar kr

ä

vs ytor f

ö

r avl

ä

mnande av passagerare. Parkering f

ö

r 150 - 200 bussar b

ö

r anordnas n

ä

ra arenorna.

-

Taxi och limousine kommer att kr

ä

vas f

ö

r betal-starka bes

ö

kare till OS (t ex representation). Ett tillskottsbehov av 300-500 bilar 

ä

r inte orim­ligt.

-

S

ä

rskilda ang

ö

ringsomr

å

den reserveras f

ö

r trans­porter av nationstrupper, officials, funktion

ä

rer och massmediapersonal.

Trafik i Are

Programmet baseras   på   tidigare  OS-utredningar,   där bl   a  erfarenheter   från   WC-tävlingar  vägts   in.

Generella  trafikkrav

I  den   kommande  trafikplaneringen   skall   särskild (ansorg ägnas  ät   följnade   kategorier.

-

räddningstjänst

-

serviceforiäon

-

varutransporter

-

handikappade

Trafikcentral

Kravet p

å

 samordning av den totala trafikbilden blir mycket stor och direkt avg

ö

rande f

ö

r kvalitet och serviceniv

å

. H

ä

r f

ö

resl

å

s uppr

ä

ttandet av en led­ningscentral best

å

ende av alla t

ä

nkbara kommunika­tionsslag, samt andra viktiga funktioner, s

å

som tull, passpolis och milit

ä

ra myndigheter. M

ö

jlighe­terna till snabba beslut och r

ä

tt kommunikation i en ledningscentral blir direkt avg

ö

rande f

ö

r den totala transportapparaten som kommer att f

å

 v

ä

sentlig betydelse i ett OS.

1.1     Flyg

1.11

Reguljärflyg  och  charterflyg

Reguljärflyg Östersund-Stockholm  tor   kan  bedrivas med   varierande  intensitet.   Som grund   kan   en   tidta­bell   på   30  min  mellan   avgångarna   läggas.   Som   alter­nativ   kan  non-stop-trafik tillämpas  vilket  ger   stora möjligheter   att   följa  bokningsläget dag   för  dag  och därmed   fylla  på   med   avgångar   efter  behov.

88

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1

Charterflyget,   med   plan  på   upp  till   200-300  passage­rare,   passar   in mot  reguljär flyget.   Under   OS-veck-orna   kommer   Frösön  att   fungera   som  en   stor flygplats. Man   kommer  då   att   ta  till   s   k  "slotts"   dvs   styr­ning   på   ankomsterna.

Bansystem och plattor

Befintliga taxibanor beh

ö

ver breddas. Dessutom kr

ä

vs en ny parallell taxibana.

Stationsplattan ut

ö

kas fr

å

n nuvarande 4 till 5 platser.

F

ö

r charterplan f

ö

ruts

ä

tts att den milit

ä

ra sidan f

å

r utnyttjas.

Terminal

Den nya terminalen klarar en snabb genomstr

ö

mning 

ä

ven vid t

ä

t tidtabell med 3-4 samtidiga plan i storleken 115-140 platser.

Charterflyget f

ö

resl

å

s styras till milit

ä

rsidan d

ä

r provisoriska terminal funktioner inklusive pass och tull etableras (f

ö

r ackrediterade skall enligt den olymiska chartern f

ö

renklade rutiner till

ä

mpas).

Flygstat.ionens buss- och bilsida

Genom viss styrning av privatbilarna till f

ö

rm

å

n f

ö

r bussar och taxi, klarar sig ang

ö

ringssidan utan investeringar.

1.12     Helikopterflyg

Verksamheten organiseras och utg

å

r fr

å

n J

ä

mtlands Aeros anl

ä

ggning i G

ö

viken. Extra landningsplatser kan anordnas p

å

 isen.

Tempor

ä

ra helikopterlandningsplatser anordnas i anslutning till arenor och p

å

 ATS - sn

ö

r

ö

jd yta ca 40x40 m med fria in- och utflygningsriktningar. Omr

å

det inh

ä

gnas.

I Are sn

ö

r

ö

js Arevallen och prepareras som land­ningsplats. Befintlig hangar utnyttjas.

En kapacitet p

å

 ca 25 pers/tim mellan 

Ö

stersund och Are har lagts som prelimin

ä

r f

ö

ruts

ä

ttning.

Ut

ö

ver den kommersiella trafiken anv

ä

nds helikoptrar av polis och i r

ä

ddnings/sjukv

å

rdstj

ä

nst. Eventuella krav p

å

 s

ä

rskild trafikledning och samordning utreds senare.

89

1.13     Privatflyg

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Privatflyg till 

Ö

stersund h

ä

nvisas till Ope-f

ä

ltet som f

ö

ruts

ä

tts vara upprustat f

ö

re 1998.

I Are prepareras en landningsbana p

å

 800x50 m p

å Å

res jons is. Taxibana och uppst

ä

llningsplatser prepareras liksom v

ä

ganslutning till Are Strand.

1.2     J

ä

rnv

ä

g

SJ  planerar   en   utbyggnad   och modernisering   av   an­läggningar   och  bana   på   linjen  Östersund-Storlien. Åtgärderna   planeras  vara   klara   till   1998  på   sträckan Östersund-Duved.

Planerna   omfattar  bl   a  utbyggnad   av   Are   och  Duveds stationer   till  moderna   terminaler,   scm   kan   i   utbyggt skick mottaga  väsentligt   flera   resenärer   än   i  dag.

1.21

Pendeltrafik Östersund-Are-Östersund

Pendeltrafik   kan  bedrivas   i   1-timmes   intervall   med körtid   på   70-75   minuter.

Varje   tågsätt  består   normalt   av   13   st  moderna 2-klassvagnar   och   kan   ta   upp   till   ca   1000   resande.

Kapacitetsexempel:   Boende   i   Östersund   skall   se   en utförsåkningstävling   i  Are.   Exempel   på   tider  och kapacitet:

Ö-A:   Körperiod   06.15-10.30   =  4   000   resande A-Ö:   Körperiod   14.15-18.30   =   4   000   resande

Tävlingarna   i  Östersund   ligger   tidsmässigt  mer spridda  över  dagen.   Detta  gör   att  boende   i  Are,    som dagspendlar   till   Östersund,   kan   sprida   sitt   resande över   längre   tid,   vilket  ger  högre   kapacitet.

Om  arrangörerna   för   lOC   eller   andra   intressenters räkning  önskar   särskilda   konferensvagnar,   kan  SJ sälja   sådana   under   OS-perioden.   Dessa   kan   placeras   i pendeltågen.

Pendeltågen  är  utrustade med   högtalarsystem,   där information   om  OS-arrangemang  m m   kan   förmedlas.

90

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1

1.22         Pendeltrafik Trondheim-Are-Trondheim

Genom  NSB   försorg   kan  motpendeltrafik  ordnas  med   en beräknad   kapacitet   per   dag   på   ca   4000   personer.

För   resenärer   från  Trondheim-Storlien   till/från Östersunds-arrangemangen   sker   omstigning   i  Are   till pendeln Are-Östersund-Are.

1.23         Fjärrtrafiken  till  och   från Jämtland

Trafiken   från   Stockholmsområdet   samt   Malmö/Göteborg kan   ge   en   kapacitet   som   svarar   mot  dagens   toppvin-tersport,   dvs   3000   resande/dag.   För   tillresor   före OS  och   frånresor   efter  OS   kan   kapaciteten  uppgå   till 5000   resande/dag.   Tågen  måste  dock  enligt   preliminär bedömning   ha  Östersund   som   slutpunkt  med   omstigning till   pendeltågen  mot  Are.

Om  efterfrågan   finns,   kan   toppkapaciteten   5000   res­ande   utnyttjas  dagligen   under   OS-perioden.

1.3

Allmänna  vägnätet

1.31

Utbyggnad   av   E75

Utbyggnad   av   E75   i   ny  sträckning   nordöst   om  Öster­sund   är  högt   prioriterad   i   den   flerårsplan   för  byg­gande  av   riksvägar   i   länet,   som  vägverket   skall fastställa   i  höst.   Den   kommer  med   säkerhet  att   i planen   redovisas   med   färdigställande   före   1998.

1.32

Bro   över   Rödösundet

En  bro   förkortar  väsentligt  restiden   från   flygplat­sen   till   Are.   Den  ger   samtidigt   en  avlastning   av trafik  från  Östersunds   centrala  delar.   Vid   ett   OS får  detta   stor  betydelse.

Bron  har  vid   länsstyrelsens  behandling   av   flerårs­plan   för  byggande   av   länsvägar  getts   låg   prioritet. Av  den  anledningen   kan  man   inte   räkna  med   att  bron kommer   att   ingå   i  vägplanen   för  perioden   1988-1997.

En  bro över   Rödösundet  är  dock  intressant   för   länet och  vägverket,   då   den   ersätter   en   färjeled. Diskussioner   pågår  om   annan   finansiering   av  bron.

91

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

1.3 3     Ny allm

ä

n v

ä

g i Are

Ny väg  byggs  mellan   E75   och väg  638.   Vägen  ersätter den  väg  vid   Lundsgården,    som  blivit   avskuren  av störtloppsmålet,   nivåskillnad   40  m,   beräknad   längd ca   550  m.   Bredd   7,5   +   2,25  m  gångbana  på   en   sida  -OS-investering.

1.4     Busstrafik

Kollektivtrafiken f

ö

ruts

ä

tts f

å

 f

ö

retr

ä

de under OS-perioden. Diskuterade transportl

ö

sningar;

-

Matartrafik mellan j

ä

rnv

ä

gsstationen och t

ä

v­lingsarenorna, anpassade till t

å

gtider (even­tuellt utan turlista).

-

Transfertrafik mellan flygstationen och arenor respektive hotell/boendeanl

ä

ggningar.

-

Speciella ringlinjer mellan j

ä

rnv

ä

gsstation, hotell/boendeanl

ä

ggningar och arenor.

-

Trafik mellan centrum och arenor d

ä

r gener

ö

sa ytor reserveras f

ö

r kollektivtrafiken.

I

Ö

stersund bed

ö

ms f

ö

ljande 

å

tg

ä

rder beh

ö

va vidta­gas ;

-

Omdisponering av ytorna kring j

ä

rnv

ä

gsstationen f

ö

r att ge kollektivtrafiken b

ä

ttre f

ö

rh

å

llanden. Nuvarande parkeringsyta reserveras f

ö

r bussar. F

ö

rbindelsen mot Strandgatan/Gr

ä

nsgatan 

ö

ppnas f

ö

r bussar.

-

Tempor

ä

r bussteminal/v

ä

rmestuga utf

ö

rs vid j

ä

rn­v

ä

gsstationen.

Mellan l

ä

nets 

ö

vriga kommuner till och fr

å

n 

Ö

ster­sund b

ö

r l

ä

nstrafiken utf

ö

ra en omfattande spe­cialtrafik - direkt till arenorna eller med omstig­ning till lokallinjer.

Mellan flygstationen och Are utf

ö

rs trafik med d irektbussar.

Kollektiva resor kan som komplement till j

ä

rnv

ä

gen ske med buss i linjetrafik och en (troligen omfat­tande) chartertrafik.

92

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1 Organisation

Linjetrafiken bed

ö

ms kr

ä

va ca 100 st extra bussar. Dessutom beh

ö

vs bussar i TPC-trafik och charter­bussar. Inhyrning mot speciella avtal och tidi-garelagd produktion b

ö

r studeras.

Behovet av en samordning av de olika transport­insatserna kommer att vara mycket omfattande. Even­tuellt b

ö

r inte endast busstrafiken inordnas i ett gemensamt system utan 

ä

ven taxi och chartertrafik. Investeringar beh

ö

vs dels f

ö

r en sambandscentral, dels f

ö

r utrustning i samtliga fordon.

1. 5     Lokala trafiksystem

Ö

stersunds trafikm

ö

nster

Under ett flertal 

å

r har i 

Ö

stersund planerats f

ö

r fortsatt utbyggnad och f

ö

rb

ä

ttring av en trafikring med stor kapacitet runt centrumomr

å

det. Vidare planeras ombyggnad av en besv

ä

rlig gatukorsning p

å 

v

ä

g 83. Enligt v

ä

gverkets f

ö

rslag till s k f

ö

rdel-ningsplan finns m

ö

jlighet att erh

å

lla statsbidrag till dessa 

å

tg

ä

rder under b

ö

rjan och mitten av 1990-talet enligt nedan.

Ber

ä

knad          Tidpunkt

Objekt           kostnad (1987)    enl f

ö

rdel-

___________________ Mkr____________ ningsplan

Samordnade tra­

fiksignaler l

ä

ngs

Ridhusgatan

2,3

1990

Ombyggnad kors­

ningen Litsv

ä

gen-

F

ä

ltj

ä

gargr

ä

nd       3,5

1991

Ombyggnad Gr

ä

ns­

gatan mm

9,0

1993

Ombyggnad

Strandgatan

8,5

1994

Grindplan   (kors­

ningen   Rådhus-

gatan-Stuguvägen)

3,2

1995

Åtgärder   enligt   ovan   förutsätts  vara   slutförda före   1998.

93

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Den  nya   trafikringen  ger   tillsammans  med   en   komplett E75-förbifart   en ökad   smidighet   och   kapacitet.   Detta är   speciellt  viktigt  under   OS,   då   alternativa möjligheter   till   ledning   av   trafiken måste   kunna utnyttjas.

I   kalkyl   för   1.51-1.57   upptas   alla   förberedande arbeten   i  väg-  och  gatusystemet   som  investerings­kostnad   medan  preparering   av   temporära   parkerings­ytor,   avstängningar,   skyltningar,   trafikledning o dyl   tas   upp  som  driftkostna(3er.

Trafik  till   och   från  arenaomraden   föreslås   ske  efter följande mönster;

1.51     Backhoppning 

Ö

stberget

Max publik 50 000 personer.

Busslinjer till hoppbackarna dras i enkelriktad slinga med ang

ö

ring p

å

 Byv

ä

gen.

Avst

ä

ngning eller h

å

rd reglering av all annan trafik f

ö

ruts

ä

tts inom Hornsbergsomr

å

det under de mest. publikdragande t

ä

vlingarna.

Bilparkering f

ö

r publik anordnas p

å

 Storsj

ö

ns is med 5000-8000 platser. Tillfart f

ö

resl

å

s fr

å

n nuvarande vinterv

ä

gutfart vid hamnen, fr

å

n Minnesg

ä

rde och fr

å

n Fr

ö

s

ö

dal Isen prepareras med sn

ö

r

ö

jning f

ö

r att ge 

ö

kad istjocklek samt ev bel

ä

ggning med fiber­duk och vattenspolning/frysning.

Fr

å

n isparkeringen prepareras g

å

ngv

ä

gar till de tv

å

g

å

ngtunnlar under Vallaleden som finns vid Tr

ä

d­g

å

rdsv

ä

gen och Fr

ö

s

ö

dal. Intill g

å

ngtunnlarna anordnas h

å

llplatser och erforderliga v

ä

ndslingor f

ö

r pendelbussar, som f

ö

r publiken vidare till arenorna p

å

 Fr

ö

s

ö

n.

Parkering f

ö

r charter- och l

å

ngf

ä

rdsbussar anordnas p

å

 skolg

å

rdar och p

å

 gator inom Hornsbergsomr

å

det.

Vissa gator reserveras som huvudg

å

ngstr

å

k f

ö

r publik.

94

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

1.52        Längdskidåkning,   Skidstadion

Max   publik  40   000-45   000  personer.

Busshållplatser   med   vändslingor   anordnas  dels   på "Trekanten"   mellan   Litsvägen  och  Genvägen,   dels  vid Utsikten  genom  ombyggnad   och   komplettering   av befintlig  parkering.   ÖSK-vägen  breddas   för   att   klara mötande  bussar.

Charterbussar   och  långfärdsbussar   anvisas   parke­ringsplats  på   temporärt  prepareade  ängsytor   intill ÖSK-vägen   och  på   gator   inom  närområdet.

Bilparkeing   för   publik  -   prel   ca   5000  platser   -anordnas   inom   närområdet  på   I5s  mark,   där   körgårdar, skjutbanor  m m   förutsätts   kunna   nyttjas.   Temporära ytor   iordningsställs   genom   snöröjning,   tjälning   och preparering   av   ytan  med   fiberduk  och   pistad/packad snö.   Viss   översyn,   komplettering   eller   breddning   av tillfartsvägen   torde   bli   nödvändig,   likscxi  byggande av   infarter   till   temporära   p-ytor.

Från   parkeringsplatserna   på   I5-cmrådet   iordning­ställs  gångvägar   mot   Skidstadion.   Vissa   permanenta förberedande   arbeten +   temporär   preparering   av ytskiktet   förutsätts.

Väg  88   förutsätts   bli   avstängd   eller   hårt   trafik­regi er ad   under   tävlingar.

Gångvägssystem  mellan   centrum  och   Skidstadion  och Utsikten byggs   ut   genom  breddning   av   trottoarer   och komplettering   till   befintliga  gångvägar.

Vid   maximal   publikbelastning   kan  även   parkering   till skidskyttestadlon   enligt   1.53   behöva   nyttjas (anpassning   av   tävlingsschemat   förutsätts).   Vissa åtgärder   kan   komma   att   krävas   för   att   kanalisera gående  genom  eller   förbi   Sollidenområdet.

1.53         Skidskytte, Remonthagen

Max publik 15 000 personer.

Hela ytan mellan arenaomr

å

det och E75/Stuguv

ä

gen (ca 10 ha) prepareras tempor

ä

rt som trafik-, ang

ö

rings-och parkeringsytor (parkeringsytor f

ö

r administration, officials och nationstrupper ligger utanf

ö

r ytan och ing

å

r i arenakalkylen). Preparering kan g

ö

ras med teknik enligt 1.52.

In- och utfarter fr

å

n Stuguv

ä

gen kompletteras.

Ang

ö

ringsplatser anordnas n

ä

ra arenan f

ö

r bussar i linjetrafik och pendeltrafik samt f

ö

r charter och l

å

ngd istansbussar.

95

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

ö

vriga disponibla ytor anv

ä

nds i f

ö

rsta hand f

ö

r uppst

ä

llning av bussar, i andra hand som parkering f

ö

r publik.

Parkeringskapaciteten f

ö

r personbilar kommer med s

ä

kerhet att vara otillr

ä

cklig. Tv

å

 m

ö

jligheter finns till komplettering - preparering av p-platser p

å

 A4s skjutbanor eller att man utnyttjar p-ytor enligt 1.51/1.52 med busspendel till Remonthagen. Valet beror delvis p

å

 hur t

ä

vlingsschemat kommer att se ut.

G

å

ngv

ä

gssystem inom omr

å

det prepareras s

å

 att publik s

å

 l

å

ngt m

ö

jligt separeras fr

å

n ackrediterade.

G

å

ngv

ä

gar mot centrum och j

ä

rnv

ä

gsstationen upprus­tas till erforderlig kapacitet.

1.54     Skridsko, L

ö

vsta IP

Max publik 10 000 personer.

Parkering f

ö

r personbilar prepareras p

å

Ä

ndsj

ö

n.

Befintlig parkering l

ä

ngs M

ä

llbyv

ä

gen omdisponeras f

ö

r att fungera som bussh

å

llplats f

ö

r linje- och pendelbussar fr

å

n parkering p

å

 Storsj

ö

n och 

Ä

ndsj

ö

n.

Planerad ny parkering mittf

ö

r AMU-center f

ö

ruts

ä

tts vara utbyggd f

ö

re 1998. Ytan omdisponeras till ang

ö

ringsplats f

ö

r charterbussar o dyl.

L

ö

vstaskolans g

å

rd reserveras f

ö

r bussuppst

ä

llning.

Gr

ä

sytan s

ö

der om AMU prepareras till tempor

ä

r parkering i f

ö

rsta hand f

ö

r bussar, i andra hand f

ö

r bilar.

Personbilar h

ä

nvisas i 

ö

vrigt till isparkering

å

r med busspendling till arenan.

G

å

ngv

ä

gar fr

å

n parkeringar och ang

ö

ringsplatser till publikentr

é

er kompletteras och rustas upp till erforderlig kapacitet.

1.55     Bob och Rodel, 

Ö

stberget - Kvarnsved

Max publik 20 000 personer.

Ang

ö

ring f

ö

r bussar anordnas p

å

 befintlig parke­ringsplats vid L

ö

vstabadet och p

å

 Byv

ä

gen dels vid L

ö

vsta g

å

rd, dels intill uppfart mot Fr

ö

s

ö

tornet.

96

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Uppst

ä

llningsplatser f

ö

r bussar anordnas inom n

ä

romr

å

det och i samordning med skridskot

ä

vlingar p

å 

L

ö

vsta IP enligt 1.54.

Personbilar h

ä

nvisas i huvudsak till isparkering

å

r enligt 1.51 och 1.54 med busspendling till arenan.

1.56        Ishockey och konst

å

kning. Sportf

ä

ltet

Max publik 14 000 personer.

Bussh

å

llplatser f

ö

ruts

ä

tts vara utbyggda p

å

 de tre omgivande v

ä

garna. Vid OS kan en utbyggnad av kapaciteten erfordras, likas

å

tillkommer ett behov av v

ä

ndytor och v

ä

ntplatser f

ö

r pendeltrafik.

Uppst

ä

llningsplatser f

ö

r bussar och bilparkering f

ö

ruts

ä

tts kunna ordnas inom omr

å

det som permanenta l

ö

sningar (kostnad redovisas i kalkyl f

ö

r arenor) och som tempor

ä

r preparering av 

ä

ngs- och gr

ä

sytor, bollplaner mm-  4-5 hektar.

1.57         Alpina grenar. Are

Max publik 30 000 personer.

Av- och p

å

stigningsfickor f

ö

r 20-30 bussar anordnas intill m

å

lomr

å

dena - befintliga vid kabinbanan, nya vid St

ö

rtloppet. H

å

llplatser anordnas p

å

 torget som f

ö

ruts

ä

t.ts vara reserverat f

ö

r kollektivtrafik. V

ä

nd slingor planeras.

Uppst

ä

llning f

ö

r bussar finns intill j

ä

rnv

ä

gsstatio­nen .

Planerad parkeringsyta 

ö

ster och v

ä

ster om kyrkog

å

r­den reserveras f

ö

r bussparkering. Dessutom anordnas tempor

ä

r bussparkering p

å

 sn

ö

r

ö

jda tj

ä

lade 

ä

ngsytor norr och 

ö

ster om planerad bilparkering. Detta kan ge plats f

ö

r ca 100 bussar.

Ytterligare 100 bussar bereds uppst

ä

llningsplats genom sn

ö

r

ö

jning och preparering av 

ä

ngsmark i utkanten av samh

ä

llet.

Tempor

ä

r bussterminal(-er) 100 m2 BTA utf

ö

rs. Hyrda bodar f

ö

ruts

ä

tts.

Eventuellt anordnas busspendel med sm

å

bussar mellan isparkering och arenor.

97

7 Regeringens proposition. 1 saml. Nr 55

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Parkering f

ö

r publik anordnas p

å

 Aresj

ö

n f

ö

r 3000 + 2000 bilar. 2 st tillfarter prepareras fr

å

n Vik respektive v

ä

ster om st

ö

rtloppsm

å

let. F

ö

r tillfart fr

å

n 

ö

ster breddas E75 med nytt avfartsk

ö

rf

ä

lt . Ans lutning svag mot sj

ö

n ses 

ö

ver och kompletteras (v

ä

stra sidan).

S

ö

der om st

ö

rtloppsm

å

let iordningst

ä

lls en parke­rings- och uppst

ä

llningsyta p

å

 ca 1000 m2 mellan j

ä

rnv

ä

gen och sj

ö

n.

De b

å

da utfarterna utf

ö

rs med manuellt bevakade plankorsningar med j

ä

rnv

ä

gen. Tempor

ä

ra g

å

ngv

ä

gar utf

ö

rs till Are Strand respektive st

ö

rtloppsm

å

let.

Allm

ä

nna parkeringsplatser i centrala Are och intill arenorna reserveras f

ö

r t

ä

vlingsarrang

ö

r och ackre-d iterade.

Befintlig v

ä

g norr om E75 mellan m

å

lomr

å

dena komp­letteras f

ö

r att fungera som huvudg

å

ngstr

å

k.

S

ä

rskilda trafikreglerande

å

tg

ä

rder vidtas enligt samma m

ö

nster som f

ö

r 

Ö

st ersund/Fr

ö

s

ö

n. Breddad plogning utf

ö

rs f

ö

r avk

ö

rnings- och m

ö

tes­ramper, parkering m m.

1.9      Kalkyl

Kostnader

ä

r ber

ä

knade i prisl

ä

get december 1989.

1 200

500

600

250

450

350

300

150

Invest eringsdel

Kostnad Kkr

Parkering

Storsj

ö

n

G

å

ngv

ä

gar

m m Skid st.ad ion

Parkering

Skidstadion

Parkering

Remonthagen

Parkering

L

ö

vsta, 

Ä

ndsj

ö

n

Parkering

m m Sport f

ä

ltet

Trafikanordningar Centralstat ion

Diverse

Summa

å

tg

ä

rder i 

Ö

stersund

3 800

F

ö

r Are har kostnader f

ö

r allm

ä

nna och kommunala v

ä

gn

ä

tet h

ä

mtats fr

å

n kalkyl till 1994 

å

rs spel. Med h

ä

nsyn till att vissa arbeten kan ha hunnit g

ö

ras p g a senarel

ä

ggningen har summan reducerat s n

å

got.

Till budgeten tas efter reduktion och indexfram-r

ä

kning 3 900 Kkr.

98

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

2        VA-F

Ö

RS

Ö

RJNING

2 .1      VA i 

Ö

stersund

Den enda platsen d

ä

r VA-systemet beh

ö

ver f

ö

rst

ä

rkas 

ä

r p

å

 Fr

ö

s

ö

n i Kvarnsvedsomr

å

det. Detta beror p

å

 att drift av sn

ö

kanoner vid hoppbacken samtidigt med uppbyggnad av rodelbana kr

ä

ver stora momentana fl

ö

den. F

ö

r ett uttag p

å

 20 1/s f

ö

r dessa 

ä

ndam

å

l kr

ä

vs f

ö

ljande 

å

tg

ä

rder;

-

Tryckstegringsstationen "Fyrkanten" s

ä

tts i st

å

nd och f

ö

rses med nya pumpar

-

Tryckstegringsstationen "Kvarnsved" rustas upp och

f

ö

rses med nya pumpar

- Tryckstegringsstationen "Fr

ö

s

ö

tornet" rustas upp

och f

ö

rses med nya pumpar.

Totalt bed

ö

ms VA-kostnad en till  800 Kkr.

2.2     VA i Are

Erforderlig utbyggnad f

ö

ruts

ä

tts vara gjord f

ö

re 1998. Eventuella tempor

ä

ra f

ö

rst

ä

rkningar tas upp som driftkostnader.

99

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

KRAFTFORSORJNING

Å

tg

ä

rder och kalkyl baseras p

å

 en utredning gjord av J

ä

mtkraft AB.

Samtliga kostnader i prisniv

å

 december 1989.

Fr

ö

s

ö

n

L

ö

vsta, 1 st transf stn 2 x 800 kVA 900 Kkr 

Ö

stberget, 1 st transf stn 1 x 800 kVA 640 Kkr (backhoppning)

Ö

stberget, 3 st transf stn 1 x 800 kVA 1 850 Kkr (bob/rodel)

Ö

stersund

Skidstadion, 1

st

transf stn 2 x 800 kVA

550

Kkr

Remonthagen, 1

st

transf stn 1 x 800 kVA

840

Kkr

Olympiabyn,  2

st

1 x 800 kVA och

1

st

2 x 800 kVA

2 200

Kkr

Inga kostnader 

ä

r medtagna f

ö

r Sport­f

ä

ltet, mediacentra och mediabyn.

Alpina arenor, 2 st transf stn 1x800 kVA   1 010 Kkr

Stationerna skall t

ä

cka behoven f

ö

r resultattavlor, TV, provisoriska l

ä

ktare m m. Den permanenta f

ö

rs

ö

rjningen av liftar, sn

ö

kanoner, byggnader m m sker fr

å

n befintligt hsp-abonnemang.

Kronor    7 990 Kkr

Totala anl

ä

ggningskostnaden uppskattas allts

å

 till ca 8 miljoner kronor exkl moms. Restv

ä

rdet f

ö

r de stationer scm kommer att demonteras efter OS f

ö

rut­s

ä

tts prelimin

ä

rt motsvara momskostnaden, varf

ö

r till budgeten f

ö

rs 8 000 Kkr.

100

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1 KALKYL

Kostnaderna  gäller   prisläget  december   1989.

Investeringsdel

Kostnad

Kkr

1   Kommunikationer

Ö-sund Are

3 3

800 900

2  VA-försörjning

Ö- s und Are

800

3   Kraftförsörjn.

Ö-sund Are

7

1

000 000

Summa

16

500

Anm/Rest värde

101

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

OLYMPISKA VINTERSPEL ÖSTERSUND - 1998

BILAGA NR 5

TILL ANSÖKAN OM STATLIG GARANTI

999

INVESTERINGAR

MEDIACENTRA

1.

PRESSCENTER i 

Ö

STERSUND

2.

RADI

Ö

/TV-CENTER i 

Ö

STERSUND

3.

MEDIACENTER i ARE

4.

KALKYL

K-HOUSULT

J

Ä

MTLAND AB

JANUARI   1990

102

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1 INVESTERINGAR. MEDIACENTRA

I

Ö

stersund f

å

r ATS och F

ö

rvS skolbyggnad, gymnas­tiksal och teknikhus disponeras. P

å

 A4s omr

å

de finns milit

ä

rrestaurangen, som utan speciella om­disponeringar blir en utm

ä

rkt pressrestaurang.

I Are f

ö

ruts

ä

tts en ny kongress- och sporthallsan­l

ä

ggning uppf

ö

ras. Anl

ä

ggningen anpassas tempor

ä

rt till massmedias behov.

Subcenter, kommentatorshytter, teknikutrymmen m m p

å

 arenor redovisas till respektive arena.

PRESSCENTER I 

Ö

STERSUND

Presscenter arbetslokaler

1

200

- Administration

m2

- Skrivrum

2

930

m2

- Reception

10

m2

- Tryckeri, kopiering

200

m2

- TV-rum

200

m2

- Sammantr

ä

desrum

60

m2

- Tidningsrum

100

m2

- Cafeteria

200

m2

- Nyhetsbyr

å

er

1

430

m2

- Telefonboxar

140

m2

- Telexservice

140

m2

- Telefaxservice

140

m2

- v

å

trum f

ö

r bildbyr

å

er

2

700

m2

- Omkl

ä

dning

250

m2

- Kontorsutrymmen f

ö

r

uthyrning

600

m2

(alternativt reserv

f

ö

r skriv-

utrymme)

- Informationscentral

200

m2

Summa programyta f

ö

r skrivande

press, fotografer, bildbyr

å

er,

fotolab mm m

10 500 m2

103

Presscenter,

ö

vriga utrymmen

-

Entr

é

utrymmen, cankl

ä

dningsrum (foto), kpr och toaletter

-

Uppeh

å

llsrum, bibliotek, tid­ningsrum

-

Cafeteria/bar

Presskonferenser

Utrymmet skall kunna ta emot

400 personer, varav 250 sittande,

+ podium och vara utrustat f

ö

r

simultantolkning

ca

500 m2

Entr

é

 och foaj

é

utrymmen

Gemensamma ytor f

ö

r press och Radio/TV

-

Sjukv

å

rdsservice

300 m2

-

Utrymmen f

ö

r ackreditering

200 m2

-

Bank, post och resebyr

å

200 m2

-

Taxfree shop och bar

300 m2

Summa programyta

1

000 m2

Anpassning av Skolhuset och Gymnastiksalen till presscenter

Skolhuset kan med enkla medel omvandlas till ett v

ä

l fungerande presscenter f

ö

r skrivande press och fotografer.

Stora presskonferenslokalen f

ö

resl

å

s bli placerad i Gymnastikbyggnaden, d

ä

r tempor

ä

r anpassning, ut­rustning och inredning g

ö

rs.

Gemensamma lokaler placeras i Skolhuset. Den rese­byr

å

 som redan finns passar v

ä

l in i OS-anv

ä

nd-ningen.

Av byggnadens totala yta p

å

 ca 21 000 m2 BTA be­r

ä

knas drygt 16 0000 m2 tas i anspr

å

k. Viss re­servyta finns s

å

ledes 

ä

ven om alla utrymmen av praktiska sk

ä

l inte kan st

ä

llas till f

ö

rfogande.

Bygg

å

tg

ä

rder erfordras endast f

ö

r v

å

ta utrymmen (fotolab m m) som placeras i vagnhall och plan 3 i flyglarna J och L.

Byggnaden har ett v

ä

l utbyggt telen

ä

t med 10 par teleledningar till varje lektionssal och komplett h

ö

gtalaranl

ä

ggning. Detta g

ö

r att kompletterings­behovet blir begr

ä

nsat.

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

104

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1 Anpassningsarbeten och utrustning

-

Vagnhall f

ö

rses med enkel sp

å

nskivev

ä

gg innanf

ö

r ytterv

ä

ggen och delas upp i tre delar.

-

v

å

tutrymmen i skeppen J och L, plan 3, f

ö

rses med tempor

ä

rt golv av sp

å

nskivor (skydd mot fo­tokemikalier) .

-

V

å

trumsdelar f

ö

rses med anordningar f

ö

r risk­avfall son pumpas till tankar

-

Cafeteriautrustning

-

Återställande  och  avstädning   av  hela   skolbygg­naden.

RADIO/TV-CENTER  I   ÖSTERSUND

Program arbetslokaler

-  Studioblock f

ö

r g

ä

stande bolag,

30 st

1 620 m2

-

St

ö

rre radiostudio

100 m2

-

TV-studio f

ö

r g

ä

stande bolag

200 m2

-

Masterkontroll + VB-rum

400 m2

-

CAR

300 m2

-

ENG-red igering, 2 st

30 m2

-

Off-tube kommentering, 15 st

90 m2

-

Kontrollrum f

ö

r off-tube

20 m2

-

Uppeh

å

llsrum f

ö

r tekniker

50 m2

-

Sammantr

ä

desrum, 4 st

100 m2

-

Briefingrum

200 m2

-

Kontor f

ö

r administration,

RR + SVT, 20 st

400 m2

-

Teknikbokning

100 m2

-

"Rental service"

50 m2

-

Tekniskt varmf

ö

rr

å

d, 2 st

200 m2

-

Tekniskt kallf

ö

rr

å

d

200 m2

-

Tekniskt underh

å

ll

100 m2

-

Redaktion f

ö

r g

ä

stande TV-bolag,

21 st

1 365 m2

-

Dito   för   större   TV-  bolag,   5   st

2   500   m2

-

Yta   för   svenska  TV-sporten

1   000  m2

Summa   programyta   för   Radio-TV

9   025   m2

Utrymme för masterkontroll m m måste börja byggas upp i oktober 1997. Övriga lokaler skall dispone­ras   januari   tom mars   1998.

Speciella   arbetsutrymmen

-  Yta   för   amerikanskt  TV-bolag

(prel)

4   000   m2

-

Televerket   Radio

200  m2

-

Informationscentral

200  m2

Summa   programyta

4   400  m2

105

ö

vriga utrymmen

-

Entr

é

utrymmen, omkl

ä

dningsrum, kpr och toaletter

-

Uppeh

å

llsrum, bibliotek, tid­ningsrum

-

Cafeteria/bar

Anpassning av Teknikhuset ATS till Radio/TV-center

Av byggnadens totala yta p

å

 ca 28 800 m2 BTA be­r

ä

knas ca 20 000 m2 tas i anspr

å

k f

ö

r Radio/TV-centret.

Ytterligare reservyta finns kvar 

ä

ven om alla utrymmen av praktiska sk

ä

l inte kan st

ä

llas till f

ö

rfogande.

Byggnaden har en struktur som 

ä

r mycket l

ä

mplig f

ö

r 

ä

ndam

å

let. De stora hallarna delas upp med tempor

ä

ra byggelement till mindre studioblock, redaktioner m m. G

å

rdshusens lokaler f

ö

ruts

ä

tts kunna nyttjas utan bygg

å

tg

ä

rder.

Anpassningsarbeten m m

-

Ombyggnad av utbildningshallar m m till stu­dioblock, redaktioner m m

-

Å

terst

ä

llande och avst

ä

dning av hela skolbygg­naden

-

Inredning och utrustning f

ö

ruts

ä

tts h

å

llas av Rad io-TV-bolagen.

Markarbeten

Befintliga   gårdsytor   och  parkeringar   förutsätts  ha tillräcklig   yta   för   parkering,   Hkp-landningsplat.s o dyl

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

106

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

MEDIACENTER  I   ArE

Presscenter

-

Utrymmen   för   nyhetsbyråer,   admi­nistration,   skrivrum,   samman­träden  m m

400  m2

-

våtutrymmen   för  bildbyråer

200  m2

Summa   programyta

600  m2

Rad io/TV-center

100

m2

20

m2

30

m2

30

m2

30

m2

100

m2

50

m2

240

m2

650

m2

-

Radiostudios   för  gästande  bolag,

50  m2

-

TV-studio   för   gästande  bolag

-

Bokningskontor

-

Uppehållsrum  för   tekniker

-

Tekniskt   förråd

-

Tekniskt   underhåll

-

Kontor   för   administration, RR  +  SVT,   5   st

-

VB-rum,   CAR

-

Redaktioner f

ö

r g

ä

stande bolag, 15 st

Summa programyta

os-arrang

ö

ren skall h

å

lla med reservkraft till verksamheten.

Gemensamma utrymmen

-

Ackreditering och informations­central

100

m2

-

Bank och post

100

m2

-

Taxfree shop och bar

160

m2

-

Servering (cafeteria

+ restaurang)   340

m2

Summa programyta

700

m2

Massmediacenter i Are:

Summa programyta

1 950 m2

107

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Ny kongress- och sporthallsbyggnad som media­center

Kongressdelen anpassas tempor

ä

rt till de speciella OS-kraven f

ö

r presscenter.

Inf

ö

r olympiska spelen byggs sporthallens "skal". IncOT detta utf

ö

res tempor

ä

ra lokaler enligt programmet. Hallen utnyttjas delvis i tv

å

 plan. Blivande omkl

ä

dnings- och f

ö

rr

å

dsdelar anv

ä

nds till vitutrymmen f

ö

r foto och tempor

ä

rt k

ö

k. Efter avslutade spel f

ä

rdigst

ä

lls hallen till per­manent sporthall.

Ca 100 p-platser utf

ö

rs f

ö

r OS-behovet och fram­tida anv

ä

ndning.

Anpassningsarbeten inredning m m

-

Tempor

ä

rt mellanbj

ä

lklag

-

Indelning av hallytor i mindre rumsenheter och block enligt program

-

Tempor

ä

r k

ö

ksutrustning

-

Tempor

ä

r inredning i presscenter och gemensamma utrymmen (Radio-TV-bolagen f

ö

ruts

ä

tts h

å

lla egen inredning och utrustning).

KALKYL

Kalkylen  baseras   på   delkostnader   ur  beräkningar för   1994  års   spel.   Tillägg  har   gjorts   för  ändrade programförutsättningar,   bl   a   avseende   restaurang, presskonferensutrymmen   och   sjukvårdsservice.

Kostnaderna  är   framräknade   till   prisläget  december 1989.

Investeringsdel

Kostnad   Kkr

Anm/Restvärde

1

Presscenter   i  Östersund

9   100

200

2

Radio/TV-center   i  Öster­sund

18   900

1   400

3

Mediacenter   i  Are

30   000

400

Summa

58   000

2   000

108

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Bilaga 6

[Kgi(äD@= @©h Wbmmkmm

M ©S 1ii© D Ar(i/@@ft®o=@yc(ä

PLANER OCH KALKYLER

DECEMBER -89

33

,

109

SVERIGES TELEVISION                                                                   ProD. 1990/91: 55

SERVICEDIVISIONEN                                                                                              

KJELL OVE[REDACTED_EFTERNAMN]                                                                                           Bilaea 1

1989-12-20

u"aj,a i

PM OM RADIO- OCH TV-BEVAKNINGEN AV OS 98 I ÖSTERSUND OCH ÅRE.

UPPSKATINING AV KOSTNADER OCH LOKALHKIIOV.

I. PolicN', ftirulsaltningar.

II.      

Sammanfaiining av kosinadcr.

III.     Lokalbehov.

Bilagor:

Bilaga

I: 

Tjvjiiig.sscjiema.

Bilaga 2: Behov av tekniska resurser för arenabevakning.

Bilaga 3: Behov av tekniska resurser i radio- och TV-centra i Östersuiul

och Are.

Bilaga 4: Drifispersonal - bchi)\ och kostnader.

Bilaga 5: Övriga driftskostnader

Bilaga 6:Lokalbehov f

ö

r radio och tv.

Bilaga 7:Förplanering.

Bilaga 8:Intäktskalkyl.

I. POLICV, FÖRUTSÄT1 NINGAR.

I. 

En absolui foruisäitning for au de moderna Olympiska Spelen hinn inicMi.iiioiiclia sior-hiindelser och därmed av slori i'R-värde för värdnationen är en val lunyeiiinde massmedia-bevakning. Radio och tv ger möjlighet för i stort sett hela jordens befolkning att följa spelen och ett ston ansvar åvilar arrangerande lands rundradiobolag.

Insatserna från de ansvariga radio- och tv-bolagen vid olympiaderna iiiuler ()()-. 70- och SO-talen har varit betydande och absolut senaste "state-of-the-art" hos teknisk utrustning liiir alltid utnyttjats.

En utgångspunkt för Sveriges Radio-bolagens planering inför vinter-OS -OS i Östersund/Åre är att hålla saniina höga standard och säkerhet som under tidigare spel.

Det direkta underlaget för denna rapport är erfarenheter och up()git'ter frän tidigare spelen främst vinter-OS i Calgary och planeringsunderlaget för Albertville ->2.

111

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

2.       En helt ny tv-teknik kommer sannolikt att långsamt införas under 90-talet. Det är den sk

HDTV (High Defintion TV, högupplösnings-tv) som innebär en avsevärt bättre bild jämfört

med nuvarande PAL-system. Den högre kvaliteten medger att tittaren kommer kunna av­

njuta en avsevärt större bild med ett höjd/bredd-förhållande på 9:16. Redan under Söul-OS

användes HDTV på experimentbasis - tekniken anses ligga speciellt väl till för sport i rv och

planeras även för kommande Olympiska Spel..

HDTV-utrustning kommer sannolikt vara betydligt dyrare än nuvarande 625/50/PAL giss­ningsvis dubbelt så dyr. I denna kalkyl har inga hänsyn tagits till det systemskifte en över­gång till HDTV-teknik kommer att innebära.

3.       Radio- och tv-bevakningen av OS 98 i Östersund och Åre har enligt ur SR's uppfattning

två syften

att bevaka samtliga tävlingsevenemang inkl prisutdelningar, invigning och avslutning och erbjuda alla nationer som så önskar multinationella oredigerade tv-program och produk­tion av internationellt ljud. Tre multilaterala kanaler planeras.

att mot betalning erbjuda resurser för unilateralt riktat material. I första hand avses re­surser för produktion av egna radio- och tv-program och inslag för överföring till hem­landet.

4.

Vissa nationer, USA, Japan m fl fordrar vanligen avsevärda resurser och arrangemang ut­över denna service. Man tar med sig stora mängder egna tekniska resurser som kräver loka­ler, kameraplatser, parkeringsytor, kraftförsörjning, förbindelser etc. Detta har inle beaktats i kalkylen.

5.

Televerket Radio/Rundradio svarar för alla förbindelser enligt det ordinarie avtalet mel­lan bolagen. Normalt avses då all överföring av programmaterial med tillhörande komman­doförbindelser till och frän samt mellan produktionsplatserna. Inom produktionsplatserna svarar normalt programbolagen själva för erforderliga förbindelser. Pä grund av den stora omfattningen och komplexiteten hos vissa arrangemang (utförsåkning o längdåkning på ski­dor) kommer Televerket att svara även för vissa överföringar mellan enskilda kameror och OB-enheterna.

RR och SVT har försett Televerket med uppgifter om de aktuella förbindelsebehoven.

6.

Radions och TVs behov av teletjänster är omfattande. Uppgifter om dessa behov har överlämnats till Televerket. Kostnaderna har inte medtagits i denna kalk7l.

7.

Tävlingsprogrammet som redovisas i bilaga 1 utgör den primära planeringsbasen som di­rekt bestämmer omfattningen av insatser i form av tekniska resurser och personal. Program­met är utarbetat inom SVT som ett förslag, i avsikt att minimera resursbehoven. Ändringar i förhållande till bilaga 1, t ex tillkomst av nya tävlingsgrenar o dyl, medför kostnadsökningar.

8.

Policyn vid kalkylering av kostnader för tekniska resurser har varit att i möjligaste mån undvika investeringar. RR's och SVT's egna resuser räcker bara till att täcka en bråkdel av resursbehoven. Planeringen förutsätter att avsevärda resurser i både apparatur och personal kan hyras från andra länders rundradioorganisationer, främst inom Norden.

112

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Radio- och tv-centrena i Östersund och Åre kräver emellertid omfattande installationer och specialutrustningar som inte är möjliga att hyra eller återvinna.

9.       Alla priser är beräknade i prisläge december -89 och inkluderar mervärdesskatt.

10.

Det är numera regel att värdlandet tar betalt av gästande radiobolag för exklusiva tjäns­ter såsom redaktionsrum med inredning och utrustning, studioutnyttjande, reportageteam, videobandredigering etc. Det är alltså rimligt att räkna med vissa intäkter.

11.

Samtliga lokaler anskaffas, byggs och grundinredes av arrangören utan kostnad för Sveri­ges Radio-koncernen. Programbolagen (RR och SVT) svarar för installation av teknisk ut­rustning.

12.

Arrangören svarar för kraftförsörjning enligt specifikationer från Sveriges Radio. Ar­rangören svarar också för reservkraft för fasta anläggningar såsom Radio- och TV-center i Östersund och Åre. SR svarar för reservkraft på OB-platser.

13.

Arrangören svarar för att elektriska signaler representerande tidtagning och resultatre­dovisning överföres kostnadsfritt till SR's utrustning.

14.

SR förutsätter att koncernens kostnader för bevakning av de Olympska Spelen enligt ovan inte belastar rundradiofonden. Kostnaderna för produktion enligt här angivna förut­sättningar betalas av OS-kommitlén enligt särskilt avtal mellan kommittén och SR-koncer-nen.

II. SAMMANFATTNING AV KOSTNADER.

Sammanställning av de kostnader som.redovisas i bilagorna:

1.       Driftskostnader.

Tekniska resurser på arenor (bil 2)

36.2 Mkr

Tekniska resurser i radio- och TV-centra (bil 3)

Xstersund

10.6

re

0.4

Personalkostnader (bil 4)

49.7

Planeringskostnader (bil 7)

33.1

Övriga driftskostnader (bil 5)

11-4

SUMMA DRIFTSKOSTNADER:

141.4 Mkr

2.       Anskaffningskostnader.

På arenorna (bil 2)

7.4 Mkr

I radio- och TV-centra (bil 3)

Xstersund

15.5 Mkr

re

3.7

SUMMA ANSKAFFNINGSKOSTNADER:

26.6 Mkr

113

8 Regeringens proposition. 1 saml. Nr 55

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

3.

Budgetreserv. 15%

25.2 Mkr

4.

Summa kostnader.

Enligt ovan 1), 2) och 3)

189.9 Mkr

5.       Intäkter.

Enligt kalkyl (bil 8)

6.0 Mkr

6.        Nettokostnad

Enligt ovan 1)-5)

187.2 Mkr

7.       Behov av lik-vida medel.

Merparten av kostnaderna såsom teknikhyror och personalkostnader utfaller till betalning i samband med spelen. Eventuella behov av förskottsmedel för detta har ej beaktats.

För anskaffning av teknisk materiel och planering krävs en tidigare tillgänglighet.

För anskaffningar:

l:a kvartalet   1996

8.0 Mkr

3:e     "

1996

5.0

4:e     "

1996

13.6

För planering:

l:a k-vartalet   1992

0.3 

.VI

kr

1993

1.2

1994

5.2

l:a

l:a

l:a l:a l:a l:a

1995

3.6

1996

4.5

1997                      14.3

1998                       4.0

III. LOKALBEHOV.

Behoven redovisas i detalj i bilaga 6. Sammanlagt behövs uppskattningsvis

I radio-och TV-centret i Östersund

9125    kvm

Dito Åre

655

Kommentatorhytter o dyl på arenorna

2310

Radio- och TV-verksamhet ställer särskilda krav pä lokaler. Det gäller en stabil kraftförsörj­ning till elektroniken, väl tilltagna ventilationsanläggningar för att leda bort förlustvärme samt god ljudisolering för studiolokalerna.

114

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Lokalerna för skall vara väl samlade, huvuddelen måste vara i samma byggnad.

Beräkningen har tagit hänsyn till Televerkets behov av utrymme för termineringsutrustning

och förstärkaranläggningar i radio- och TV-centra.

Särskilt viktigt är att erforderliga uppställningsytor för OB-bussar ställs till förfogande vid

arenorna.

I anslutning till TV-centra erfordras parkeringsplatser för i storleksordningen 300 och 100 bilar i Östersund respektive Åre.

Hänsyn måste tagas till behoven av kameraplatser på arenorna.

Kontaktpersoner:

För Sveriges Radio

Håkan Fahlberg

784 1247

För Riksradion

Lennart[REDACTED_EFTERNAMN] Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

784 1350 784 2028

För Sveriges Television        Kjell Ove[REDACTED_EFTERNAMN]

784 8899

115

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Bilagor:

Bilaga 1:

Tävlingsschema.

Bilaga 2:

Behov av tekniska resurser för arenabevakning.

Bilaga 3:

Behov av tekniska resurser i radio- och TV-centra i Östersund och

Are.

Bilaga 4:

Driftspersonal - behov och kostnader.

Bilaga 5:

Övriga driftskostnader

Bilaga 6:

Lokalbehov för radio och tv.

Bilaga 7:

Förplanering.

Bilaga 8:

Intäktskalkyl.

116

CM        

-

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

0

7

I

o

T

I

o

I

o

VO

I

I

o

7

1

1

o

*"

"  -,

VO

KS

*

o\   

«

>

o\

KS

o

*-

a '

K>

VO

lf\

5? f-

-

*-

g

m     

é

*

X

ir\

ITv

O

M

pr\

if\

5

7

T

C*J

»

-

r-

"

t

K\

iTs

as   

>

1 

CNJ

X

ä

N

iT

»

o     KS

1

1

O

n

OJ

*

«

-

M

g    C

t

m

IH

1

cg

1

r    £    C    C    B

K  r   s   s   K   c   e

c   c   c   

£

c o o

o r-cr>

E

u cm

Cl    H

m c

U) o.

c a

.rt   o

ää

a o 

o  A

o

K  CB

5oJ, 

t.- t-i

B

O   ö fs to c;

.O   (t   It to H  .O

«

 o

r.1  M

(fl

o

ir>o o .-.- Ksin M

SO

C

I J .§ J 5 5 B a " a p,

" e> a

pnapnOQuMrMTMrsr-tf-ivooBBnHOoS  >>

ir-      

dtfP.fHrHOO

                 _    o 

»

-* M   o   +

»

t-r-lrH    3+>-H

»«»

rH    B

H

Kaa

«

da3hhac 

       h      

»

.Oi-irwo5:o:Ore

o o l/N o l/S *->

C

XI  

.Q

117

-         .- CVI

I      I   I

h-       KS o\

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

CVI 

(VI

I

7

I

irv

I

o

(VI

I

7

I

o

I

(TV

I

I

VO

I O

I

(r>

I

(Tv

7

(VI

I

Ov

5   t"-

I

CVI

I

m

K H El    VO

in

I

VO

I

Ov

a u t"

I

7

I

O

I

o

I

(TV

u o

ce

B. CO

u z   rg

>

:

7

I

o

(VI

I

zzzcttzz

ta s ts

H  B  B

O O O

o o o »rv o trv

K O

*

»

a4

»

«

4

»

4

»«

'

»»

a

OhOtlOOllOh                             

 a   B P P

a

C B

m

n a

o    "O 

«

It «

B, p,

ts te p p n n p BBBBaead

B

o iH rH

.H .H i-(

  d  d P,.C jC

3 >,   .

OOOOOOO  rttCtCP 0000000.0

00lr0tf004 b a a a 

ir>o     .-.-KMnMaBBeg

v-

o  et tS Ii n

.M i a B e B '

«

- (M t- (M  ;

XI

O

m

118

BILAGA 2:

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

BEHOV AV TEKNISKA RESURSER FÖR ARENABEVAKNING.

Samtliga arenor tv-bevakas med konventionell OB-teknik, egna eller inhyrda enheter. Eve­nemangens art, storlek och vikt kräver att OB- bussarna måste kompletteras med ett större antal lösa kameror och annan tv-teknisk utrustning.

Särskilda länkar eller speciella fiberkabelsystem måste arrangeras för överföring av kamera­signaler från otillgängliga platser till OB-bussarna.

Radions behov av teknik på arenorna inskränker sig i stort sett till kommeniatorsystem.

Sammanställningen nedan redovisar behoven av tekniska resurser arenavis.

1. TEKNISK PRODUKTIONSUTRUSTNING.

PLATS/GREN

OB

KAMEROR

VB

SLO-

ÖSTERSUND:

Rådhuset, prisutdelning Ishockey A Konståkning Ishockey B Skridsko

1

1 1

1

3 10 10 10

2

2 2 2

3 3 2

Skidor

1

20

2

2

Skidskytte

1

20

2

2

Backe'

1

7

2

2

Bob/Rodel

1

20

2

3

ÅRE:

Slalom etc

1

10

2

2

Störtlopp etc

1

15

2

2

2

1

-

2

50

2

40

2

50

2

45

2

50

2

55

2

45

2

1

55

2

1

55

SUMMA:

10     125

20

21

20

10

445

Kalkylen förutsätter att OB-enheterna inhyres kompletta med ovanstående utrustning.

Programbolagen räknar med att själva svara för reservkraft med mobila aggregat på samtliga arenor. Om kollisioner mellan tävlingar kan undvikas rimlig grad torde vis.st sambruk kunna åstadkommas.

119

Sammanlagt 6 st aggregat behövs:

Prop. 1990/91: 55

;

Bilaga 1

-

Are/slalom och störtloppsbackarna gemensamt

-

Bob/rodel - Ishockey A och konståkning

-

Ishockey B och skridsko gemensamt

-

Skidskytte, backe

-

Skidor.

2. EKONOMISK ANALYS.

Hyrestiden för OB-enheter är i genomsnitt 27 dagar per enhet inkl riggning, produktionstid samt rivning.

Kostnader:

a)                                                                           OB-bussar.

!i?"""J"' K

'

(H = hvra,A = an-

skafrnmg)

Marknadspriset på dagshyra för en modern OB-buss

kompletterad till erforderlig nivå (10 kameror, extra

slow-motion, vb, textgenerator och digitala videoeffekter)

är 110 kkr 10 st bussar i 27 dagar blir

H =   29.700

b)       Extra kamerakedjor.

10 st i 20 dagar för 4 kkr/dag

H =       800

c)       Kommentatorenheter (inkl monitorer).

Hyreskostnaden beräknas till ca 7 kkr/enhet.

För erforderliga 445 enheter blir kostnaden ca

H=     3.115

Inköp av kommentatormonitorer, 3 st till

varje hytt för 5 kkr/si.

A =     6.825

d)       Gemensamt HF-kommandosystem.

Sambandssystem via HF inklusive person-

sökarsystem

A =       538

e)                                                                           HF-sändare med programkvalitet. Frekvens­

frågorna är besvärliga. Televerket svarar för koor­

dinering och tillståndsgivning. Avser driftskostnader

H=     1.000

f) Reservkraftsaggregat.

Hyrestid 27 dagar, 10 kkr/dag och 6 enheter ger

H=     1.620

120

g) Sammanställning av kostnader.

Prop. 1990/91:55

Bilaga 1

SUMMA HYRESKOSTNADER : 36.235 kkr Kostnaderna utfaller till betalning under l:a kvartalet 1998.

SUMMA ANSKAFFNINGSKOSTNADER : 7.363 kkr Likvida medel behövs 3:e kvartalet 1996.

121

BILAGA 3:

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1

BEHOV AV TEKNISKA RESURSER I RADIO- OCH TV-CENTRA I ÖSTERSUND OCH ÅRE.

1. TEKNISK PRODUKTIONSUTRUSTNING. a) ÖSTERSUND/ATS.

Radio- och tv-centret i Östersund/ATS (Arméns Tekniska Skola) är knutpunkten för all verksamhet, såväl tekniskt som administrativt. Alla inkommande signaler från arenorna i Östersund och Åre lermineras här. Signalerna bearbetas vid behov och sammanställs till tre parallella utgående multilaterala tv-kanaler. En unilateral kanal produceras i centret.

Samtliga 445 kommentatorledningar termineras och rangeras till rätt mottagarland i RR/SVT-centret.

Faciliteter för kommentering från tv-moniiorer, sk off-tube kommentering erbjudes.

Registrering och bearbetning för unilateralt bruk av materialet som överförts från tävlings­arenorna sker i vb-centralen med sina ca 16 vb-block.

Anläggningen är tekniskt komplex och kräver avsevärda tekniska installationer.

Vidare innehåller centret tv- och radiostudior för gästande rundradiobolag, redaktionsloka­ler för dessa, central administration, bokningskontor, förråd och underhållsverkstäder.

Teknisk apparatur:

25

st outrustade radiostudior 6 st utrustade

26

st tv-redaktioner med förbindelser och grundutrustning 3 st tv-studior utrustade med

-

3 kameror

-

bildmixer

-

ljudmixer

-

textgenerator

-

ljusreglering

-

installationsmateriel

(Planeringen utgår från att försörjning sker med mindre OB-bussar.)

VB-central

-

35 vb-maskiner grupperade i 2- och 3-maskinsblock

-

underväxel 2 st ENG-block

2 st ENG-team för uthyrning

15 st kommentatorenheter för off-tube kommentering

122

Masterkontroll

Prop. 1990/91: 55

-3stPK'n

BUagal

-

dispatch

-

kommentatorväxel

Central växel, gränssnitt mot Televerket

HF-system för distribution av 20 videokanaler ("kabel-tv")

b) ÅRE.

Centret är en sambandscentral för aktiviteterna i backarna i Åre och är dimensionerat för att merparten av efterarbetei kommer att utföras i Östersund. Viss teknik för vb-bearbet-ning erfordras samt terminering och rangering av inkommande ledningar. Några få radiostu­dior för intervjuer och uppföljningar för uthyrning till gästande bolag behövs.

1 övrigt innehåller centret lokaler för ledning och administration, förråd och underhålls­

verkstäder.

Teknisk apparatur:

2 st utrustade radiosiudior

15 st mindre tv-redaktioner med förbindelser och grunduirustning

4 VB-maskiner för referensinspelning

Central växel, gränssnitt mot Televerket

HF-system för distribution av 10 videokanaler ("kabel-tv")

2. EKONOMISK ANALYS.

Grundutrustning såsom OB-bussar, Masterkontroll, videobandmaskiner, ljudblock etc för­utsattes kunna hyras.

Installationerna är emellertid omfattande och kräver avsevärda mängder kabel och växejsys-tem. Av de investeringar som måste göras torde endast ett fåtal objekt vara möjliga att åter­använda.

a) OSTERSUND/ATS.

Hyreskostnad kkr

-

5 st ljudbussar för radiostudior

420

-

2 st OB-bussar för tv-studior

1700 -20 vb-maskiner

2170

-

2 st ENG-block

250

-

2 st ENG-team

330

-

15 st off-tube kommentatorsyst.

320

-

Masterkontroll

4200

-

Kommentatorrangering

1200

SUMMA:

10590

123

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

-

Grundutrustning till 30 st radiostudior

-

HF-kommando mkl personsökare

-

HF-sändare RR

-

Monitorer, VHS

-

Bärbara bandspelare RR

-

Radiomottagare

-

"Kabel-TV system"

-

Kabeiutjämriing

-

Växel

-

VB-väljare, kringutrustning

-

Mätutrustning

-

ENG-block, kringutrustning

-

kabel, installationsmateriel RR-)-TV

-

övrigt

-

projektering(inkl Are) RR -i-TV

-

installation RR-t-TV

SUMMA: b) ÅRE.

-

2 st ljudbussar för radiostudior

-

4 st vb-maskiner

SUMMA:

-

Grundutrustning till 2 st radiostudior

-

"Kabel-TV system"

-

HF-sändare RR

-

Bärbara bandspelare RR

-

Monitorer. VHS

-

Kabelutjämning

-

Växel

-

VB-väljare, kringutrustning

-

Mätutrustning

-

kabel, installationsmateriel

-

övrigt

-

installation RR-t-TV

SUMMA:

c) Sammanställning av kostnader.

Summa hyreskostnader

Kostnaderna utfaller till betalning l:a kvartalet 1998.

Summa anskafTningskostnader

Behov av lik-vida medel:

1996 l:a kvartalet

7.8 Mkr

1996 4:e

12.6

Aniikafrningskostnad kkr

940

340

370 3710

440 60

670

650

130

940

130

130 1830

560 2490 2060

15450

llyrrsktistnad kkr

170 220

390

AnskalTningskostnad kkr

60 400 150 180 650 240

80 270 130 400 280 810

3650

10980

20380

124

BILAGA 4:

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1

DRIFTSPERSONAL- BEHOV OCH KOSTNADER.

Bevakning av en olympiad är en personalkrävande operation. Cti siort antal .specialister inom tekniska och programmä.ssiga yrken behövs för att utsändningarna skall kunna ske på ett professionellt och säkert sätt. Ett stort serviceansvar gentemot gästande radio- och tv-bo-lag från hela världen åvilar arrangerande nation. Exempel på erforderliga personalkategori­er

-TOM

-Ljudtekniker

-

Bildingenjörer

- Mixertekniker

-

TV-fotografcr

- Ljudassisienter

-

Elektriker

-OB-assistenter

-

Servicetekniker

- Kommentatortekniker

-

Videobandteknikcr

- Slow-motion tekniker

-

Grafiker

- Ateljépersonal

-

Producenter

- Scriptor

-

Bandrcdaklörer

- Förrådspersonal

-

Ekonomer

- Sekreterare

-

Bokare

- Tolkar

-

Ledning

- Växelpersonal

-

Studiomän

- Liason officers

Utgångspunkten för personalplaneringen är det antagna tävlingsprogrammet enligt bilaga 1.

Hänsyn måste också tas till tid för riggning, genrep och rivning/avveckling.

Maximalt behöver ca 700 personer vara i tjänst samtidigt.

Riksradion och Televisionen kan inte försörja OS-bevakningen med egen personal.  Stora

andelar måste inhyras "externt" i Sverige och från i första hand de övriga nordiska länderna.

Viss nyckelpersonal i TV-centret i Östersund samt merparten av kommeniatorteknikerna

tas från övriga Europa.

RESURSBEHOV OCH KOSTNADER, (kkr)

1.       Löner.

Totalt 

å

tg

å

r ca 81 000 arbetstimmar till en kostnad av

ca 372 kr/tim                                                                                .30L'2

2.       OB-tillägg.

Tidsåtgången för själva produktionen (dvs exkl riggning

och rivning) är ca 66 000 tim. Ca 50% av denna :io är

OB-grundande till en kostnad av ca 47 kr/tirn

1551

3.       Traktamenten.

Nuvarande dygnstraktamente för svensk personal är 277 kr.

Antag 50% utländsk personal med 470 kr/Jag.

4183

4.       Hotellkostnader.

Normala hotellkosinader dvs cj 800 kr natten förutsattes

10640

125

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

5. Resor.

Specialpriser med Linjeflyg antages, 50% av alla tekniker

kommer från de andra Nordiska eller övriga Europa. Totalt

1300

6. Utbildning.

I viss begränsad utsträckning behöver extrainsatt personal

utbildning. 50 personer i 10 dagar ä 2700 kr.

Totalt inklusive lärarkostnader

1870

SUMMA TOT:

49676

126

BILAGAS:

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1

ÖVRIGA DRIFTSKOSTNADER.

1.                                                                    Transporter.

kkr

-

Materieltransporter (hyrd utrustning från Stockholm och utlandet)

340 -Hyrbilar

240

-

Hyra snöskotrar för riggning o dyl

60

-

Buss för personaltransporter

70

-

Helikopter för riggning och produktion

190

-

Skyliftar som kamerakranar

150

2.       Datasystem för resursbokning/planering.

-                                    hyra 8 månader inkl systemutveckling

1200

3.

Bevakningskostnader.

1800

4.

Administrativ materiel (kopiering, papper etc)

810

5.

Magnetband.

-

1-tums videoband, 200 tim a 1350 kr

270

-

ENG-kassetter

20

-

ljudband

13

6.       Reservdelar.

-batterier, VB-huvuden, plumbikoner etc etc

'i7()

7.       Kläder

-                                    Specialjackor, kängor etc för personal

2700

8.

Kontorsmöbler

1350

9.

Representation

550 lO.Förbrukningsmateriel, övrigt

1080 SUMMA:

11393

127

BILAGA 6:

Prop. 1990/91: 55 BUaga 1

LOKALBEHOV FÖR RADIO OCH TV.

l. Radio- och (v-center i 

Ö

stcrsund/ATS (kvm).

Antal    å

Radio      TV      Gemensamt

SLMMA: TOTALT:

Studioblock tör gästande

bolag(kontor -i- k-rum -(- studio)

30

54

1620

Större radiostudio

1

100

100

TV-studior för gästande bo-

lag (k-rum-i-studio) Vlasterkontroll -(-vb-rum

3

100

300

1

400

40(1

CAR (apparatrum, stativ) ENG-reaigering

1

300

.v()()

2

15

30

Off-tube kommentering

15

6

'»()

Kontrollrum för off-tube

1

20

20

Uppehållsrum för tekniker

1

50

50

Sammantradesrum

4

25

1(10

Briefingrum

1

200

:(){)

Kontor för adm, SR/EBU

20

20

200

200

Teknikbokning

1

lOO

10(1

"Rental service"

1

50

.M)

Tekniskt varmförråd

2

100

75

125

Tekniskt kallförråd (Barra-

1

200

200

cudatält?)

Tekniskt underhåll

1

100

100

Redaktion f()r gästande tv-bolag.

normalstorlek

21

65

1365

Dito för större tv-bolag

7

500

3500

Utrymmen för EBU-administration

10

30

300

1610

1995      5520 9125 kvm

Samtliga lokaler förutsattes ligga i samma byggnad. Förråd i nära anslutning till tv-centret. Därutöver behövs parkeringsplats för ca 300 bilar.

2. Radio- och tv-cenler i 

Å

re (kvm).

Antal

Radio      TV      Gemensamt

Radiostudio för gästande bolag

2

25

TV-studio för gästande bolag

1

100

Bokningskontor

1

20

Uppehållsrum för tekniker

1

30

50

100

20 .0

128

Prop. 1990/91:55

Bilaga 1

Antal

å

Radio

TV

Gemen.samt

Tekniskt förråd Tekniskt underhåll Kontor för adm SR/EBU VB-rum, CAR Redaktioner för gästande bolag

1 1 5 1 15

30 30 20 50 15

40

60 50

.0 .30

225

SUMMA:

90

210

.355

TOTALT:

655 kvm

Därutöver behövs parkeringsplats för ca 100 bilar. 3. Arenorna.

Vid varje arena krävs uppställningsplats för OB-bussar med följefordon i)å ca 300 kvm. Därutöver behövs på varje arena lokaler inomhus för kommentatorer samt kontrollrum för kommentaloranläggningen.

a)      [REDACTED_EFTERNAMN] för ishockey A och konståkning.

Läktarplatser för 52 kommentatorer

-      kvm

Kontrollrum 20 kvm

20

b)      [REDACTED_EFTERNAMN] för ishockey B.

L-äktarplatser för 40 kommentatorer

Kontrollrum 20 kvm

20

c)       Skridskoarena.

50 st kommentatorhytter ä 6 kvm

300

Kontrollrum 20 kvm 20

d)       Skidor.

45 st kommentatorhytter å 6 kvm

270

Kontrollrum 20 kvm

20

e)       Skidskytte.

50 st kommentatorhytter ä 6 kvm

300

Kontrollrum 20 kvm

20

f) Backhoppning

55 st kommentatorhytter ä 6 kvm

330

Kontrollrum 20 kvm

20

129

9 Regeringens proposition. 1 saml. Nr 55

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

g) Bob/Rodel

45 st kommentatorhytter ä 6 kvm Kontrollrum 20 kvm

h) Slalom etc (Åre)

55 st kommentatorhytter ä 6 kvm Kontrollrum 20 kvm

h) Störtlopp etc (Åre)

55 st kommentatorhytter a 6 kvm Kontrollrum 20 kvm

TOTALBEHOV FÖR KOMMENTATORER:

2310    kvm

130

BILAGA 7:

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1

FÖRPLANERING.

Efter ett eventuellt beslut i september 1991 i Birmingham startar pkiiicringsarhctet. For RR's och SVT's del innebär den första tiden att en mängd uppgilicr nuisic lämnas till ar­rangörerna i framför allt byggfrågor. Man kan alltså räkna med att resurser måste ställas till förfogande redan från årsskiftet 1992.

Nästa viktiga aktivitet inträffar i samband med OS 92 i Albertville och i .illchaminer -94.

Åtagandet växer sedan succcsivi för att från mitten av 1996 uppskattningsvis 16 personer måste arbeta heltid.

Totalt uppskattas en planeringskapacitet på ca 60 manår till en kostnad av 20.4 Mkr. Om­kostnaderna för planeringsarbetet beräknas till 6.7 Mkr.

Ett nödvändigt moment i OS-torheredelser är att genomtVira eii anuil iiniMiislingar från evenemang pa de slutliga tävlingsplatserna ett år före spelen, tidig;iic k;ill;it "lÖR-OS". ett begrepp som börjar försvinn;i. Dessa tävlingar bör TV-produceras i hLL:i.iiiN;Rl omraitning. Lppskaiiad produktionskostnad 6 Mkr.

Behov av likvida medel för lön och omkostnader fördelas i tiden enligt:

0.3 Mkr

l:a kvartalet   1992

1.2

l:a

1993

5.2

l:a

194

3.6

l:a

1995

4.5

l:a

1996

14.3

l:a

1997

4.0

l:a

1998 för avveckling

SUMMA KOSTNADER     .\\l Mkr.

131

BILAGAS:

Prop. 1990/91: 55

Bilaga 1

INTÄKTER.

Den del av radio- och tv-prodiikiionen som avser unilateral procliikiion ncb där RR och SVT ger service till gästande bolag som ej medtagit igen teknisk uirustning. förutsattes bli asgiftsbelagd. Detta fcirfaringssäii har i större eller mindre utsiräckiiiiii; lilläiiipais vid de senare spelen. Vid OS i Söul erbjöds teknisk service till mycket h(')ga kosinadcr för använd­arna.

Det är alltid svårt att bedöma vilka intäkter som kan komma ait uppsi.i. Den tekniska di­mensioneringen i bilagorna 2 och 3 baseras på erfarenheter frän ( algary och vad som da kunde "säljas".

Den tekniska utvecklingen har dock på senare tid lett till att det bliv ii enklare alt ta med egen utrustning varför hyrbelioven minskar och därmed intäkterna.

Normalt skickar arrangerande land förfrågningar två och ett år forc spelen där dellagande länder får uppge sina behov. Den tekniska kapaciteten kan då dimensioneras mer e.xakl ef­ter behoven.

En grov uppskattning av möjliga intäkter vid uthyrning av tekniska lesurscr är 6 Mkr inkl moms.

132

Bilaga 7       Prop. 1990/91:55

1 (11)

Bilagal

INVESTERINGAR OCH DRIFT TELESERVICE

Teleservice

Utredningen har gjorts av sakansvariga enheter inom respek­tive omr

å

de och sammanst

ä

llts av Anders[REDACTED_EFTERNAMN] vid 

Ö

ster­sunds teleomr

å

de.

Deltagande enheter har varit

-

Telekontoret, 

Ö

stersund

-

Televerkets N

ä

tavdelning, Farsta

-

Televerket Radio, Sundsvall och Farsta

Utg

å

ngsmaterial har varit ber

ä

kningarna fr

å

n 

Ö

stersund/Are 1994. Effekter som den kontinuerliga teknikutvecklingen f

ö

rv

ä

ntas ge, har v

ä

gts in. Det g

ä

ller s

å

v

ä

l n

ä

tstruktur som nya anv

ä

ndarkrav.

Utvecklingen inom telekommunikationsomr

å

det 

ä

r ju oerh

ö

rt expansiv just nu och detta f

ö

rh

å

llande g

ö

r att man kan t

ä

nka sig flera alternativa l

ö

sningar i de enskilda fallen. Givetvis har utg

å

ngspunkten genomg

å

ende varit att man skall anv

ä

nda den teknik som idag 

ä

r tillg

ä

nglig och kommersiellt g

å

ngbar. I vissa avsnitt bygger dock utredningen p

å

 n

ä

tde­lar som 

ä

nnu bara finns i l

å

ngsiktiga planer som kan komma att 

ä

ndras. Det ligger d

ä

rf

ö

r en viss os

ä

kerhet i ber

ä

k­ningarna som kan sl

å

å

t b

å

da h

å

llen vad betr

ä

ffar kostna­derna.

Kostnadsber

ä

kningen best

å

r av tv

å

 delar: hyres- och ser­vicekostnader fbr ett uppskattat antal apparater, v

ä

xlar, f

ö

rbindelser etc samt kapitalkostnader f

ö

r de investe­ringar, som m

å

ste g

ö

ras (tillf

ä

lligt, f

ö

r tidigt eller permanent) enbart f

ö

r OS 1998.

Hyres- och servicekostnader har ber

ä

knats p

å

 en anv

ä

nd­ningstid av tv

å

kvartal: 97-1 och 98-1, utom f

ö

r abonnent­v

ä

xeln. Denna ber

ä

knas vara 1 drift under tiden juli 1996 tom juni 1998.

F

ö

r tillf

ä

lliga installationer (terminaler och dylikt) 

ä

r restv

ä

rdet p

å

 materielen efter nedmonteringen minskad med nedtagnlngskostnaden.

Kostnadskalkylen bygger s

å

ledes p

å

 att televerket p

å

egen hand anskaffar erforderligt Investeringskapital. OS-arran-g

ö

ren belastas enbart med sedvanliga hyres-, abonnemangs-och serviceavgifter samt kapital- och driftkostnader f

ö

r de extra investeringar som erfordras enbart f

ö

r spelen.

133

Trafikavgifter f

ö

r telefoni, telex och data har ej ber

ä

k­nats och 

ä

r ej heller med i kostnadskalkylen. Eventuellt t

ä

ckes dessa kostnader med int

ä

kter f

ö

r f

ö

rs

å

lda tj

ä

nster fr

å

n nyttjarna.

F

Ö

RST

Ä

RKNING AV TELEN

Ä

TET

Fr o m 1992 har Televerket optiska fiberkablar fr

å

n Stor­lien via 

Ö

stersund till Sundsvall samt l

ä

ngs Inlandsbanan fr

å

n Dalarna och norrut i trafik. 

Ö

stersund - Are-omr

å

dena 

ä

r s

å

ledes v

ä

l f

ö

rs

ö

rjda med grundkapacitet f

ö

r telekommu­nikationer. F

ö

ruts

ä

ttningarna f

ö

r ett telen

ä

t med h

ö

g kapacitet och s

ä

kerhet

ä

r d

ä

rf

ö

r mycket goda. Endast till­f

ä

lliga ut

ö

kningar kr

ä

vs, i huvudsak inom t

ä

vUngsorterha och dess n

ä

rhet.

Telefonin

ä

tet ut

ö

kas i 

Ö

stersund med en tillf

ä

llig con-tainermonterad AXE-koncentrator inneh

å

llande 2000 nr. AXE-stationerna 1 

Ö

stersund och J

ä

rpen ut

ö

kas liksom 

ö

vriga telefonstationer inom de omr

å

den d

ä

r 

å

sk

å

dare f

ö

rv

ä

ntas bo 1 st

ö

rre omfattning. Utlandsstationerna, s

å

v

ä

l automatiska som manuella, ut

ö

kas i relativt omfattande grad.

DATEX-, TELEX- och NMT-n

ä

ten f

ö

rst

ä

rks.

Kostnader f

ö

r ut

ö

kning av utlandsstationer, Datex och Telex-n

ä

ten belastar ej OS-arrang

ö

ren. Dessa ber

ä

knas t

ä

ckas av 

ö

kade trafikavgifter.

Abonnentv

ä

xel

Abonnentv

ä

xelsystem med totalt 1800 linjer monteras i televerkets lokaler i 

Ö

stersund. Ab-v

ä

xeln har utflyttade v

ä

xelenheter inom 

Ö

stersund och Are. Den f

ö

rses ocks

å

 med datakommunikation och h

ä

nvisningsdator. Televerket betj

ä

nar telefonistfunktionen, vilken uppskattas till 59 man

å

r under tiden juli 1996 tom juni 1998.

TERMINALER

Det

ä

r mycket sv

å

rt att 1 dagsl

ä

get (1989) sia om vilka terminaltyper som 1997--1998 kommer att anslutas till telen

ä

tet f

ö

r ljud-, text- och data

ö

verf

ö

ring. Telekom­munikationsomr

å

det utvecklas h

ö

gre takt 

ä

n n

å

gon annan verksamhetsbransch. Marknaden blir ocks

å

allt friare fr

å

n monopol och centralstyrning.

Inklusive n

å

got tusental telefonapparater f

ö

r bla anslut­ning till abonnentv

ä

xeln, f

ö

resl

å

s att en summa motsvarande 12 Mkr ansl

å

s f

ö

r div terminaler och tillbeh

ö

r. Dessa terminaler f

ö

rutses anv

ä

ndas inom administrationen, f

ö

r­l

ä

ggningar och presscentra.

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

134

Interna n

ä

t

Samtliga arenor f

ö

rbinds med Press- och radio-TV-centra. som 

ä

r placerade i ATS-lokalerna. I Are anordnas ett "Sub-center" som dels har f

ö

rbindelser till samtliga are­nor; dels till ATS. N

ä

t inom arenorna f

ö

ruts

ä

tts ing

å

 i kostnaderna f

ö

r respektive arena.

Internn

ä

ten omfattar s

å

v

ä

l arrang

ö

rens kommunikationsbehov som radio/TV samt press och 

å

sk

å

dare.

Kabel/TV

Vid samtliga arenor och 

ö

vriga funktioner finns anordnat ett Kabel/TV-n

ä

t med 20 kanaler. Detta skall ge arrang

ö

rer, massmedia, aktiva samt publik m

ö

jlighet att f

ö

lja aktivite­terna vid de olika arenorna. Kabel/TV-n

ä

tet byggs 

ä

ven ut i 

Ö

stersunds centrum till fromma f

ö

r k

ö

pm

ä

nnen och deras kunder. I Are finns ett redan etablerat Kabel/TV-n

ä

t.

F

ö

rhyrda ledningar

Are och 

Ö

stersund sammankopplas med erforderligt antal ledningar f

ö

r telefoni, data samt radio/TV-f

ö

rbindelser i en befintlig optisk fiberkabel. F

ö

r att erh

å

lla h

ö

gsta m

ö

jliga s

ä

kerhet uppkopplas en reservv

ä

g f

ö

r str

ä

ckan Are-

ö

stersund. Reservv

ä

gen st

å

r uppkopplad och 

ö

vervakad. Den har full kapacitet och switchas In vid behov p

å

ö

gon­blicket.

Fr

å

n 

Ö

stersund finns ett antal geografiskt skilda v

ä

gar. TV-programmen s

ä

nds fr

å

n 

Ö

stersund antingen via radiol

ä

nk-system el ler satel1 it.

Kommunikationsradio

Frekvensutrymmet 1 Sverige f

ö

r radiokommunikation med stor kapacitet 

ä

r begr

ä

nsat. Det 

ä

r d

ä

rf

ö

r synnerligen viktigt att planeringen av radiostrukturen planeras 1 ett tidigt skede. Televerket har tillsammans med[REDACTED_EFTERNAMN] Radio System f

ö

ruts

ä

ttningar f

ö

r att optimera radiokommunikationsn

ä

ten 1 Are och 

Ö

stersund.

Man kan utg

å

 ifr

å

n att behovet av ett v

ä

l fungerande radio-kommunikationssystem f

ö

r arrang

ö

rspersonal, s

ä

kerhetstj

ä

nst - inkl polis och r

ä

ddningstj

ä

nst - samt transportsystem 

ä

r stort. Dessutom kr

ä

vs planering av frekvensutnyttjandet f

ö

r deltagarnationernas medhavda radiosystem.

F

ö

r dessa 

ä

ndam

å

l har 10 Mkr uppskattats i investeringsbe­hov.

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

135

Jourtj

ä

nst, reservdelar

Funktionen hos anl

ä

ggningarna f

ö

r telekommunikation m

å

ste i m

ö

jligaste m

å

n s

ä

kerst

ä

llas. Vid behov skall fels

ö

k-ning/felavhj

ä

lpning eller annan t

ä

nkbar

å

tg

ä

rd, t ex om­koppling, snabbt kunna p

å

b

ö

rjas. F

ö

r detta kr

ä

vs ut

ö

kade personella insatser motsvarande ca 40 manm

å

nader (inklusive testt

ä

vlingar) i form av jourtj

ä

nstg

ö

ring eller liknande samt ut

ö

kad reservdelsh

å

llning.

Larm- och bevakninqsanl

ä

ggnlngar

En uppskattad totalsumma presenteras betr

ä

ffande anl

ä

gg­ningar f

ö

r inbrottslarm, passagekontroll och TV-

ö

vervak-ning.

Televerket Radio, rundradio

Kalkylen

ä

r baserad p

å

 tillsammans med Sveriges Radio bed

ö

mda 

ö

verf

ö

ringsbehov mellan t

ä

vlingsplatserna och till utlandet, enl bilaga 1--3. Kostnaderna anges i 1989 (dec) 

å

rs prisniv

å

. Vi f

ö

ruts

ä

tter att s

ä

rskilda medel ansl

å

s f

ö

r bestridande av Televerket Radlos kostnader f

ö

r radio- och TV-verksamheten 1 samband med OS-98.

Kostnader f

ö

r lokala kabelbundna f

ö

rbindelser och f

ö

rbin­delser mellan Are och 

Ö

stersund, samt ljudf

ö

rbindelser huvudsakligen kommentatorf

ö

rbindelser fr

ä

n 

Ö

stersund till utlandet Ing

å

r i den av tio 

Ö

stersund uppgjorda kalkylen. Detta g

ä

ller

ä

ven telefontj

ä

nster (v

ä

xlar och dyl).

Ut

ö

ver nedan angivna behov kan det bli aktuellt att ut­l

ä

ndska programf

ö

retag (motsvarande) beg

ä

r att f

å

 nyttja s

ä

rskilda transportabla jordstationer f

ö

r egen r

ä

kning. Eventuella kostnader h

ä

rf

ö

r f

ö

ruts

ä

tts komma att debiteras respektive f

ö

retag direkt.

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

INVESTERINGSKOSTNADER

F

ö

r att m

ö

ta de f

ö

rv

ä

ntade kraven erfordras en avsev

ä

rd

ö

kning av 

ö

verf

ö

ringskapaciteten f

ö

r rundradions del. I stor utstr

ä

ckning kan detta ske genom tidigarel

ä

ggning av planerad ut

ö

kning/modernisering. F

ö

r att senare kunna anv

ä

nda utrustningen i rundradions ordinarie verksamhet m

å

ste dock viss omdisponering ske.

Efterf

ö

ljande sammanst

ä

llning visar hur den uppskattade totala bruttoinvesteringskostnaden (materiel och d

ä

rmed f

ö

renade arbetskostnader) p

å

ca 133 Mkr kan h

ä

rledas ur olika Investerings

ä

ndam

å

l.

136

Rundradions kostnader

Brutto­investering

Restv

ä

rde

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Lokala f

ö

rbindelser f

ö

r bild och ljud samt kontroll- och kopplings­utrustningar p

å

 t

ä

vlings­platser och masterkontroll

-

Are

-

Ö

stersund

Mast och hus i 

Ö

SK Fri­tidsomr

å

de, 

Ö

stersund

F

ö

rbindelser fr

å

n 

Ö

ster­sund till utlandet

Summa

10 18

103

133 Mkr

7 13

68

88 Mkr

De angivna kostnaderna 

ä

r ber

ä

knade p

å

 i huvudsak nu k

ä

nd teknik och utrustning. I vilken omfattning den tekniska utvecklingen p

å

verkar angivna kostnader beror inte enbart p

å

 utrustningens pris och kapacitet utan 

ä

ven p

å

 de krav och f

ö

rv

ä

ntningar anv

ä

ndarna st

ä

ller p

å

ny teknik och ut­rustning, t ex h

ö

guppl

ö

snings-TV och 15 kHz stereof

ö

rbin­delser f

ö

r kommentatorer.

F

ö

r genomf

ö

randet av bruttoinvesteringen erfordras under 

å

ren 1993

1995 ca 35 Mkr/

å

r och 1996 ca 28 Mkr. Restv

ä

rdet ca 88 Mkr ber

ä

knas kunna utnyttjas f

ö

r rundradions investe­ringar med 28 Mkr 1997, 22 Mkr/

å

r 1998

1999 samt 16 Mkr 

å

r 2000. N

å

gra r

ä

ntekostnader har inte inr

ä

knats.

DRIFTKOSTNADER

F

ö

ljande sammanst

ä

llning f

å

r betraktas som prelimin

ä

r avsedd att belysa, storleksordningen av de kostnader som skall belasta OS-kommitt

é

n och Inkluderar ett begr

ä

nsat f

ö

r-OS 1997. Merparten av kostnaderna utfaller till betal­ning i samband med spelen varf

ö

r behov av f

ö

rskottsmedel f

ö

r detta ej beaktats i denna kalkyl. Behov av driftmedel, ca 1,5 Mkr, kommer dock att erfordras under perioden 1993

1996.

137

F

ö

rplaneringen och projektering

Utbildning och bemanning f

ö

r distribution, 

ö

vervakning och service

F

ö

rbindelsebest

ä

llningskontor Frekvensplanering

>

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Hyra av jordstationer, satellitkapacitet, helikoptrar transportabel radiol

ä

nk, terminal-fordon m m

10 24

LOKALER

Televerket Radio, Rundradiotj

ä

nster f

ö

ruts

ä

tter att ar­rang

ö

ren utan kostnad f

ö

r oss tillhandah

å

ller

ä

ndam

å

lsen­liga lokaler f

ö

r tillf

ä

llig uppst

ä

llning av teknisk utrust­ning, expeditioner, personalrum och f

ö

r andra motsvarande 

ä

ndam

å

l liksom erforderlig v

ä

rme, elektrisk energi inkl reservkraft, VVS och s

ä

kerhetsbevakning.

Vidare f

ö

ruts

ä

tts att arrang

ö

ren tillf

ö

rs

ä

krar Televerket Radio, Rundradiotj

ä

nster, logim

ö

jligheter f

ö

r tj

ä

nstg

ö

rande driftpersonal (ca 30 personer i 

Ö

stersund och ca 20 1 Are) under t

ä

vlingsperioden 1 n

ä

ra anslutning till respektive t

ä

vlingsplats.

Lokalbehov 1 direkt anslutning till Sveriges Radio:

St

ö

rtloppsm

ä

l

20 m

Slalomm

å

l

20 m

Teknisk central Are

60 m

IBC

Ö

stersund

200 m

(International Broadcasting

Centre)

Tillg

å

ng till antennb

ä

rare vid IBC f

ö

rutses

5

kVA

5

kVA

10

kVA

10

kVA

L

ä

nkterminal i hopptorn, 

Ö

stersund (lokal + antenn­b

ä

rare)

20 m

10 kVA

Plats f

ö

r fordonsuppst

ä

llning:

I anslutning till st

ö

rtloppsm

å

l. slalomm

å

l och teknisk central 1 Are motsvarande 15 parkeringsplatser.

138

I anslutning till IBC och samtliga t

ä

vlingsplatser m m i 

Ö

stersund motsvarande 20 parkeringsplatser. Uppst

ä

llningsplats utomhus (inh

ä

ngnad) f

ö

r transportabla jordstationer med fri sikt mot s

ö

der:

Are

200 m       20 kVA

Ö

stersund

400 m       50 kVA

Tillg

å

ng till vissa lokaler ca 1997-10-01 och resten 1 b

ö

rjan av januari 1998 fram till 1 m

å

nad efter OS. Motsva­rande g

ä

ller i begr

ä

nsad omfattning vid ett f

ö

r-OS. Dess­utom erfordras tillg

å

ng till mark f

ö

r mast 50 m h

ö

g + hus i 

Ö

SK Fritidsomr

å

de.

Finansiering

Betalningsterminer

I takt med att teleanl

ä

ggningar best

ä

lls och byggs ut f

ö

rutsattes att Televerket sj

ä

lvt tillhandah

å

ller erforder­liga investeringsmedel, varf

ö

r r

ä

ntekostnader f

ö

r f

ö

rtidigt gjorda investeringar ing

å

r 1 redovisade driftkostnader.

Betr de investeringar som g

ö

rs f

ö

r Radio- och TV-s

ä

nd-ningar, m

å

ste dessa i sin helhet och vid utf

ö

randet, bekos­tas av os-arrang

ö

ren. Efter spelens genomf

ö

rande

å

terbeta­las det ber

ä

knade restv

ä

rdet - minskat med nedtagnings- och r

ä

ntekostnader f

ö

r tiden fram till dess utrustningarna ber

ä

knas kunna utnyttjas i rundradions normala verksamhet.

Merv

ä

rdesskatt

Fr o m 1991 kommer sannolikt alla teletj

ä

nster att bel

ä

ggas med merv

ä

rdesskatt. D

ä

rf

ö

r ing

å

r lagstadgad skatt i samt­liga kostnader enl 1989 

å

rs merv

ä

rdesbeskattning (23.46 

X)

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

139

Kostn i 1000-tal kr

152 000

50 000

143 000

24 000

INVESTERINGAR OCH DRIFT TELESERVICE

Investerinqsdel

TELESERVICE OCH

TELEVERKET RADIO.

INVESTERINGAR OCH

DRIFT, KOSTNADER

Teleservice

Investering

F

ö

rst

ä

rkning i

n

ä

tet

57

400

Abonnentv

ä

xel

18

600

Terminaler

14

800

Interna n

ä

t

29

900

Kabel TV

1

600

F

ö

rhyrda ledn

Kom-radlo

12

400

Jourtj

ä

nst, reserv-

delar

Larm och bevakn

17

300

Drift

F

ö

rst

ä

rkning

10

000

Abonnentv

ä

xel

15

800

Terminaler

4

300

Interna n

ä

t

4

200

Kabel-TV

200

F

ö

rhyrda ledn

9

400

Kom-radio

600

Jourtj

ä

nst reserv-

delar

5

000

Larm och bevakn

500

Televerket Radio

Investeringar

Lokal utr 

ö

ster-

sund

20

000

Lokal utr Are

10

000

F

ö

rbindelser

fr

å

n 

Ö

stersund

till utlandet

103

000

Budgetreserv

10

000

Drift

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Rv

Anm/Restv

ä

rde

369 000

Rv

153 000

202 000

Rv

65 000

Rv

65 000

Rv

30 100

Rv

7 400

Rv

4 900

Rv

9 500

Rv

500

8 600

Rv

4 000

167 000

Rv

88 000

Rv

88 000

Rv

13 000

Rv

7 000

Rv

68 000

140

TELEVERKET RADIO Rundradio, Rrf

Å

RE, Vinter-OS 1998

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

i

.

i

O

C

)

-D

C

D

D

ra

3

ro

1

C

a

o

O

re

0

O

ro

a>

l-

JX

a;

l:

-o 

>

o E

T5

0

E

fN

00.

,

°

5

?

v

£

).

»

i

*

\

'   1

' '

r

_J

i

' '

St

ö

rtlopp

S alom

,

i

k

c

)

c

)

k-

re

ro

ro

C-

ro

c

Q.

IM

Cl

ro

o

O

-ii

O

O

.

OJ

-o

O

01

k.

Cl

_o

>

>

"K

fN

(NI

Ffni

'

fSI'

r

fN'

mjr

rsi'

r

Tek

nisk central

i   L

.        i

L

)

N 

X

k.

ro

ro

ro

.

Q.

c.

"D

rv

o

o

4j

O

o

»

.ro

4mJ

to

-o

O

Ä

OJ 4-J

"

r

o

.>

.>

1/1

t/1

LO

f

-'i

r

'I

,

v

'

r

"1

'

Transportabla jordstatipner ibr 

ö

verf

ö

ring via satellit

10 TV-kanaler

I kabel-TV-

n

ä

t, f

ö

r

"tittar"

Tfn-v

ä

xel OS

50 ankn +

15 HL

5 St telex, telefax etc.

Ö

stersund

141

TELEVERKET RADIO Rundradio, Rrf

Prop. 1990/91: 55

Ö

STERSUND Vinter-OS 1998

Kabel-TV

nät

20 kanaler

tittar"

Tfn Vx

OS

750 ankn

50 HL

Tfn Vx Rundradio 250 ankn

(lokalt)

Telex

Telefax

10 st

14 video

3 video

L

ä

nd-

å

knmg

1 video

INTERNATIONAL BROADCASTING CENTRE (IBC) Armens Tekniska Skola, ATS

Sp

å

r­slinga

3 Jtereopar

*                 n

200 lokalpar

i

14 video

3 video

'   -

k      TERMINERING

Skid­skytte

1 video

f            UlLANDbr

Sp

ä

r-slinga

3 stereopar

Video

                                 rs   

10 st

200 lokalpar           i

Stereopar 

fS st   

2 video

   -

Back- hoppning

1 video

3 stereopar

7 kHz

40 st

134 lokalpar

i  1   -

4-fr

å

dar

2 video                   "   

240 st

Bob/Rodel

  1 video

3 stereopar

                                  rs

96 lokalpar

1  1    

2 video

y   \

Skridsko

/       11

 1 video

vy/X            /   1

3 stereopar                     

TxOx/

o

r

/

£

\,

122 lokalnar               I    

y\M\

3 video

-/ i  \

Ishockey A

 1 video

1

>M

J siereopar

n

1            "v

*  200 lokaloar           |

.

2 viceo

 r

Transportabla jord­stationer f

ö

r 

ö

ver-

Ishockey B

1 video

3 stereopar                     

f

ö

ring via satellit

                                 rs

120 lokalnar

------- 1

.

2 video                       

Are-

ö

stersund-Are

R

å

dhuset

2 video

3 Stereopar

'c

1

'c

ö

c 

1

video

m                                         '

4 Jt 3 tt

25 lokalpar             |

2 video

b It

Press-center

 1 video

3 stereopar

4.tr

ä

dar

i                  n

JL

75 st           142

25 lokalpar              |

7 kHz

_J

20 It

TELEVERKET RADIO Rundradio, Rrf

Vinter-OS 1998

Prop. 1990/91:55 1989-12-01

Bildf

ö

rbindelser

Jcrdetotloner

Jordetotloner

Helsing-fcrs

143

Bilaga 8 1(5)

BOENDE, SERVICE OCH KULTUR

Boende

Nationstruppernas boende har samlats till en Olympisk By i

Ö

stersund - se punkt 5.

ö

vrigt boende enligt nedan ing

å

r i OS-arrang

ö

rens administ­rativa ansvar, men skall (utom f

ö

r vissa funktion

ä

rer) helt b

ä

ra sina egna kostnader. Detta g

ä

ller 

ä

ven om exempelvis en alpin deltrupp f

ö

redrar att ordna s1tt boende i Are.

Arrang

ö

ren b

ö

r f

ö

re h

ö

sten f

ö

rboka erforderlig b

ä

dd- och servicekapacitet.

Officials: Boende och kongresser

Enligt nu g

ä

llande tradition och praxis skall ett exklusivt boende och h

ö

gv

ä

rdig service erbjudas lOC-medlemmar, deras g

ä

ster, NOC- och Ip-representanter, jury och IQCis stab. som ber

ä

knas uppg

å

 till ca 750 personer.

"lOC-hotellen" skall bokas helt av OS-organisatipnen och ha s

ä

rskild bevakning.

Ackreditering sker p

å

 respektive hotell.

En lOC-kongress kommer att h

å

llas 2--3 dagar f

ö

re spelen. L

ä

mplig lokal kan vara teatern. Arrang

ö

ren h

å

ller tolkar och tolkutrustning.

Det kan dessutom f

ö

rv

ä

ntas att m

ä

nga internationella spe­cialf

ö

rbund och andra organisationer bokar kongresser i OS-orterna fr o m den dag beslut tas om var spelen skall h

å

llas tom OS-veckorna.

Befintliga 1 :a-klasshotel1 och ett hotell med internatio­nell h

ö

g standard som f

ö

ruts

ä

tts vara byggt 1998, har erforderlig b

ä

dd- och servicekapacitet.

Daghotell f

ö

r lOC 1 Are.

Ett lobbyutrymme och n

å

gra rum reserveras f

ö

r lOC-medlemmar och deras g

ä

ster som 

ö

nskar ett uppeh

å

llsst

ä

lle i Are.

Massmedia

6 000 personer ber

ä

knas komma. Ackreditering sker 1 press-Radio/TV-centra i 

Ö

stersund respektive Are.

Enpersonsrum med TV och telefon f

ö

r skrivande press i hotell samt stugbyar eller l

ä

genheter efterfr

å

gas. L

ä

genhe­ter kan vara turistl

ä

genheter eller tempor

ä

rt anpassade hyreshus.

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

144

Det normala boendem

ö

nstret inneb

ä

r en uppdelning p

å

 press­personal, rad1o-TV-reportrar respektive tekniker och dess­utom efter l

ä

nder/v

ä

rldsdelar. Boendet kan d

ä

rf

ö

r delas upp p

å

 m

å

nga anl

ä

ggningar - dock med relativt centralt l

ä

ge och med transportservice till press-radio-TV-centra och arenor.

En mediaby anordnas 1 

Ö

stersund f

ö

r 2 100 personer.

400 personer erbjuds hotellstandard i 

Ö

stersund.

1 500

2 000 personer som ber

ä

knas bevaka de alpina grenar­na erbjuds l

ä

genhets- eller hotellstandard i Are.

Ö

vriga 2 000 inkvarteras 1 elevbost

ä

der, turistanl

ä

ggningar och i vanliga l

ä

genheter som f

ö

rhyrs.

Funktion

ä

rer m fl

En stor del av funktion

ä

rsstaben f

ö

ruts

ä

tts tillh

ö

ra lokal­befolkningen och bo inom dagspendlingsavst

å

nd.

Milit

ä

r personal som medverkar i organisationen f

ö

ruts

ä

tts bo 1 egna anl

ä

ggningar.

F

ö

r inl

å

nade funktion

ä

rer, tekniker m m bokas b

ä

ddar i stugbyar, anpassade l

ä

genheter eller i milit

ä

ra anl

ä

gg­ningar.

Samordnad bokning g

ö

rs ocks

å

 f

ö

r f

ö

rst

ä

rkning av personal 1 offentlig tj

ä

nst.

Ö

vriga g

ä

ster

Arrang

ö

ren ber

ä

knas inbjuda ca 200 VIP-g

ä

ster som erbjuds boende i det t

ä

nkta lOC-hotellet.

Framtida arrang

ö

rer - ca 100 personer samt personal utifr

å

n som arbetar med kulturprogrammet m m ca 100 erbjuds l

ä

gen­heter i Are.

Sponsorerna ber

ä

knas 

ö

nska b

ä

ddar f

ö

r 15 000 personer f

ö

rdelade p

å

 3--5 dagars vistelse. 5 000 b

ä

ddar av h

ö

g kvalitet finns 1 bostadsr

ä

ttsl

ä

genheter i Are.

PUBLIK

I planeringen f

ö

ruts

ä

tts ca 1 000 000 s

å

lda biljetter p

å

 12 dagar. Detta Inneb

ä

r i snitt 84 000 per dag eller med oj

ä

mn f

ö

rdelning mellan 60 000 och 100 000 biljetter per dag.

Antalet personer, som ser p

å

 t

ä

vlingarna under en dag 

ä

r sv

å

rt att ber

ä

kna, d

å

 en och samma person kan se flera t

ä

vlingar. Personantalet blir d

ä

rf

ö

r l

ä

gre 

ä

n biljettan­talet. 1 biljettantalet ing

å

r 

ä

ven nationstruppernas bil­jettk

ö

p, vilket ytterligare reducerar siffran f

ö

r "publik", som kr

ä

ver boende och/eller transport.

10 Regeringens proposition. 1 saml. Nr 55

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

145

Publik finns av flera kategorier, t ex

-

Boende i 

ö

stersund-Are-omr

å

det + de extra g

ä

ster man bjuder hem under OS.

-

Publik utifr

å

n som efterfr

å

gar b

ä

dd och service under hela OS-perioden eller enstaka dagar. F

å

dagsbes

ö

kare kan exempelvis vara paketresor med natt

å

g +

ö

vernattning f

ö

r att ge en kort och intensiv OS-upplevelse. Det kan ocks

å 

vara f

ö

retag som bjuder kunder p

å

 en eller flera dagars OS.

-

Dagspendlare p

å

 t

å

g Sundsvall-Trondheim eller med char­terbuss och bil fr

å

n ett st

ö

rre omland.

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

F

ö

r boendet finns i dag f

ö

ljande totala b

ä

ddkapacitet

TOTALT CA       70 000 Ytterligare m

ö

jligheter finns i form av

-

Stugbyar och fritidshus i Tr

ö

ndelag

-

Fritidshus inom dagsreseavst

ä

nd i angr

ä

nsande l

ä

n

-

P

å

g

å

ende och planerad utbyggnad av turistb

ä

ddar inom dagsreseavst

å

nd, som med OS som morot, bed

ö

ms kunna uppg

å 

till 1 000 b

ä

ddar/

å

r

Service och kultur

Hotell  Kommer- Bostads- Plan    Totalt siellt  r

ä

tter  91

92 sj

ä

lvhus-h

å

ll

Ö

stersund      1

550

680

.

2 200

Are           1

150

900

8

300

(10 000) 10 350

ö

vriga Are kommun 2

170

4 420

1

700

8 290

ö

vriga J

ä

mtland

790

700

1 490

Trondheim-omr

å

det 3

000

3 200

6 200

tom Sundsvall  2

720

460

3 180

H

ä

rjedalen      2

600 980

3 600 10 760

6 200

13

T

Ö

"

000

34 710

B

ä

ddar i fritids-

hus i J

ä

mtlands

l

ä

n 26 000 hus

100 000 varav

4 000 hus i Are

kommun dvs

20 000 b

ä

ddar i

J

ä

mtland 33 600

33 600

146

Ö

stersund

Ö

stersund 

ä

r en bes

ö

ks- och servicestad med "n

ä

ra till allt". Det 

ä

r ocks

å

 en vacker stad med utsikt 

ö

ver sj

ö

 och fj

ä

ll. F

ö

r sport och fritidsaktiviteter finns mycket att v

ä

lja p

å

 i staden och i fritidsomr

å

den direkt intill stads­bebyggelsen. Dessa vardagskvaliteter har kommunen slagit vakt om och s

ö

kt utveckla.

Kommunen har drygt 58 000 inv

å

nare men en service, som 

ä

r dimensionerad f

ö

r m

å

nga fler. Genom att 

Ö

stersund

ä

r l

ä

ns­centrum och den klart st

ö

rsta staden i hela Norrlands inland finns det gott om kommersiell service och samh

ä

lls­service samt m

å

nga anl

ä

ggningar f

ö

r fritid och kultur. I stadscentrum finns inte mindre 

ä

n 300 butiker och ett 30-tal restauranger.

Ö

stersund 

ä

r ocks

å

en utbildningsstad och milit

ä

rstad. Sammanlagt utbildas 

ö

ver 1 500 elever p

å

 h

ö

gskolan, 3 000 elever p

å

gymnasieskolor, 3 000 v

ä

rnpliktiga och 500--1 000 officerare och civilanst

ä

llda p

å

 Arm

é

ns Tekniska Skola, F

ö

rsvarets f

ö

rvaltningsskola och de tre regementena.

Under vinterspelen b

ö

r handeln, restaurangn

ä

ringen, bank, post m fl utan st

ö

rre problem kunna bygga p

å

sin kapacitet och 

ö

ka 

ö

ppeth

å

llandet f

ö

r att klara kravet p

å

service.

Den kommunaltekniska servicen 

ä

r v

ä

l utbyggd och kan med tempor

ä

ra personalf

ö

rst

ä

rkningar klara den toppbelastning som OS inneb

ä

r.

Stadens skolor inr

ä

knas som en speciell resurs under OS-veckorna, d

å

det f

ö

ruts

ä

tts ett allm

ä

nt skollov. K

ö

k och matsalar utnyttjas f

ö

r matdistribution till Olympiska byn och f

ö

r mat till funktion

ä

rer och extra personal. De kan, om s

å

beh

ö

vs 

ä

ven fungera som komplement till den allm

ä

nna restaurangn

ä

ringen. Andra utrymmen i skolorna kan komma till anv

ä

ndning som administrationslokaler, fritidssys­sels

ä

ttning och speciella aktiviteter.

OS-bes

ö

kare skall ocks

å

 erbjudas ett sortiment av aktivite­ter och kultur vid sidan av de olympiska t

ä

vlingarna. 

Ö

stersund har redan idag ett brett utbud

-

L

ä

nsbibliotek och ett flertal kommundelsbibllotek

-

L

ä

nsmuseet med fornbyn Jamtli

-

Stadsmuseet

-

Fr

ö

s

ö

 Zoo

-

Ett stort antal konstgallerier

-

Tv

å

teatrar och Folkets Hus

-

Samlings- och f

ö

rel

ä

sningssalar 1 skolorna

-

Statskyrkor, frikyrkor och f

ö

rsamlingsg

å

rdar

-

Travbana

-

Ett modernt tredje generationens bad och flera traditio-

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

147

nella badanl

ä

ggningar

-

Fritidsg

å

rdar

-

8 st fullstora sporthallar (handbolIsm

å

tt) + ett antal mindre

-

Tennishall med 3 banor

-

Curlinghall

-

Skidbackar mitt i staden

-

Flera system med vandringsleder och motionssp

å

r, bl a ett 20 km l

å

ngt sammanh

ä

ngande elljussp

å

r

Karakteristiskt f

ö

r 

Ö

stersund

ä

r att det mesta av det uppr

ä

knade ligger inom g

å

ngavst

å

nd fr

å

n stadsk

ä

rnan.

Specialarrangemang kan ordnas under OS-veckorna i de n

ä

mnda lokalerna och utomhus. 

Ö

stersund har speciella traditioner p

å

 detta omr

å

de, s

å

som Expo Norr, Musikveckan, marknader och "yror". Storsj

ö

yran 

ä

r en stor fest mitt i stan, kan under OS ges i speciell tappning. Konst- och musikfestiva­ler kan ordnas liksom aktiviteter p

å

 isen.

Are

Are har utvecklats till en Internationell turistort av rang.

Servicen 

ä

r anpassad t1ll turists

ä

songerna, d

å

befolknings­talet 

ö

kar v

ä

sentligt. En anpassning till OS-krav b

ö

r d

ä

rf

ö

r kunna genomf

ö

ras spontant och utan s

ä

rskilda OS-kostnader.

I SJ:s planer f

ö

r upprustning av str

ä

ckan 

Ö

stersund-Are ing

å

r bl a utbyggnad av servicecentrat "Knutpunkt Are".

Den kommunaltekniska servicen har byggts ur kraftigt i samband med det s k Areprojektet.

Skolorna f

ö

ruts

ä

tts kunna disponeras p

å

 samma s

ä

tt som i 

Ö

stersund.

Vid sidan av t

ä

vlingarna kan bes

ö

karen bjudas p

å

 aktivitet­er, kultur och naturupplevelser, t ex

-

Ett mycket varierat utf

ö

rs

å

kningsomr

å

de

-

Ett vinterlandskap som Inbjuder till tur

å

kning och naturupplevelser fr

å

n vida fj

ä

llutbl lekar till vattenfall och Intima f

ä

bodmilj

ö

er

-

Kulturbyggnader i Are, Husa, V

å

l

å

dalen, Engelska Villan m fl

-

Kyrkor och en f

ö

rsamlingsg

å

rd i Are

-

Skolornas lokaler - samlingssalar, bad, sporthallar m m

Are kan i likhet med 

Ö

stersund anordna specialarrangemang under OS-veckorna.

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

148

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

OLYMPISKA VINTERSPEL ÖSTERSUND - 1998

BILAGA NR 9

TILL ANSÖKAN OM STATLIG GARANTI

999

INVESTERINGAR RÄDDNINGSTJÄNST m m

X

RÄDDNIlSrGSTJXlSrST

2

s j xj K:/Ä R D

3

r)OFXisrGK:oisra?R.oL3i.

4

:e>olis

5

ÖSTERS UISTDS ARMEGARN

X 

SON

6

r. XN S S TIjTRE L S EN CXVXI1.FÖRSVAR

y

V

K.OiyiiyiUNA.LTEK:NX SK

Tb>

s

SERVXCE KLAX-PCVr.,

r

ÖSTERSUNDS KOMMUN mfl

JANUARI   1990

149

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

R

Ä

DDNINGSTJ

Ä

NST, SJUKV

Ä

RD, POLIS m m

R

Ä

DDNINGSTJ

Ä

NST

1.1    

Ö

stersund

Kommunala r

ä

ddningstj

ä

nsten har i nul

ä

get bety­dande resurser f

ö

r att g

ö

ra insatser vid olika slag av olycksh

ä

ndelser. S

å

lunda finns i dag p

å 

huvudbrandstationen i 

Ö

stersund sju man p

å

 heltid f

ö

r att rycka ut inom 90 sekunder och fem man p

å 

deltid f

ö

r att rycka ut inom 

å

tta minuter. P

å

ytterligare tre orter i kommunen finns brand­stationer med sammanlagd beredskapsstyrka av 13 man, som kan rycka ut inom fem minuter.

Under tid f

ö

r olympiska vinterspel kommer befolk­ningen inom kommunen att 

ö

ka i stor omfattning, vilket st

ä

ller krav p

å

 ytterligare resurser, som kan redovisas p

å

 f

ö

ljande s

ä

tt:

-

Heltidsstyrkan p

å

huvudbrandstationen 

ö

kas fr

å

n sju till tio man, eventuellt f

ö

rdelade p

å

 tv

å 

platser beroende av hur anl

ä

ggningar f

ö

r OS-spel anordnas.

-

N

ä

rliggande kommuner skall genom avtal kunna l

ä

mna bist

å

nd vid st

ö

rre olyckor.

-

F

ö

rst

ä

rkningsmateriel uppl

å

nas fr

å

n civilf

ö

r­svaret. Erforderlig materiel som ej kan uppl

å

nas ink

ö

ps.

-

F

ö

rsvarsmakten bist

å

r med personal och materiel vid st

ö

rre olyckor samt speciellt med bandvagnar f

ö

r transporter av sjuka och skadade i terr

ä

ng.

-

Vid arrangemang, d

ä

r mycket folk samlas, skall finnas brandvakter, som kan ingripa omedelbart. L

ä

mpligt 

ä

r att dessa arbetar tillsammans med R

ö

da Kors-personal, som svarar f

ö

r sjukv

å

rdsbe­redskap.

Insatser vid st

ö

rre olyckor bor vara planerade. L

ä

mpligen finns en ledningsgrupp under OS-spelen med representanter i f

ö

rsta hand f

ö

r r

ä

ddnings­tj

ä

nsten, sjukv

å

rden och polisen.

150

1.2     Are

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Nuvarande organisation med deltidsanst

ä

lld perso­nal p

å

 sex man i beredskapsstyrkan och fem minu­ters ansp

ä

nningstid kommer ej att vara tillr

ä

ck­ligt med tanke p

å

 den anstormning av m

ä

nniskor och d

ä

rmed 

ö

kade r

ä

ddningstopografi, som ett olympiskt spel inneb

ä

r.

Det fordras s

å

ledes bl a en personal f

ö

rst

ä

rkning under spelen.

-     En heltidsstyrka p

å

 brandsstationen i Are, be­

st

å

ende av en brandm

ä

stare scm utryckningsbef

ä

l

samt fyra brandm

ä

n i dygnsbemanning, med 90 se­

kunders ansp

ä

nningstid. Nuvarande styrka, en

brand f

ö

rman och fem brandm

ä

n, f

ö

rst

ä

rker hel­

tidsstyrkan. Totalt kan d

å

 ins

ä

ttas tv

å

 bef

ä

l +

nio brandm

ä

n inom fem minuter efter larm.

Det totala per sonaif

ö

r st 

ä

rkningsbehovet = 20 man.

-

F

ö

rl

ä

ggningen av fem man (jour styrkan) kan ske genom inhyrning av husvagnar, scm placeras i n

ä

ra anslutning till brandstationen f

ö

r att per­sonalen skall klara ansp

ä

nningstiden 90 sekun­der .

-

F

ö

rl

ä

ggningen av de 

ö

vriga 15 brandm

ä

nnen kan ske p

å

 annat h

å

ll, centralt i Are, men det. m

å

ste allts

å

 tillses att bostad finns att tillg

å

.

-

F

ö

r utlarmning av heltidsstyrkan anskaffas per­sons

ö

kare samt kompletteras radioutrustningen.

-

Personlig utrustning (larmkl

ä

der) o dyl ink

ö

ps.

-

Civil f

ö

rsvarsmateriel kan till viss del uppl

å­

nas. F

ö

rsvarsmakten kan bist

å

 med personal och materiel i h

ä

ndelse av st

ö

rre olycka.

151

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

SJUKV

Å

RD

Sjukv

å

rdens inriktning under OS

Vid ett OS-arrangemang kan h

ä

lso- och sjukv

å

rdens resurser inom l

ä

nssjukv

å

rden, 

Ö

stersunds sjukhus samt prim

ä

rv

å

rden inom 

Ö

stersunds sjukhus. Krokoms och -Are kommuner st

ä

llas till f

ö

rfogande. L

ä

ns­sjukv

å

rden finns i 

Ö

stersund. H

ä

r finns l

ä

nets enda akutsjukhus med samlade kvalificerade v

å

rd­resurser. Inom 

Ö

stersunds sjukhus svarar lasaret­tet f

ö

r den del av kroppssjukv

å

rden, som kr

ä

ver akut- och/eller specialistv

å

rd. I l

ä

net finns en v

ä

l utbyggd prim

ä

rv

å

rd. Prim

ä

rv

å

rden omfattar bl a distriktsl

ä

karnas och distriktssk

ö

terskornas re­surser p

å

 h

ä

lsocentraler och mottagningar.

Den prim

ä

ra inriktningen 

ä

r att under OS-dagarna inst

ä

lla planerad verksamhet inom 

ö

ppen och sluten v

å

rd i f

ö

rh

å

llande till vad som bed

ö

ms erforder­ligt f

ö

r arrangemanget.

Kapacitetsbeskrivning

Totalt omfattar lasarettet ca 500 v

å

rdplatser, f

ö

rdelade i huvudsak p

å

 specialiteterna medicin, kirugi, ortopedi, obstretik-gynekologi, 

ö

ron-, n

ä

sa-, hals, 

ö

gon, barn samt infektion. Dessutom finns serviceavdelningar, anestesi, intensivv

å

rd.

centraloperation, r

ö

ntgen, kemiskt laboratorium, fysiologiskt laboratorium samt bakteriologiskt laboratorium. Dessutom finns en v

ä

l utbyggd spe­cialisttandv

å

rd. De somatiska specialiteterna finns s

å

lunda koncentrerade inom 

Ö

stersund incm en enhet, vilket inneb

ä

r en rationell v

å

rdorganisa­ tion och ett v

ä

lutrustat sjukhus med de flesta av det stora sjukhusens resurser.

152

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1 Lasarettet har inom aktuella kliniker bl a f

ö

l­jande resurser.

Klinik/avd elning v

å

rdplatser Intagna L

ä

karbes

ö

k/behand

Med icin

115

5

116

11

800

Lung

30

1

203

5

500

Infektion

37

982

2

500

Kirurgi

117

4

321

10

000

Ortopedi

65

2

035

10

500

Ö

gon

17

558

12

000

Ö

ron-, n

ä

sa-, hals

24

1

159

10

000

Barn

30

2

268

6

600

Obstretik-gynekologi

74

3

638

8

500

Hud

4

500

Akutmott

12

000

Klin kem lab (analyser)

2 100

000

Klin fys lab

1

000

R

ö

ntgenavd

50

000

Anestesiavd

10

000

Klin bakt lab

15

000

Isotopavd

600

Antalet operationer ber

ä

knas f

ö

r 1987 uppg

å

till

ca 10 000

Vid  inst

ä

lld planerad verksamhet kan optimalt 

ö

ppenv

å

rdsresurser motsvarande 265 l

ä

karbes

ö

k fri­g

ö

ras per dag.

Ett hundratal v

å

rdplatser b

ö

r 

ä

ven kunna frig

ö

ras.

Antalet specialistkompetenta l

ä

kare uppg

å

r till totalt 101 st.

Sjuksk

ö

terskepersonal finns inom l

ä

nssjukkvlrden motsvarande 451,01 tj

ä

nster.

F

ö

r prim

ä

rv

å

rden inom

Ö

stersunds kommun redovisas resurser enligt f

ö

ljande.

-

27 distriktsl

ä

kare f

ö

rdelade p

å

 8 h

ä

lsocentraler

-

31,75 distr.sk

ö

terskor

-

Folktandv

å

rd p

å

 6 h

ä

lsocentraler

Prim

ä

rv

å

rden har inom Krokoms kommun f

ö

ljande re­surser .

-

8 distriktsl

ä

kare f

ö

rdelade p

å

 3 h

ä

lsocentraler

-

10,5 distr.sk

ö

terskor

-

Folktandv

å

rd p

å

 3 h

ä

lsocentraler

153

vid Are sjukhus finns riks- och l

ä

nssjukv

å

rd in­neh

å

llande bl a ortopedisk rehabilitering. 

Ä

ven prim

ä

rv

å

rden f

å

r riks- och l

ä

nskarakt

ä

r, eftersom turister fr

å

n hela landet bes

ö

ker 

ö

ppenv

å

rdsmot­tagningarna. Vid h

ä

lsocentralen i Are 

ö

kas 

ö

ppet­h

å

llandet under turists

ä

songen och l

ä

karbemanning och jour finns b

å

de i Are och J

ä

rpen.

Prim

ä

rv

å

rdsverksamheten omfattar i stort f

ö

ljande.

7 distriktsl

ä

kare f

ö

rdelade p

å

 3 h

ä

lsocentraler

-

10 distr.sk

ö

terskor      "        "

-

Folktandv

å

rd p

å

 3 h

ä

lsocentraler

Vid ber

ö

rda sjukhus och h

ä

lsocentraler incm pri­m

ä

rv

å

rden kan den planerade verksamheten inst

ä

l­las, varvid beredskap finns f

ö

r f

ö

ljande antal l

ä

karbes

ö

k per dag.

Ö

stersund

50

Krokom

40

Are

45

Summa

135

Vid Are sjukhus uppskattas 25 v

å

rdplatser kunna st

ä

llas till f

ö

rfogande.

Sjuktransportorganisation

Landstinget har i samarbet.e med bl a 

Ö

stersunds kommun en mycket omfattande och rationell organi­sation f

ö

r sjuktransporter. Organisationen bed

ö

ms ej som tillr

ä

cklig f

ö

r att klara transporterna vid OS.

Assistans kr

ä

vs fr

å

n bl a f

ö

rsvarsmakten och ci­vil f

ö

rsvaret.

Katastrofberedskap

F

ö

r 

Ö

stersunds sjukhus finns en katastrofplan. Denna skall anv

ä

ndas d

å

sjukhusets ordinarie kapa­citet bed

ö

ms otillr

ä

cklig. Instruktionerna i pla­nen avser att m

ö

jligg

ö

ra en snabb omorganisation och mobilisering av sjukhusets resurser vid ett katastrofl

ä

ge.

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

154

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

övrigt

Eftersom framf

ö

r allt akutsjukv

å

rd f

ö

r den bofasta befolkningen i 

Ö

stersund m

å

ste fungera 

ä

ven under ett OS, m

å

ste lokaler anvisas och utrustas f

ö

r att tillgodose akutbehovet f

ö

r de tillresande.

Ber

ö

rd personal m

å

ste utbildas i "turist-engelska/ tyska".

Apoteksservice m

å

ste tillgodoses och transporter av bes

ö

kande i prim

ä

rv

å

rden m

å

st.e ordnas i tj

ä

ns­ten .

DOPINGKONTROLL

Ett dopinglaboratorium inr

ä

ttas vid 

Ö

stersunds Sjukhus genom att ett transportabelt laboratorium stationeras d

ä

r och byggs ut. Av lOC godk

ä

nt labo-rat.orium finns vid Huddinge Sjukhus i Stockholm. F

ö

r anpassning, komplettering och drift unptas 10 Mkr.

POLIS

Planering och kostnadsanalyser bygger p

å

 en total polisi

ä

r insats av ca 1000 polisi

ä

ra befattnings­havare och 1000 v

ä

ktare. I f

ö

ljande organisations­tabl

å

redovisas i stort hur personalresurserna f

ö

rdelas och nyttjas.

39

kommissarier

400

inspekt

ö

rer

500

polisassistenter

-     90

administsrativa

-  1000 v

ä

ktare (motsv)

Den totala kostnaden f

ö

r polisinsaterna under OS har kalkylerats till storleksordningen 60 Mkr. De olympiska vinterspelen f

ö

ruts

ä

tts bli bed

ö

mda som ideell verksamhet, varvid samh

ä

llet ansvarar f

ö

r polisverksamheten. Som OS-kostnad tas d

ä

rf

ö

r en­dast upp specifika merkostnader. Dessa har bed

ö

mts till 10 Mkr.

155

Ö

STERSUNDS ARMEGARNISON

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

vid ett OS i 

Ö

stersund/Are 1998 torde stora an­spr

å

k komma att st

ä

llas p

å

 bist

å

nd fr

å

n f

ö

rsvars­makten .

Ö

nskem

å

l om bist

å

nd st

ä

lls i samlad form fr

å

n or­ganisationskommitt

é

n till Chefen 

Ö

stersunds arm

é

-garnison .

F

ö

r att l

ö

sa r

ä

ddningsfr

å

gor, s

ä

kerhetsfr

å

gor m m kan 

Ö

stersunds arm

é

garnison bidra med personal och materiel f

ö

r bl a

-

sjuktransporter   i   terräng

-

CTnhänd er tagande  av   skadade   (tält)

-

samband,   tråd,   radio,   mcord

-

trafiktjänst.

Ovan angivna funktioner ing

å

r i utbildningen av v

ä

rnpliktiga och kan d

ä

rf

ö

r infogas scm en natur­lig del i deras ordinarie utbildning, ett f

ö

rh

å

l­lande som medf

ö

r att kostnaderna f

ö

r dessa former av bist

å

nd kraftigt kan begr

ä

nsas.

LANSSTYRELSEN, CIVILF

Ö

RSVARET

Inom J

ä

mtlands l

ä

n finns en stor m

ä

ngd materiel f

ö

rr

å

dsst

ä

lld och avsedd att anv

ä

ndas av civil­f

ö

rsvarets krigsorganisation vid beredskapstill­st

å

nd och i krig. Materielen best

å

r dels av ut­rustning f

ö

r personalen (personlig utrustning) och dels av utrustning, som 

ä

r avsedd att anv

ä

ndas av organisationens olika enheter (gemensam utrust­ning ) .

Utrustningen

ä

r modern och mycket 

ä

ndam

å

lsenlig. Den gemensamma utrustningen best

å

r i v

ä

sentliga delar av materiel f

ö

r krigsr

ä

ddningstj

ä

nsten. Den l

ä

mpar sig d

ä

rf

ö

r v

ä

l som f

ö

rst

ä

rkningsmateriel f

ö

r fredstid a r

ä

ddningstj

ä

nst.

L

ä

nsstyrelsen kan medverka i samverkan med Statens R

ä

ddningsverks r

ä

ddningsskola. Sand

ö

, vid ett ge­nomf

ö

rande av Olympiska spel i 

Ö

stersund-Are-omr

å­

det dels genom utl

å

ning av civilf

ö

rsvarsmateriel och dels genom f

ö

rmedling av kontakter mellan be­r

ö

rda kommuner och centrala myndigheter fr

ä

mst r

ö

rande r

ä

ddningstj

ä

nstfr

å

gorna.

L

ä

nsstyrelsen kommer givetvis dessutom att ha den beredskap, scm kan kr

ä

vas av myndigheten f

ö

r att vid behov medverka vid ledning av r

ä

ddningstj

ä

nst.

156

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Diskussioner   förs   i   Sverige   om  att   söka   utnyttja civilförsvarspersonal   för   räddningstjänstinsatser i   fredstid.   Ianspråktagande  av  det   slaget  måste ske  genom   frivilliga   åtaganden.   Formerna   för   detta är   ännu   inte   klara.   Om   frivilliggrupper   har   hunnit organiseras   inom   länet   år   1998,   kan   länsstyrelsen medverka  med   att   -   om  behov   föreligger   -   engagera sådan   personal.

OS-budgeten  belastas   endast   av   kostnader   för   fram-tagning,   utlåning   och  återställande   av  materielen samt  vissa   lånekostnader   (ingår   i   10.1).   Dessa ingår   i   driftbudgeten.

KOMMUNALTEKNISK   SERVICE

Östersunds   och  .Are   kommuner   kommer   liksom   kraft­leverantören  m   fl   att   få   en   starkt   ökad   belastning under   OS-perioden.   Detta   kan   ta   sig   uttryck   i   ökad planering   och   administration,   temporära   förstärk­ningar,   extra   personal,   extra   leasad/lånad   utrust­ning,   höjd   serviceberedskap  m  m.

Exempel   på   berörda   arbetsområden

-

Kraftf

ö

rs

ö

rjning

-

VA-f

ö

rs

ö

rjning

-

Renh

å

llning

-

V

ä

gh

å

llning

-

Trafikplanering och ledning

Merkostnader f

ö

r OS 

ä

r sv

å

ra att ber

ä

kna och kan endast qrovt uppskattas.

KALKYL

Kostnaderna   gäller   prisläget  december   1989.

Driftkostnader

Kostnad   Kkr

Anm/Rest värde

1.1

Räddningstjänst   Ö-sund

1

000

1.2

"

Are

500

2.

Sjukv

å

rd

15

000

3.

Dopingkontroll

5

000

4.

Polis

10

000

5

Ö

stersunds arm

é

garnison

5

000

6

L

ä

nsstyrelsen, civilf

ö

rsvar

7

Kommunalteknisk service

13

500

Summa

50 000

Investeringar

Dopinglaboratorium

10 000

157

Bilaga 10         Prop. 1990/91: 55

f""                   Bilagal

DRIFTKOSTNADER

Kalkylen t

ä

cker arrang

ö

rens driftkostnader. Ut

ö

ver de kostnader som redovisas nedan kan kostnader uppst

å

 hos olika statliga myndigheter och hos kommunerna. SJ, Linje­flyg m m har kostnader men 

ä

ven Int

ä

kter. Vi f

ö

ruts

ä

tter att dessa har en priss

ä

ttning som t

ä

cker kostnaderna.

Kostnaderna 

ä

r baserade p

å

underlag fr

å

n Lillehammer och Calgary men ocks

å

 p

å

 egna ber

ä

kningar och bed

ö

mningar. I 

Ö

stersund byggs en samlad organisation upp med en avdelning i Are. De goda kommunikationsm

ä

ssiga f

ö

ruts

ä

ttningarna och den mycket samlade l

ö

sningen p

å

 respektive ort medf

ö

r goda m

ö

jligheter att ordna rationella l

ö

sningar och ett effek­tivt resursutnyttjande. Kalkylerna f

ö

ruts

ä

tter vidare att den mycket stora organisationserfarenhet av stora idrotts­evenemang som finns i Sverige utnyttjas i 

Ö

stersund under spelen.

Personal

En administration byggs successivt upp med anst

ä

lld perso­nal. I administrationen ing

å

r ocks

å

 frivillig personal. F

ö

r dessa ber

ä

knas inga l

ö

ner men ers

ä

ttning f

ö

r uppeh

ä

lle, resor och andra utl

ä

gg.

F

ö

ljande personalstyrka f

ö

ruts

ä

tts:

1991

6 personer

6 m

å

na

ider

36 manm

å

nad

1992

20 "

12 "

240 "

1993

20 "

12 "

240 "

1994

30 "

12 "

360 "

1995

40 "

12 "

480 "

1996

100 "

12 "

1

200 "

1997

150 "

12 "

1

800 "

1998

300 "

4 "

1

200 "

1999

10 "

8 '

80 "

5 636

L

ö

nekostnad inkl sociala avgifter 200 tkr/

å

r och person TOTALT anst

ä

lld personal 94 000 tkr

Frivilliga

Den frivilliga personalen 1 administrationen ber

ä

knas uppg

å 

till 30 procent av antalet anst

ä

llda dvs totalt ca 2 100 manm

å

nader. Kostnaden ber

ä

knas till 2 000 kr/person och m

å

nad eller 4 200 tkr.

Under spelen erfordras ett stort antal frivilliga i m

å

nga olika funktioner. Det 

ä

r medhj

ä

lpare under t

ä

vlingarna som sp

å

rvakter och pistvakter, det 

ä

r personal vid parkeringar som v

ä

gvisare 1 pressanl

ä

ggningar som chauff

ö

rer m m. Totalt ber

ä

knas 7 000 frivilliga. M

ä

nga av dessa bor 1 

Ö

stersund och Are och har inga direkta kostnader. F

ö

ljande delkostnader ber

ä

knas

158

Kl

ä

der och utrustning 7 000 x 1 000 kr     =7

000

tkr

Uppeh

ä

lle och resor 1 600 pers vid testt

ä

vl = 4

800

tkr

Uppeh

ä

lle och resor 3 800 pers under spelen = 30

400

tkr

Utbildning

= 5

600

tkr

47

800

tkr

Frivilliga i administration (se ovan)        4 200 tkr

Totalt frivilliga

52 000 tkr

Styrelse och kommitt

é

er

20 000 tkr

Ledningsorganisationen vid Olympiska spel 

ä

r omfattande med en stor organisationskommitt

é

, en styrelse som beh

ö

ver sammantr

ä

da ofta och ett stort antal kommitt

é

er f

å

r utform­ning av anl

ä

ggning och genomf

ö

rande av t

ä

vlingar.

Arvoden och resor

Resor

20 000 tkr

Den fast anst

ä

llda personalen har ett stort resbehov f

ö

r att h

ä

mta in erfarenheter fr

å

n tidigare arrang

ö

rer och f

ö

r 

ö

verl

ä

ggningar med lOC, internationella sportf

ö

rbund, spon­sorer, leverant

ö

rer m m.

Kontorshyror och omkostnader

35 000 tkr

Avser kontorslokaler f

ö

r personal (fast anst

ä

lld och fri­villig personal) 1 den centrala organisationskommitt

é

n.

Erforderlig yta ber

ä

knas som 30 m per fast anst

ä

lld och ber

ä

knas d

å

 inkludera erforderlig yta f

ö

r frivillig perso­nal i den centrala organisationen..

Bed

ö

ms hyreskostnad = 1 200 kr/m 

å

r. I ber

ä

kningen f

ö

rut­s

ä

tts att kontorslokalerna successivt ut

ö

kas respektive minskas i takt med behovet.

Den maximalt erforderliga kontorsytan f

ö

r organisationen uppg

å

r till ca 9 000 m (1998).

Kostnad

21 000 tkr

Allm

ä

nna omkostnader f

ö

r drift av kontoret ber

ä

knas som 15 

X 

av total l

ö

nekostnad eller 14 000 tkr.

Konsulter

30 000 tkr

Det kommer att finnas ett stort behov av olika slag av spe­cialkompetens inom m

å

nga olika omr

å

den. Konsultst

ö

d f

ö

r planering och byggande av anl

ä

ggningar ing

å

r i byggkostna­derna. Bland driftkostnaderna upptas kostnader f

ö

r juris­ter, ekonomer, revisorer, transportkonsulter m m.

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

159

Data, resultatgivning, dokumentation        50 000 tkr

Datamaskiner och datautrustning upptas bland inventarierna. Driftkostnaderna utg

ö

r av programkostnader anpassning och utveckling samt drift. S

ä

rskilda resurser beh

ö

vs f

ö

r en effektiv resultatgivning i huvudsak dock bundet till data­systemet. Spelen skall dokumenteras i form av en film och en bok. D

ä

rut

ö

ver beh

ö

vs en l

ö

pande dokumentation av plane­ringsarbetet.

Transport

Mkr

OS-bussar  ., (50)

2,5 Mkr

Lokaltrafik " (75)

4,0 Mkr  6,5

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Trupper      Bussar

3,2 Mkr

Bilar (utan f

ö

rare)    1.5 Mkr

Gods

2,0 Mkr  6,7

Funktion

ä

r Bilar (200) 1,6 Mkr

Limousin (200) 4,8 Mkr

Helikopter

1,0 Mkr  7,4

Transporter   sponsorer

0,9 Mkr  0.9

Transportcentral

Bemanning och utbildn

2,0 Mkr

Radio + ADB

6.0 Mkr

Lokaler

2.5 Mkr

Mobila enheter 200 st

6,0 Mkr

Planering

2.0 Mkr 18,5

SUMMA   40,0 Mkr

Ö

vriga transporter och parkering finansieras helt via avgifter.

1) Utnyttjas 

ä

ven f

ö

r transport av frivilliga funktion

ä

rer till och fr

å

n t

ä

vlingarna

Boende och 

ö

vriga lokalkostnader

Boende och annan service beskrivs i bilaga 8. Merparten av kostnaderna f

ö

r detta boende betalas av hyresg

ä

sten sj

ä

lv. F

ö

r vissa kategorier av bes

ö

kare har arrang

ö

ren ett ansvar f

ö

r att anordna boende 1 vissa fall utan kostnad och 1 vissa fall till en i f

ö

rv

ä

g angiven kostnad. 

Ä

ven kontors-och konferenslokaler skall st

ä

llas till f

ö

rfogande. Nedan g

ö

rs en uppskattning av de kostnader som kan belasta ar­rang

ö

ren.

Olympisk by

13 000 tkr

Kostnaden per dygn ber

ä

knas till

500 kr varav 300 kr debiteras de

160

nationer som bor 1 byn

Prop. 1990/91:55

Bilaga 1

lOC, IF 600 personer betalar max     5 000 tkr 700 kr/person

Domare, jurymedlemmar mm

3 000 tkr

har gratis boende

Medicinkommissionen gratis boende     2 000 tkr och gratis resor till 

Ö

stersund

Lokaler f

ö

r konferenser, sammantr

ä

den  2 000 tkr som lOC, sportf

ö

rbund m m har f

ö

re

och under spelen

25 000 tkr

161

11 Regeringens proposition. 1 saml. Nr 55

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

OLYMPISKA VINTERSPEL   1   

Ö

STERSUND  1998

Jan. 1990

INVESTERINGAR I 

Ö

STERSUND    -    TIDPLAN

CO

o.

OLi'

Pl;

( 

VI

N TPOC

El.

P 1 C

I\0

nO

o

»

LTl

m

fC)C

-BES

LUT

[   1    1

1

cn

'c

C71 O)

.ro

c 

Q

=) 

1/1

UJ

1-

D

Dl

C

L-Q)

£

c

c

O)

1.

4->

»

O

o

a o

X

1-

o 

1

OJ

/span>

a

10

1/1

. 

tn T3 O

C

uo

-J

c c

T n

4-

c

c

r I.

3               'c 3               -t .

»

                t

t                \

C            s 1             t

3                  

£

1           a

Ll

3 5

3                   r 3               ..

O

fl C

C

u 

1

/span>

t

o

1 

o

o

(O

q:

I vt

a;

__ 1

Q.            It 3            2

»

C C7)

c fl

ns

l-:fl

1-

E OJ

1

C

c

t. 

(

7>

162

Bilaga

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

11:2

OLYMPISKA VINTERSPEL   1   

Ö

STERSUND  1998

Jan. 1990

INVESTERINGAR I ARE -    TIDPLAN

CO

o

»

1

OL

lrPl

;k

    '

/IN

TE

RS

'El-,

1

1

vO

in

o

»

1

fC

c-

BE

SL

UT

1

c cn cn

.JO

c 

c

z

OJ 4->

CL

O)

C

C

a

13 

+-

»

L. M W

C

o

c 

fl

-Q

o.

Q. O

4-

»

t.

:o

M

1. 

o c 

fl

fl

V)

1 fl

s

c/1

OJ

fl :fl

c

Q) -O 

fl

t-

o .o

c c

1-

01 4-

»

C 0)

u

fl

5

i

t/) fl

o>

.to

c 

fl

fl

i. :fl 

u o

Q.

g

cn

c

u

>

>

163

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Bilaga    11;3

OLYMPISKA VINTERSPEL   1   

Ö

STERSUND   1998                1

Jan. 1990

INVESTERINGAR TELESERVICE'   RADIO OCH TV - TIDPLAN

oo

Os

01.1'

./Pl

SK

(\ '

/INTE

RS

=EI

1 

1

o.

1

m

1

1

]

m

t

1

5

1    -

IC

c-

BE

SL

UT

1

c 'c

C31

cn

JO

c

4-

a

4-

;rc

c

>

c 

LU     c:

LJ     -.-

1

      c

>   -

Ce:       

t. LiJ      -.CZ LT)      4-LU        1/

_t    i~ UJ    :c

1

Ll

T    o;

X

:fl

>

c o

-Q

1-

fl

c:

t-

4-1

'.fO

C

c

4-)

/span>

1-

fl

fl

O)

c

c 

a

0)

fl 

-o

>

»

-1-

O

T3 fl

I- l/l C O

I-

» 

fl

-i

£

=J

E E

1- fl

(U

o

>

OJ

J-

4-

»

l/l :fl

r-> -

»

S-

O

cn

c

fl

>

OJ

Q

C

u o

E

fl

-1

O O

a:

»

UJ

Q:: LU

/span>

LU

I

LU

"O

C

(U 4->

D

C 4-/span>

1. 

+->

=1

fl O

_l

OJ

C 

*-/

»

S 4-1

fl O

O

c 

fl

4-

»

1 O

C

LO t-Oi 4-/span>

VI

-O

:o u.

>

o o

o

o

C

z

OJ

c 

fl

Q_

fl Ol

E= 4-

«

+-

fl

tn

164

OLYMPISKA VINTERSPEL   I   

Ö

STERSUND   1998

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Bilaga   114

GRAFISK   REDOVISNING AV LIKVIDITET   EXKL. KAPITALKOSTNADER

165

OLYMPISKA VINTERSPEL   I   

Ö

STERSUND    1998

GRAFISK REDOVISNING AV INT

Ä

KTER OCH  KOST­NADER   EXKLUSIVE  KAPITALKOSTNADER

Prop. 1990/91: Bilaga 1 Bilaga 115

55

a:

UJ

o

I/) 

o

\

\

\

\

\

.

\

\

\

\

\

N

\ ..

i-

l.\

= 4-

166

Bilaga 12

Utredningen har utf

ö

rts av Vinterspelen 

Ö

stersund/

Ä

re AB. F

ö

ljande har medverkat

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

Vinterspelen       Uno Svaleryd       063-14 37 70 

Ö

stersund/Are AB    Barbro Bent        0647-108 50

L

ä

nsstyrelsen       Jan Billow

063-14 60 00

Arenor m m

Program K-Konsult   Hans J

ä

derberg      063-12 45 20 Kalkyl  K-Konsult   N1ls[REDACTED_EFTERNAMN]      063-12 45 20

Radio-TV-Tele

Sveriges Radio

H

å

kan Fahlberg

08-784 12 47

Riksradion

Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

ö

m

08-784 20 28

Sveriges Television

Kjell Ove[REDACTED_EFTERNAMN]

08-784 24 36

Televerket

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

063-901 00

R

ä

ddningstj

ä

nst m m  Ake J

ö

nsson        063-14 30 00

Kommunikationer     Ingemar[REDACTED_EFTERNAMN]   063-10 84 00

J

ä

mtlandsbuss

167

STADSCENTRUM med

QS-administration "lOC -hotell-Kommunal adm. L

ä

nsstyrelse

K

ö

pcentrum - 300 butiker 30 restauranger Teatrar

Museer o gallerier Bibliotek Kyrkor Sporthallar mm.

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

168

Prop. 1990/91:55 Bilaga 1

Prop. 1990/91: 55 Bilaga 1

\ ST

Ö

RTLOPP Hl .1274.0

STpfftLOPP  H-1200_

1

.1 155.0 n

ST

Ö

RTLOPP D ' . 1035.0

super;

 sesE

».-ti

-st

ö

rtlopp d-komb. och

SUPER G - H . 930.0

. ./>

-

.,""'    > ' '.. 7. \

900

X--»   .- -    "T-CA

\.    - y '

'tä

 '   ' "* *'Z-*

Vvi

/'*"  "' - "- v

r-- -N-VV        V

/.'' * , ' V'.'!-*

Stt

,   »   />-!?/

K' y''- >

=-Vr.' . \ iS-

'tOK             

*

.- -   t

> M

#/

170

Sammanställning av remissyttrandena över

Prop. 1990/91: 55

utredningen Förutsättningar för olympiska

Bilaga 2

vinterspel i Östersund 1998

Yttranden över framställningen och den därtill hörande utredningen har inkommit från överbefälhavaren (ÖB), televerket, länsstyrelsen i Jämtlands län, riksrevisionsverket (RRV), byggnadsstyrelsen, Jämtlands läns landsting, Sveriges olympiska kommitté (SOK), Sveriges riksidrottsförbund (RF) och Sveriges turistråd. Sveriges riksradio AB och Sveriges television AB har avstått från att lämna remissvar.

Remissinstanserna ställer sig i sak positiva till ett vinter-OS i Sverige. Bl.a. understryks de positiva effekter ett OS kan ha på turism, näringsliv och sysselsättning inte bara lokalt och regionalt utan för Sverige som helhet. Omfattningen av ett OS-åtagande leder flera remissinstanser til! slutsatsen att ett OS bör betraktas som en nationell angelägenhet med dithörande engage­mang från statens sida. Några remissinstanser understryker även behovet av statlig budgetstyrning för att begränsa den ekonomiska risktagningen vid ett ev. OS.

Sveriges riksidrottsförbund hänvisar inledningsvis till att riksidrottsstyrelsen enhälligt beslutat stödja Östersunds kandidatur. Vid riksidrottsmötet i novem­ber 1989 antogs ett uttalande där det understryks att internationella tävlingar innebär en stimulans för hela den svenska idrotten och ett tillfälle för idrotts­ledare och organisationer att visa prov på kunskaper och erfarenheter som arrangör. Sverige har i Östersund sin starkaste kandidat för olympiska vinter­spel. Riksidrottsmötet stöder det projekt Östersund redovisat för att bringa de olympiska vinterspelen tUl Sverige 1998 och uppmanar aUa, aktiva och ledare att verka för ett förverkligande.

RF konstaterar att den gjorda utredningen är väl genomarbetad. Med hänsyn till att garantiansökningen denna gång innehåller ett underskott i kalkylen, föreslås dock att såväl kostnads- som intäktsidan bör ges en noggrann, löpande ekonomisk styrning så snart beslut om spelen fattats. Enligt RF är det ocksä avgörande att staten tar det slutliga ekonomiska ansvaret med hänsyn till det allmänt nationella intresse som olympiska spel har. De samhällspolitiska effektema som redovisas i utredningen skall vägas in i projektets bärighet och bör enligt RF belysas på ett tydligare sätt.

Avslutningsvis hänvisar RF till sin tidigare principiella inställning att ett ev. ianspråktagande av statsgaranti icke får avräknas mot de årligen åter­kommande statsmedlen till idrotten och dess organisationer.

Även Sveriges olympiska kommitté tillstyrker förslaget till statlig garanti

för Vinter-OS i Sverige 1998. SOKs årsmöte den 29 november 1989 har

uttalat sitt fulla stöd för en ansökan och uppmanat alla specialidrottsförbund,

aktiva och ledare att stödja Sveriges och Östersunds OS-kandidatur. Enligt

SOK är beräkningarna i den presenterade budgeten realistiskt grundade. Den

försiktigt   beräknade   intäktsandelen   frän   försäljningen   av   sänd-

j-j

ningsrättighetema för televisionen anser SOK borde balanseras av ökade Prop. 1990/91: 55 intäkter från internationella sponsoravtal. Det underskott som budgeten ut- Bilaga 2 visar anser SOK vara acceptabelt med hänsyn till statens ökade inkomster för mervärdeskatt som skulle bli följden av ett OS-arrangemang. SOK under­stryker även att ett antal önskvärda idrottsanläggningar finansieras genom budgeten. Idrottsanläggningar som annars skulle komma att finansieras med skattemedel. SOK anser även att den samhällsekonomiska betydelsen för Sverige som ett OS-värdskap innebär bör tillmätas utomordendigt stort värde.

Sveriges Turisttåd delar i allt väsentligt de bedömningar och ståndpunkter som framförs i den framlagda utredningen. För marknadsföringen i utlandet av Sverige som turistmål skulle en olympiad få effekter långt utöver de ordi­narie marknadsföringsinsatser som görs av stat, näring och kommuner. Sverige som turistland kommer vid ett OS-arrangemang i världens blickpunkt såväl under som före och efter spelen. Goodwill-effekterna för näringslivet kan värderas till flera miljarder kronor. Turistrådet anser att enbart ansökan om vinterspelen skulle få en positiv marknadsföringseffekt i sig. Den skulle också innebära att en önskvärd samverkan av olika marknadsföringsinsatser på utlandet skulle underlättas.

Enligt turistrådet kommer även de regionalpolitiska effekterna för Jämtlands län att bli betydande genom de investeringar i byggnader och kommunikationssystem som måste göras. Detta skapar bättre förutsättningar för en turistisk framtida utveckling och ökar förutsättningarna för övriga näringslivets expansion och därmed sysselsättningen, servicen och ekonomin i länet.

Riksrevisionsverket menar att det finns förutsättningar att genomföra en vinterolympiad i Åre/Östersund som såväl samhällsekonomiskt som stats-finansiellt skulle kunna gå ihop. RRV varnar dock för risken att det stats­finansiella underskottet kan komma att uppgå till bortåt 2 miljarder kr. RRV ser det av detta skäl som angeläget att säkerheten i beslutsunderlaget ökas innan ställning tas till en stadig garanti. RRV pekar tex på möjligheten av att konstruera en del av de planerade anläggningarna så att de efter spelen kan säljas för uppmontering på annan ort. RRV anser vidare att staten, innan garanti ges, bör träffa överenskommelse med näringslivet om att de budgeterade sponsoravtalen garanteras uppgå till ininst 700 milj. kr. Slutligen föreslår RRV att staten, innan garanti lämnas, träffar överenskommelse med Östersund/Åre om en delning av oförutsedda kostnader som kan komma att belasta spelen.

Byggnadsstyrelsen finner i sitt remissvar att de ekonomiska kalkylerna är väl genomarbetade och med den noggrannhet som låter sig göras i detta tidiga skede. Beträffande bob, rodel samt A- och B-hall för ishockey är Lille­hammars kostnader tagna som referens.

Överbefälhavaren (ÖB) erinrar i sitt remissvar att OS-förslaget förutsätter

bl a medverkan från Östersunds armégamision och Jämtlands flygflottilj samt

utnyttjande av övningsområde, flygfält, militärrestauranger, skol- och

utbildningsbyggnader och värnpliktig trupp. Vidare tillkommer vissa investe­

ringar för ombyggnad av lokaler samt breddning och nyanläggning av s k

..,2

taxibanor m m. ÖB ställer sig därvidlag positiv till försvarsmaktens medver- Prop. 1990/91: 55 kan, förutsatt att försvarsmakten inte belastas med extra kostnader för spelens Bilaga 2 genomförande samt hålls skadeslös beträffande förlorade hyresintäkter m m för utlånade byggnader. ÖB förutsätter även att investeringar för ombygg­nader och återställande belastar arrangören. ÖB understryker avslutningsvis det angelägna i att planläggningen av ett ev. OS bedrivs i nära kontakt med de regionala myndigheterna och att konkreta och preciserade önskemål presen­teras i så god tid så att de kan inarbetas i myndighetemas 5-årsplaner.

Enligt Televerket Jämtland motsvarar de i ansökan redovisade kosmadema för teleservice de av televerket framräknade. Enbart hittillsvarande marknads­behov i Östersund/Åre-områdena har därvidlag varit styrande för utbyggnads­takten. Även utanför Jämtiandsregionen kommer enligt Televerket telenätets kapacitetsbehov att påverkas av ett olympiskt spel. Dessa kapacitetsökningar beräknas dock täckas av ett motsvarande större intäktsutbyte, varför OS-arrangörema inte har belastats av krav på kostnadstäckning.

Allmänt konstaterar Televerket att ett Vinter-OS i Östersund och Sverige skulle ge unika möjligheter till marknadsföring av Sverige och inte minst Jämtland. Det skulle också vara den största och starkaste regionalpolltiska insatsen som regionen skulle kunna erhålla. Jämtland skulle bli attraktivt som etableringsområde med de positiva effekter detta skulle medföra på möjlig­heter att rekrytera kvalificerad arbetskraft och nyckelpersoner.

Jämtlands läns landsting framhåller att stora idrottsevenemang är av väsentlig betydelse som drivkraft i marknadsföringsarbetet och utvecklingen av näringsliv. Olympiska spel medför därvidlag möjligheter till slagkraftig information om länets kvalitéer till stora delar av jordens befolkning. Landstinget uttrycker även sin vilja att vid ett positivt utfall bidra till att de olympiska spelen förutom själva idrottsarrangemanget även utnyttjas för länet såväl från kulturell, hälsovårds, som regional och näringspolitisk synpunkt.

Även Länsstyrelsen i Jämtlands län tillstyrker att statliga garantier lämnas för ansökan och understryker spelens utomordentliga stora betydelse för regionen såväl före som efter 1998. Länsstyrelsen anser att ansökningens antaganden och kalkyler avseende effektema på turismnäringen är försiktigt hållna och bör kunna överträffas. Enligt länsstyrelsen har de positiva effek­tema av ett OS för näringslivet i övriga delar av Sverige inte beräknats. Länsstyrelsen framhåller att dessa effekter blir så stora att spelen med säker och bred marginal bör kunna bli en mycket god ekonomisk affär fbr nationen. Arrangörsbolagets kalkylerade underskott utgör därvidlag knappt en tiondel av de ökade samhällsintäktema i form av skatter och avgifter som uppstår i direkt anslutning till spelen inom turistindustrin. Det måste enligt länsstyrel­sen därför vara en nationell angelägenhet att stödja ansträngningarna att få arrangera spelen, vilket fortsättningsvis bör markeras tydligare.

Enligt länsstyrelsen bedömning skulle ett OS 1998 medföra 2 000 fler

sysselsatta i länet efter 1998, vartill kommer positiva sysselsättningseffekter

även för grannlänen och i övriga delar av Sverige. Investeringarna inför ett

OS är enligt länsstyrelsen med få undantag av långsiktig betydelse för turism­

näringen ~i länet och i stort. Dessa är i allt väsentiigt Udigarelagda investe-

,.j

ringar, som annars ändå måste göras. Pågående investeringar i länet i bl a     Prop. 1990/91: 55 järnvägssystemet och datakommunikationsanordningar får likaså stor bety-     Bilaga 2 delse för genomförandet av OS.

Länsstyrelsen tar även upp problem som kan komma att uppstå till följd av en omfattande och snabb utbyggnad av olika anläggningar, kraftigt ökat informationsbehov, ökade resevolymer m.m. Även sociala inslag i ett ökat resande och en ökad turism som inte är önskvärda kan föreligga. Länsstyrelsen menar dock att de problem som ett ev OS medför enbart innebär en tidsmässig koncentration av byggnader, resande m.m. som annars skulle komma längre fram. De positiva effektema av ökade arbetsmöjligheter samt utvecklingsmöjligheter för individer och företag är ocksä så stora och av sådan grundläggande betydelse för länets befolkning att de samlade sociala, ekonomiska, kulturella och miljömässiga effektema av Olympiska spel 1998 är klart positiva.

174

gotab   97S30, Stockholm 1990