Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner ett

protokoll mellan Sverige och Irland om ändring i

dubbelbeskattningsavtalet den 8 oktober 1986.

Ändringarna, som tillkommit på svenskt initiativ, avser

främst bestämmelserna i art. 24 om undvikande av

dubbelbeskattning. Således föreslås att metoden för att

undvika dubbelbeskattning på inkomst av rörelse och

självständig yrkesutövning ändras från

undantagandemetoden till avräkningsmetoden. Vidare

föreslås ändrade villkor för att mottagen utdelning från

bolag i Irland skall vara skattefri för ett svenskt bolag. Krav

på att utdelningen underkastats normal bolagsskatt i Irland

eller skatt som är jämförlig med svensk bolagsskatt införs.

Även avräkningsbestämmelserna ändras. Särskilda regler

införs för utdelning från bolag i Irland som bedriver

finansiell verksamhet. Som huvudregel föreslås att sådan

verksamhet undantas från bestämmelserna om skattefrihet.

I stället införs en möjlighet att genom ett speciellt

prövningsförfarande erhålla skattefrihet för sådan

utdelning.

Protokollet avses träda i kraft och bli tillämpligt efter

utgången av trettio dagar från den dag då de avtalsslutande

staterna underrättat varandra om att de åtgärder vidtagits

som behövs för att sätta protokollet i kraft.

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1987:103) om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Irland

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:103) om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Irland

dels att 1 och 3 §§ skall ha följande lydelse,

dels att 4 § skall upphöra att gälla,

dels att bilagan till lagen skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

Det avtal för att undvika Det avtal för att undvika

dubbelbeskattning och dubbelbeskattning och

förhindra skatteflykt förhindra skatteflykt

beträffande skatter på beträffande skatter på

inkomst och realisationsvinst inkomst och realisationsvinst

som Sverige och Irland som Sverige och Irland

undertecknade den 8 oktober undertecknade den 8 oktober

1986 skall gälla för 1986, i den lydelse detta

Sveriges del. Avtalets erhållit genom det

innehåll framgår av protokoll om ändring i

bilaga till denna lag. avtalet som undertecknades den

 1 juli 1993, skall gälla

 som lag här i landet.

 Avtalet i dess genom

 protokollet ändrade lydelse

 är intaget som bilaga till

 denna lag.

 3 §

 Om en person som är bosatt

 i Sverige förvärvar

 inkomst som enligt

 bestämmelserna i avtalet

 skall beskattas endast i

 Irland, skall sådan inkomst

 inte tas med vid taxeringen i

 Sverige.

1. Denna lag träder i kraft den dag regeringen

bestämmer.

2. Genom lagen upphävs förordningen (1988:988) om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Irland.

have agreed as follows:1

stämmelser:1

b)2 in Sweden:

(i) the State income tax (den statliga inkomstskatten),

including the sailors'''' tax (sjömansskatten) and the coupon

tax (kupongskatten);

(ii) the special income tax on non-resident (särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta);

(iii) the special income tax on non-resident artistes and

athletes (särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

artister m.fl.); and

(iv) the communal income tax (den kommunala

inkomstskatten);

(hereinafter referred to as ''''''''Swedish tax'''''''').

b)2 i Sverige:

1) den statliga inkomstskatten, sjömansskatten och

kupongskatten däri inbegripna;

2) särskild inkomstskatt för utomlands bosatta;

3) särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister

m.fl; och

4) den kommunala inkomstskatten

(i det följande benämnda ''''''''svensk skatt'''''''').

1 Avtalet är i sin ursprungliga lydelse intaget i SFS

1987:103. I den nu återgivna avtalstexten har iakttagits de

ändringar som skett genom protokollet den 1 juli 1993.

2 Artikel 2 punkt 1 b) har erhållit denna lydelse

genom protokollet den 1 juli 1993.

(3)3 Notwithstanding the provisions of paragraph

(2) of this Article, dividends paid by a company which is a

resident of Ireland to a company which is a resident of

Sweden shall be exempt from Swedish tax to the extent that

the dividends would have been exempt from Swedish tax if

both companies had been Swedish companies. This

provision however is only applicable if:

(a) the profits out of which the dividends are paid have

been subjected to the normal corporate tax in Ireland or a

tax comparable to the Swedish corporate tax in Ireland or

elsewhere; or

(b) the dividends paid by the company which is a resident

of Ireland consist wholly or almost wholly of dividends

which that company has received in respect of shares held

by it in a company which is a resident in a third State and

which would have been exempt from Swedish tax if the

shares in respect of which they are paid had been held

directly by the company which is a resident of Sweden.

3.3 Utan hinder av bestämmelserna i punkt 2 i

denna artikel skall utdelning från ett bolag med hemvist i

Irland till ett bolag med hemvist i Sverige vara undantagen

från svensk skatt i den mån utdelningen skulle varit

undantagen från svensk skatt om båda bolagen varit

svenska. Denna bestämmelse är dock tillämplig endast om:

a) den vinst av vilken utdelningen betalas har

underkastats normal bolagsskatt i Irland eller en skatt

jämförlig med svensk bolagsskatt i Irland eller någon

annanstans; eller

b) den utdelning som betalas av bolaget med hemvist i

Irland består uteslutande eller så gott som uteslutande av

utdelning som detta bolag har erhållit på grund av innehav

av aktier i ett bolag med hemvist i tredje stat och som skulle

ha varit undantagen från svensk skatt om aktierna på grund

av vilka utdelningen betalas hade innehafts direkt av

bolaget med hemvist i Sverige.

(4) Where a resident of Sweden derives income which

shall be taxable only in Ireland in accordance with the

provisions of paragraph (1) or (2) of Article 20 Sweden shall

exempt such income from tax but may, in calculating tax on

the remaining income or capital gains of that person, apply

the rate of tax which would have been applicable if the

exempted income had not been so exempted.

(5)

(6)

(7) Where income is a dividend paid by a company which

is a resident of Ireland to a person who is a resident of

Sweden, not being a company which is exempt from

Swedish tax according to the provisions of paragraph (3) of

this Article, the Swedish tax shall be charged on the

aggregate of the amount or value of the dividend and the

amount of the tax credit in respect of it to which the resident

of Sweden is entitled under paragraph (2) of Article 11 and

the amount of the Irish tax charged on that aggregate under

paragraph (1) of the said Article 11 shall be allowed as a

deduction in accordance with paragraph (2) of this Article

from the Swedish tax payable in respect of that income.

4. I fall då person med hemvist i Sverige förvärvar

inkomst, som enligt bestämmelserna i artikel 20 punkt 1

eller 2 beskattas endast i Irland skall Sverige undanta sådan

inkomst från skatt men får vid bestämmandet av

skattesatsen på övrig inkomst eller skattepliktig

realisationsvinst använda den skattesats som skulle ha varit

tillämplig om den undantagna inkomsten inte hade

undantagits.

5.

6.

7. I fall då inkomst utgörs av utdelning som betalas av

bolag med hemvist i Irland till person med hemvist i

Sverige, vilken inte är ett bolag som är befriat från svensk

skatt enligt bestämmelserna i punkt 3 i denna artikel, skall

den svenska skatten utgå på summan av beloppet eller

värdet av utdelningen och det därtill knutna

skattetillgodohavande som den som har hemvist i Sverige

är berättigad till enligt artikel 11 punkt 2. Från den sålunda

beräknade svenska skatten avräknas enligt punkt 2 i denna

artikel beloppet av den sammanlagda irländska skatt som

utgår enligt artikel 11 punkt 1.

3 Artikel 24 punkterna 3--8 har erhållit denna lydelse

genom protokollet den 1 juli 1993.

(8) (a) Where under the provisions of Chapter VI of Part

I of the Finance Act, 1980, (as those provisions may be

amended from time to time without changing the general

principle thereof) the profits of a company were relieved

from Irish tax, then --

(i) for the purposes of paragraph (2), in the case of

income which may be taxed in Ireland in accordance with

the provisions of Article 8, the reference in that paragraph

to ''''''''an amount equal to the Irish tax paid in respect of such

income'''''''' shall have effect as if the Irish tax paid were an

amount equal to one half of the Swedish tax payable on that

income,

(ii) for the purposes of paragraph (3), the reference to

''''''''the normal corporate tax in Ireland'''''''' shall be deemed to

include the tax chargeable under those provisions,

(iii) for the purposes of paragraph (7), if the recipient of

a dividend out of those profits, if he were a resident of

Ireland, would be entitled to a reduced tax credit in respect

of the dividend, the amount to be allowed as a deduction

under that paragraph shall be deemed to be an amount

arrived at by applying to the gross aggregate amount

referred to in that paragraph a rate per cent equal to three-

fifths of the Swedish tax rate applicable to that gross

aggregate amount.

(b) Notwithstanding anything in sub-paragraph (a),

where the profits of a company relieved from Irish tax under

the provisions referred to in that sub-paragraph are profits

from the carrying on by that company of financial services

activities, this paragraph shall not apply to such profits, or

to any dividends paid out of such profits, unless the

competent authorities, having consulted each other, agree

that the activities are such that this paragraph shall apply to

profits from those activities and to any dividends paid out

of those profits.

(c) This paragraph shall not have effect in relation to

profits arising after 31 December, 2000, or to dividends paid

out of such profits.

Provided that the competent authorities may, at the

request of either competent authority (made not later than

30 June, 1997), review the scope and application of this

paragraph and, if it appears to either or both of them --

(i) that the paragraph should be renegotiated, such

renegotiation shall be entered into immediately, or

(ii) that the date (31 December, 2000) should be changed,

the date shall be changed to such date (not being earlier

than 31 December, 1997) as may be agreed by the exchange

of written notice through diplomatic channels.

8. a) I det fall beskattningen av ett bolags vinst lindras i

Irland enligt bestämmelserna i kapitel VI av del I i ''''''''Finance

Act'''''''', 1980, (så som de kan komma att ändras från tid till

annan utan att de allmänna principerna i bestämmelserna

ändras), skall

1) vid tillämpningen av punkt 2, beträffande inkomst som

enligt bestämmelserna i artikel 8 får beskattas i Irland,

hänvisningen i denna punkt till ''''''''ett belopp motsvarande

den irländska skatt som erlagts för inkomsten'''''''' tillämpas

som om den irländska skatt som erlagts uppgått till ett

belopp motsvarande hälften av den svenska skatt som

belöper på denna inkomst,

2) vid tillämpningen av punkt 3, hänvisningen till ''''''''normal

bolagsskatt i Irland'''''''' anses omfatta skatt som tas ut enligt

dessa bestämmelser,

3) vid tillämpningen av punkt 7, under förutsättning att

mottagaren av utdelning från sådan vinst skulle vara

berättigad till ett reducerat skattetillgodohavande på grund

av denna utdelning om han hade hemvist i Irland, det

belopp som skall avräknas enligt denna punkt anses utgöra

ett belopp som erhålls genom att på det sammanlagda

bruttobeloppet som anges i denna punkt tillämpa en

procentsats motsvarande tre femtedelar av den svenska

skattesats som tillämpas på samma belopp.

b) I det fall beskattningen av ett bolags vinst lindrats i

Irland enligt i punkt 8 a angivna bestämmelser och vinsten

härrör från bolag som bedriver finansiell verksamhet är

punkt 8 a inte tillämplig på sådan vinst eller utdelning som

betalas av sådan vinst, om inte de behöriga myndigheterna

efter att ha konsulterat varandra överenskommit att

verksamheten är sådan att punkt 8 a ändock skall tillämpas

på vinsten från verksamheten och på utdelning som betalas

av vinsten.

c) Denna punkt gäller inte i fråga om vinst som

uppkommit efter den 31 december år 2000, eller på

utdelning som består av sådan vinst.

På begäran framställd senast den 30 juni 1997 av en av de

behöriga myndigheterna skall dessa ompröva denna punkts

tillämpning och om en eller båda av de behöriga

myndigheterna anser

1) att denna punkt bör omförhandlas, skall sådana

förhandlingar inledas omedelbart, eller

2) att angivet datum (31 december 2000) bör ändras, skall

detta datum ändras till ett annat datum (inte tidigare än 31

december 1997) som de avtalsslutande staterna kommer

överens om genom skriftlig överenskommelse på

diplomatisk väg.

12

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7

oktober 1993

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och

statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändring i dubbelbeskattningsavtalet

mellan Sverige och Irland

1 Inledning

Den 8 oktober 1986 undertecknades det nu gällande

avtalet mellan Sverige och Irland för att undvika

dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt beträffande

skatter på inkomst och realisationsvinst. Avtalet godkändes

av riksdagen (prop. 1986/87:77, bet. SKU 1986/87:24, rskr.

1986/87:117, SFS 1987:103 och 1988:988) och tillämpades

första gången vid 1990 års taxering.

Genom ändringar i skattelagstiftningarna kom vissa

bestämmelser i avtalet att få en annan innebörd än den

avsedda. Vidare uppmärksammades att vissa svenska bolag

gjort investeringar i Irland genom där upprättade

dotterbolag som ur strikt affärsmässig synpunkt tedde sig

som meningslösa. Avsikten med investeringarna torde

endast ha varit att tillgodogöra sig ränteavdrag och sedan

få kompensation för den erlagda räntan genom att erhålla

skattebefriad utdelning från Irland. Motsvarande problem

har uppmärksammats också av Danmark och Tyskland som

haft dubbelbeskattningsavtal med Irland med liknande

bestämmelser.

På svenskt initiativ har förhandlingar om ändringar av

avtalet ägt rum sedan 1990. Ändringarna avser i huvudsak

bestämmelserna om undvikande av dubbelbeskattning i art.

24, bl.a. förutsättningarna för att ett svenskt bolag

skattefritt skall kunna motta utdelning från ett irländskt

bolag (se närmare under avsnitt 3.2).

Ett protokoll om ändring i det nu gällande avtalet

paraferades ursprungligen i Dublin den 25 april 1991.

Förslaget var upprättat på engelska.

Förslaget remitterades till Kammarrätten i Jönköping

och Riksskatteverket. Kammarrätten uttryckte önskemål

om att en klargörande redogörelse av konsekvenserna av att

byta metod för undvikande av dubbelbeskattning av

inkomst av rörelse resp. självständig yrkesutövning skulle

lämnas i propositionen samt att vissa bestämmelser skulle

förklaras närmare. Riksskatteverket, som gjort en

omfattande kartläggning av de svenska bolag som har

dotterbolag i Irland, uppmärksammade i sitt remissvar det

sätt på vilket de nuvarande reglerna i vissa fall har använts.

Detta föranledde ytterligare förhandlingar mellan parterna

innan protokollet i april i år fick sin slutliga utformning.

Protokollet undertecknades den 1 juli 1993. Härefter har

ett förslag till lag om ändring i lagen om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Irland

upprättats inom Finansdepartementet.

2 Lagen om ändring i lagen (1987:103) om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Irland

Lagförslaget består av två nya paragrafer som avses

ersätta nuvarande 1 och 3 §§. 4 § föreslås bli upphävd medan

nuvarande 2 § föreslås kvarstå utan ändring.

I förslaget föreskrivs att avtalet i den lydelse detta

erhållit genom protokollet den 1 juli 1993 skall gälla som lag

här i landet (1 §). Den nuvarande 3 § innehåller sådana

''''''''anvisningar'''''''' för avtalets tillämpning som numera inte tas

in i författning och föreslås därför bli upphävd. I den

föreslagna 3 § föreskrivs att i fall då en här bosatt person

uppbär inkomst som enligt avtalet skall undantas från

svensk skatt skall inkomsten inte tas med vid taxeringen i

Sverige. Nuvarande 4 § föreslås bli upphävd då den

uppgiftsskyldighet till ledning för taxering som föreskrivs i

denna paragraf numera regleras i 2 kap. 4 § andra stycket

och 8 § andra stycket lagen (1990:325) om självdeklaration

och kontrolluppgifter.

3 Protokollets innehåll

Protokollet jämte en svensk översättning bör fogas som

bilaga 1 till protokollet i detta ärende.

3.1 Skatter som omfattas av avtalet

Med anledning av att ersättningsskatten,

utskiftningsskatten och bevillningsavgiften för vissa

offentliga föreställningar slopats och att särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta och för utomlands

bosatta artister m.fl. tillkommit har art. 2 punkt 1

b justerats.

3.2 Undvikande av dubbelbeskattning

3.2.1 Ändrad metod för rörelseinkomst och inkomst av

självständig yrkesutövning

Art. 24 punkt 3 i avtalet utgår. Detta innebär

att dubbelbeskattning av rörelseinkomst och inkomst av

självständig yrkesutövning fortsättningsvis skall undvikas

med tillämpning av avräkningsmetoden. Härigenom

möjliggörs direkt resultatutjämning för t.ex. det fall att ett

svenskt aktiebolag bedriver verksamhet i Irland från där

beläget fast driftställe. Förlustbringande verksamhet i

Irland kan i detta fall direkt utnyttjas mot vinstgivande

verksamhet i Sverige. Detta gäller också för det fall en

fysisk person med hemvist i Sverige bedriver

näringsverksamhet i Irland från där beläget fast driftställe

eller från där belägen stadigvarande anordning och

verksamheten är att anse som aktiv näringsverksamhet som

har en naturlig anknytning till näringsverksamhet som

personen bedriver i Sverige. En annan fördel med

avräkningsmetoden är att den medför en bättre garanti för

att skatt erläggs i någon av staterna.

3.2.2 Skattefrihet för utdelning från bolag i Irland till

svenskt bolag

I det nuvarande avtalet är enda villkoret för att utdelning

från ett irländskt bolag till ett svenskt bolag skall vara

skattefri i Sverige, att utdelningen skulle ha varit

undantagen från skatt om båda bolagen varit svenska

(art. 24 punkt 4). För att anpassa avtalet till vad som

redan gäller enligt andra avtal som Sverige ingått (se

exempelvis avtalen med de nordiska länderna, prop.

1989/90:33 och med Nederländerna, prop. 1991/92:62 samt

med Barbados, prop. 1991/92:11 och Mauritius, prop.

1992/93:24) föreslås att två ytterligare alternativa villkor

införs för att mottagen utdelning skall vara skattefri.

Bestämmelserna avses ersätta nuvarande art. 24 punkt 4

och betecknas art. 24 punkt 3 a och 3 b.

Bortsett från huvudvillkoret att utdelningen för att vara

skattefri skulle ha varit det om båda bolagen varit svenska,

föreskrivs att den vinst av vilken utdelningen betalas

antingen skall ha underkastats en normal bolagsskatt i

Irland eller en skatt jämförlig med svensk bolagsskatt

(art. 24 punkt 3 a). Bestämmelsen kan belysas

med följande exempel.

Ett bolag hemmahörande i Irland har under ett visst år

haft en sammanlagd vinst på IR £ 1 000 000. Av denna vinst

har IR £ 500 000 i någon stat underkastats en enligt avtalet

godtagbar beskattning medan resterande IR £ 500 000 är

obeskattade. Under angivna förhållanden kan IR £ 500 000

tas hem till Sverige i form av skattefri utdelning, eftersom

de första 500 000 som delas ut anses ha underkastats en

godtagbar beskattning. Skulle hela årsvinsten tas hem till

Sverige innebär detta att hälften enligt avtalet är att anse

som skattefri utdelning och att hälften i princip skall

beläggas med svensk inkomstskatt. I detta sammanhang

skall framhållas att då det talas om den normala

bolagsskatten i Irland så skall denna jämförelse

regelmässigt göras med utgångspunkt från det fall då Irland

tar ut full bolagsskatt och inte med de fall då skattebefrielse

eller skattenedsättning medgivits enligt

investeringsfrämjande eller andra motsvarande

bestämmelser i den interna lagstiftningen i Irland.

Villkoret att en därmed jämförlig inkomstskatt skall ha

uttagits på den bakomliggande vinsten, gäller även

inkomstbeskattning som skett i sådana stater med vilka

Sverige inte har ingått dubbelbeskattningsavtal.

Om inte något av i punkt 3 a angivna villkor är uppfyllt

är mottagen utdelning ändå skattefri om den betalas av ett

irländskt bolag och består av utdelning från bolag i tredje

stat, vilken skulle ha varit skattefri i Sverige om aktierna

innehafts direkt av det svenska bolaget (art. 24 punkt

3 b). Bestämmelsen är helt fristående från punkt 3 a.

Den uppställer således inget krav på att den bakomliggande

vinsten skall ha underkastats den normala bolagsskatten i

Irland eller, i Irland eller annan stat, en med svensk

inkomstskatt jämförlig skatt. För att villkoret skall vara

uppfyllt krävs däremot att den utdelning som bolaget i

Irland utbetalar, betalas av inkomst som hade varit skattefri

i Sverige om den hade förvärvats direkt av ett bolag med

hemvist i Sverige. Bestämmelsen tar sikte på inkomst, t.ex.

utdelningar, som härrör från tredje stat och som skulle ha

varit undantagen från svensk beskattning, exempelvis

genom bestämmelser i ett dubbelbeskattningsavtal mellan

Sverige och denna tredje stat, om inkomsten hade

förvärvats direkt av det svenska bolaget. Villkor

motsvarande de nu behandlade återfinns i en rad andra

svenska dubbelbeskattningsavtal.

Givetvis finns inte något hinder mot att utdelning för att

vara skattefri är ''''''''blandad'''''''', dvs. vid ett och samma

utdelningstillfälle består av såväl utdelning enligt punkt 3 a

som 3 b.

3.2.3 Ändrade regler för matching credit och utdelning

från bolag som bedriver finansiell verksamhet i Irland

Svenska dubbelbeskattningsavtal med utvecklingsländer

innehåller ofta regler om s.k. matching credit. Dessa regler

innebär att ett i Sverige hemmahörande skattesubjekt som

förvärvar inkomst från ett sådant land kan erhålla avräkning

från svensk skatt på inkomsten med ett belopp som

överstiger den faktiskt erlagda utländska skatten.

Den föreslagna punkt 8 i artikel 24 tar sikte

på de bestämmelser i irländsk intern lagstiftning som

ursprungligen tillkommit för att stimulera viss industriell

verksamhet. Skattesatsen för bolag som bedriver sådan

verksamhet uppgår till endast 10 %. Sedan 1987 har de

verksamheter som omfattas av den lindrigare beskattningen

utökats. I den föreslagna avtalsbestämmelsen anges

inledningsvis (punkt 8 a 1) att vid tillämpningen av

avräkningsbestämmelsen i punkt 2 av art. 24, så skall ''''''''ett

belopp motsvarande den irländska skatt som erlagts för

inkomsten'''''''' anses motsvara hälften av den svenska skatt

som belöper på denna inkomst. Hänvisningen till svensk

skatt beror på att Irland tillämpar ett annat beskattningsår

än Sverige och dessutom beräknas skatten på ett annat

underlag än i Sverige. För att underlätta för såväl

tillämpande myndigheter som skattskyldiga föreslås därför

att avräkning skall få ske med hälften av den svenska skatt

som belöper på inkomsten. Detta betyder att oberoende av

hur hög den irländska skatten faktiskt är skall den svenska

skatten på inkomsten i detta fall halveras. Den valda

andelen (''''''''hälften'''''''') har valts med avsikt att inte motverka

den irländska lagstiftningen som syftar till att dra till sig

utländska investeringar och för att ändock medge Sverige

rätt att i skälig omfattning beskatta sådan inkomst.

Av den föreslagna punkt 8 a 2 framgår att vid bedömning

av huruvida utdelning från ett irländskt bolag till ett svenskt

bolag skall vara skattefri, uttrycket ''''''''normal bolagsskatt i

Irland'''''''' skall anses omfatta sådan skatt som tas ut enligt de

interna irländska bestämmelser som anges inledningsvis i

denna punkt. Det angivna betyder att skattefrihet medges i

Sverige trots att beskattning i Irland i detta fall skett med

endast 10 % (matching exempt). Det sagda gäller dock inte

inkomst av finansiell verksamhet.

Avräkningsreglerna avseende utdelning i art. 24 punkt

8 b i nu gällande avtal tillkom mot bakgrund av dåvarande

bolagsskattesats i Sverige, dvs. ca 52 %. Reglerna, som är

tillämpliga när irländsk skatt satts ned enligt

bestämmelserna i angiven irländsk lagstiftning, beskriver

hur det belopp som skall avräknas i Sverige skall beräknas

och syftade till att medge avräkning med cirka tre

femtedelar av den svenska skatten. Efter den svenska

skattereformen medför reglerna dock inte längre avräkning

med ursprungligen avsedd andel av den svenska skatten.

Därför föreslås att denna andel nu explicit anges i avtalet

(punkt 8 a 3). Ändringen har således tillkommit endast för

att återställa det dåvarande förhandlingsresultatet mellan

parterna.

Två exempel får belysa det angivna.

1. Före skattereformen

Om bolagets vinst är 100 blev bolagsskatten enligt

irländsk lagstiftning 10. Om återstoden antas ha blivit

utdelad, dvs. 90, uppgick skattetillgodohavandet till 5,

varför underlaget för skatteberäkningen i Sverige uppgick

till (90+5=)95. Om aktieägaren i Sverige var ett aktiebolag

som var skattskyldigt för utdelningen och som ägde mindre

än 10 % av aktierna i det irländska bolaget blev skatten i

Sverige 52 % av 95, dvs. 49,4. Avräkningsbeloppet

utgjordes av ett enligt punkt 8 b uträknat belopp. Det

lagrum som omnämns i punkt 8 b 1 angav en skattesats av

35 % vilken alltså skulle tillämpas på 95 för att få fram

beloppet enligt punkt 8 b 1, dvs. 33,25. Något

överskjutande belopp (skattetillgodohavande) som skulle

erläggas enligt art. 11 punkt 2 var inte aktuellt i detta fall,

varför reducering som annars skulle göras enligt punkt 8 b 2

inte skulle ske i detta fall. Avräkningsbeloppet blev således

33,25 och skatten i Sverige uppgick till (49,4-33,25=)16,15.

2. Efter skattereformen

I förhållande till föregående exempel blir skatten nu

30 % (svensk bolagsskatt) av 95, dvs. 28,50. Den skattesats

som tillämpas när avräkningsbeloppet fastställs uppgår

1991/92 enligt i bestämmelsen angiven irländsk lagstiftning

till 28 %. 28 % av 95 är 26,60, vilket betyder en svensk skatt

på 1,9 och en sammanlagd skatt på 11,9.

 Exemplet visar att den andel av den svenska skatten

som avräknas efter skattereformen uppgår till mer än 90 %.

För att avräkning skall erhållas med ungefärligen samma

andel av den svenska skatten som före skattereformen

föreslås således som tidigare angetts under punkt 8 a att

avräkningsbeloppet skall anses uppgå till en procentsats

motsvarande tre femtedelar (= 60 %) av den svenska

skattesats som tillämpas på samma belopp (för närvarande

30 %).

Det angivna innebär följande i siffror. Den svenska

skatten uppgår till 30 % av 95, dvs. 28,50. Avräkning för

irländsk skatt sker därmed enligt de föreslagna ändringarna

med 18 % (30 % x 3/5) av 95 = 17,1. Svensk skatt uppgår

därmed till 11,40 (28,50 -- 17,1) och den sammanlagda

skatten till 21,40 (10 + 11,40).

I artikel 24 punkt 8 b föreslås att särskilda regler införs

för bolag som bedriver finansiell verksamhet (''''''''financial

services activities'''''''') i Irland. I bestämmelsen föreskrivs som

huvudregel att punkt 8 inte är tillämplig på vinster från

finansiell verksamhet och inte heller på utdelning som

betalas av vinster från sådan verksamhet. Detta betyder

bl.a. att utdelning från ett irländskt bolag som bedriver

finansiell verksamhet fortsättningsvis som huvudregel

kommer att beskattas i Sverige. Om en s.k. ömsesidig

överenskommelse träffas mellan de behöriga

myndigheterna i de båda länderna kan dock punkt 8 a 2

undantagsvis bli tillämplig.

Bestämmelsen har föranletts av att den interna irländska

beskattningen av bolag med en skattesats på 10 % och

svensk lagstiftning i förening med det nu gällande avtalet i

vissa fall har utnyttjats på ett sätt som inte varit avsett

(beträffande tolkning av dubbelbeskattningsavtal i

allmänhet, se exempelvis prop. 1989/90:33 om

dubbelbeskattningsavtal mellan de nordiska länderna s. 42

ff.).

Kortfattat innebär den interna irländska lagstiftningen

följande. Tillverkande företag som uppfyller vissa speciella

krav erlägger sedan 1981 en reducerad bolagsskatt på 10 %

mot den normala bolagsskattesatsen på ca 43 %. För att

erhålla denna reducerade bolagsskatt krävs att ansökan

görs och tillstånd erhålls. Sådant tillstånd kan sedan 1987

ges även till företag som bedriver finansverksamhet. En

förutsättning i detta fall för erhållande av den låga

skattesatsen är att verksamheten är inriktad på

internationella finanstransaktioner som endast riktar sig

mot i Irland icke bosatta personer och icke hemmahörande

bolag, s.k. offshore-verksamhet. Transaktionerna får

endast äga rum i utländsk valuta.

Vissa svenska bolag har använt irländska dotterbolag för

''''''''finansiell verksamhet'''''''' av ett sådant slag att utdelning från

dessa irländska bolag inte bör vara skattefri i Sverige.

Affärsvillkoren har fastställts så att det ekonomiska utfallet

i princip fastställts på förhand. Normala affärsrisker har i

huvudsak eliminerats. Ibland har detta skett så att ett

svenskt bolag lånat upp pengar. Lånat belopp -- som inte

sällan varit mycket stort, i vissa fall miljardbelopp -- har

tillskjutits som aktiekapital i ett irländskt bolag. Det

irländska bolaget har i sin tur lånat ut pengarna till en

irländsk bank mot en ränta som understigit den ränta

moderbolaget fått erlägga. Den ränta som det irländska

bolaget erhållit har därefter delats ut till det svenska

moderbolaget som åberopat reglerna om skattefrihet för

erhållen utdelning. Transaktionen har blivit ''''''''vinstgivande''''''''

endast på grund av det ränteavdrag det svenska

moderbolaget erhållit. Bortsett från erhållna skattefördelar

har transaktionen således varit meningslös, jfr

departementschefens uttalande i prop. 1982/83:84 s. 21 med

förslag till ändring i lagen mot skatteflykt m.m.

Eftersom syftet med matching credit/exempt-

bestämmelser är att främja svenska investeringar i syfte att

skapa arbetstillfällen och ekonomisk utveckling i den andra

avtalsslutande staten innebär svensk avtalspolicy att

offshoreverksamhet normalt sett inte alls skall omfattas av

och därmed ges förmåner genom dubbelbeskattningsavtal.

Förhandlarna har enats om att i detta fall bibehålla

möjligheten för bolag som bedriver finansiell verksamhet

att erhålla förmåner enligt avtalet och för svenska bolag att

skattefritt erhålla utdelning från sådana bolag. Eftersom en

mycket noggrann prövning erfordras i varje enskilt fall har

man enats om ett förfarande enligt vilket de behöriga

myndigheterna gemensamt efter ansökan prövar om

skattefrihet för utdelning skall medges. Därvid har

diskuterats vilka fall som kan bli föremål för en sådan

ömsesidig överenskommelse. Enighet råder om att ett

minimikrav för att utdelningsskattefrihet skall medges är att

verksamheten är affärsmässigt betingad för det svenska

moderbolaget, även bortsett från erhållna skattefördelar.

En överenskommelse med riktlinjer för hur förfarandet

skall ske och enligt vilka principer ansökningar skall prövas

har ingåtts. Denna bör fogas till protokollet i detta ärende

som bilaga 2.

3.3 Protokollets ikraftträdande

Enligt art. 3 i protokollet om ändring av avtalet skall de

avtalsslutande staterna underrätta varandra när de åtgärder

vidtagits som krävs enligt resp. stats lagstiftning för att sätta

protokollet i kraft. Protokollet träder i kraft efter utgången

av 30 dagar från den dag då den sista av dessa underrättelser

lämnades. Det är således inte möjligt att nu avgöra vid

vilken tidpunkt protokollet kommer att träda i kraft. I

förslaget till lag har därför föreskrivits att lagen träder i

kraft den dag regeringen bestämmer. Enligt art. 4 i

protokollet skall avtalets ursprungliga regler dock t.o.m.

den 31 december 1994 alltjämt tillämpas beträffande

inkomst och utdelning från vinst erhållen före protokollets

ikraftträdande. Detta gäller dock inte vinst av finansiell

verksamhet med mindre särskild överenskommelse om

detta ingåtts i det enskilda fallet. En bestämmelse om detta

får tas in i den förordning i vilken regeringen föreskriver att

lagen skall träda i kraft.

4 Progressionsuppräkning

I fråga om inkomst som skall undantas från svensk skatt

har Sverige enligt en progressionsregel i avtalet (art. 24

punkt 4, tidigare punkt 5) rätt att höja skatteuttaget på

denna persons övriga inkomster. Sverige avstår numera av

olika skäl, bl.a. förenklingsskäl, regelmässigt från att

utnyttja den rätt till progressionsuppräkning som ges i

dubbelbeskattningsavtalen. Därför har ingen bestämmelse

om att sådan uppräkning skall ske intagits i den föreslagna

lagen.

5 Lagrådets hörande

De bestämmelser som föreslagits bli införda i lagen

(1987:103) om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och

Irland är utformade på samma sätt som bestämmelserna i

andra jämförbara lagar om dubbelbeskattningsavtal.

Dubbelbeskattningsavtalens regler tillämpas endast i den

mån de medför inskränkning av den skattskyldighet i

Sverige som annars skulle föreligga. Jag anser på grund av

det angivna att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

6 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen

1. att godkänna protokollet om ändring i avtalet den 8

oktober 1986 mellan Konungariket Sverige och Irland för

att undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt

beträffande skatter på inkomst och realisationsvinst,

2. att anta förslaget till lag om ändring i lagen (1987:103)

om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Irland.

7 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens

överväganden och beslutar att genom proposition föreslå

riksdagen att anta de förslag som föredraganden har lagt

fram.

j1010hfj111h fj1212hfj1001fj2002hfj2222hfj222hfj333hfj1000ht

fj2000ht

f

PROTOCOL

AMENDING THE CONVENTION BETWEEN

SWEDEN AND IRELAND FOR THE AVOIDANCE OF

DOUBLE TAXATION AND THE PREVENTION OF

FISCAL EVASION WITH RESPECT TO TAXES ON

INCOME AND CAPITAL GAINS SIGNED IN

STOCKHOLM ON 8 OCTOBER 1986

The Government of Sweden and the Government of

Ireland;

Desiring to conclude a Protocol to amend the Convention

between Sweden and Ireland for the avoidance of double

taxation and the prevention of fiscal evasion with respect to

taxes on income and capital gains signed in Stockholm on 8

October 1986 (hereinafter referred to as ''''''''the Convention'''''''');

Have agreed as follows:

Article 1

Sub-paragraph (b) of paragraph (1) of Article 2 of the

Convention shall be deleted and replaced by the following:

''''''''(b) in Sweden:

(i) the State income tax (den statliga inkomstskatten),

including the sailors'''' tax (sjömansskatten) and the coupon

tax (kupongskatten);

(ii) the special income tax on non-residents (särskild

inkomstskatt för utomlands bosatta);

(iii) the special income tax on non-resident artistes and

athletes (särskild inkomstskatt för utomlands bosatta

artister m.fl.); and

(iv) the communal income tax (den kommunala

inkomstskatten);

(hereinafter referred to as ''''''''Swedish tax'''''''').''''''''

Article 2

(1) Paragraph (3) of Article 24 of the Convention shall be

deleted.

(2) Paragraph (4) of Article 24 of the Convention shall be

deleted and replaced by the following:

''''''''(3) Notwithstanding the provisions of paragraph (2) of

this Article, dividends paid by a company which is a resident

of Ireland to a company which is a resident of Sweden shall

be exempt from Swedish tax to the extent that the dividends

would have been exempt from Swedish tax if both

companies had been Swedish companies. This provision

however is only applicable if:

(a) the profits out of which the dividends are paid have

been subjected to the normal corporate tax in Ireland or a

tax comparable to the Swedish corporate tax in Ireland or

elsewhere; or

(b) the dividends paid by the company which is a resident

of Ireland consist wholly or almost wholly of dividends

which that company has received in respect of shares held

by it in a company which is a resident in a third State and

which would have been exempt from Swedish tax if the

shares in respect of which they are paid had been held

directly by the company which is a resident of Sweden.''''''''

(3) Paragraph (5) of Article 24 shall be re-numbered

paragraph (4) and amended by the deletion of the following:

''''''''or shall be exempt from Swedish tax in accordance with

paragraph (3) of this Article''''''''.

(4) Paragraphs (6) and (7) of Article 24 shall be re-

numbered paragraphs (5) and (6), respectively.

(5) Sub-paragraph (a) of paragraph (8) of Article 24 shall

be re-numbered paragraph (7), the reference to paragraph

(4) in that sub-paragraph shall be amended to paragraph (3)

and sub-paragraphs (b) and (c) of paragraph (8) shall be

deleted.

(6) The following paragraph shall be inserted after

paragraph 7:

''''''''(8)(a) Where under the provisions of Chapter VI of Part

I of the Finance Act, 1980, (as those provisions may be

amended from time to time without changing the general

principle thereof) the profits of a company were relieved

from Irish tax, then --

(i) for the purposes of paragraph (2), in the case of

income which may be taxed in Ireland in accordance with

the provisions of Article 8, the reference in that paragraph

to ''''''''an amount equal to the Irish tax paid in respect of such

income'''''''' shall have effect as if the Irish tax paid were an

amount equal to one half of the Swedish tax payable on that

income,

(ii) for the purposes of paragraph (3), the reference to

''''''''the normal corporate tax in Ireland'''''''' shall be deemed to

include the tax chargeable under those provisions,

(iii) for the purposes of paragraph (7), if the recipient of

a dividend out of those profits, if he were a resident of

Ireland, would be entitled to a reduced tax credit in respect

of the dividend, the amount to be allowed as a deduction

under that paragraph shall be deemed to be an amount

arrived at by applying to the gross aggregate amount

referred to in that paragraph a rate per cent equal to three-

fifths of the Swedish tax rate applicable to that gross

aggregate amount.

(b) Notwithstanding anything in sub-paragraph (a),

where the profits of a company relieved from Irish tax under

the provisions referred to in that sub-paragraph are profits

from the carrying on by that company of financial services

activities, this paragraph shall not apply to such profits, or

to any dividends paid out of such profits, unless the

competent authorities, having consulted each other, agree

that the activities are such that this paragraph shall apply to

profits from those activities and to any dividends paid out

of those profits.

(c) This paragraph shall not have effect in relation to

profits arising after 31 December, 2000, or to dividends paid

out of such profits.

Provided that the competent authorities may, at the

request of either competent authority (made not later than

30 June, 1997), review the scope and application of this

paragraph and, if it appears to either or both of them --

(i) that the paragraph should be renegotiated, such

renegotiation shall be entered into immediately, or

(ii) that the date (31 December, 2000) should be changed,

the date shall be changed to such date (not being earlier

than 31 December, 1997) as may be agreed by the exchange

of written notice through diplomatic channels.''''''''

Article 3

(1) Each of the Contracting States shall notify to the other

the completion of the procedure required by its law for the

bringing into force of this Protocol.

(2) This Protocol shall enter into force immediately after

the expiration of thirty days following the date of the later

of these notifications and shall thereupon have effect.

Article 4

Notwithstanding the preceding Articles of this Protocol,

income and dividends accruing to a resident of Sweden out

of profits which are derived before the entry into force of

this Protocol by a company resident in Ireland or by a

permanent establishment in Ireland of that resident of

Sweden will, up to and including 31 December, 1994, be

entitled to the same exemptions and reliefs to which they

would have been entitled under the Convention between

Ireland and Sweden for the avoidance of double taxation

and the prevention of fiscal evasion with respect to taxes on

income and capital gains signed in Stockholm on 8 October,

1986, if this Protocol had not entered into force.

However, the provisions of this Article shall not apply

where the profits of the company resident in Ireland or of

the permanent establishment in Ireland are profits from the

carrying on by that company or permanent establishment of

a financial services activity in Ireland, unless the Competent

Authorities agree that sub-paragraph (a) of paragraph 8 of

Article 24 of the said Convention, as amended by this

Protocol, would, whether or not the company or the

permanent establishment has stopped trading, apply if the

activities have been carried out after the entry into force of

this Protocol to profits from that activity or to dividends

paid out of them.

Article 5

This Protocol shall cease to have effect at such time as the

Convention ceases to have effect in accordance with Article

31 of the Convention.

In witness whereof the undersigned, being duly

authorised thereto by their respective Governments, have

signed this Protocol.

Done at Dublin this 1st day of July 1993 in duplicate in

the English language.

For the Government

For the Government

of Sweden:

of Ireland:

Margareta Hegardt

Dick Spring

Bilaga 1

(Översättning)

PROTOKOLL

OM ÄNDRING I AVTALET MELLAN SVERIGE OCH

IRLAND FÖR ATT UNDVIKA

DUBBELBESKATTNING OCH FÖRHINDRA

SKATTEFLYKT BETRÄFFANDE SKATTER PÅ

INKOMST OCH REALISATIONSVINST SOM

UNDERTECKNADES I STOCKHOLM DEN 8

OKTOBER 1986

Sveriges regering och Irlands regering;

som önskar ingå ett protokoll om ändring i avtalet mellan

Sverige och Irland för att undvika dubbelbeskattning och

förhindra skatteflykt beträffande skatter på inkomst och

realisationsvinst som undertecknades i Stockholm den 8

oktober 1986 (i det följande benämnt ''''''''avtalet'''''''');

har kommit överens om följande bestämmelser:

Artikel 1

Punkt 1 b i artikel 2 i avtalet utgår och ersätts av följande

bestämmelse:

'''''''' b) i Sverige:

1) den statliga inkomstskatten, sjömansskatten och

kupongskatten däri inbegripna;

2) särskild inkomstskatt för utomlands bosatta;

3) särskild inkomstskatt för utomlands bosatta artister

m.fl.; och

4) den kommunala inkomstskatten;

(i det följande benämnda ''''svensk skatt'''').''''''''

Artikel 2

1. Artikel 24 punkt 3 i avtalet utgår.

2. Artikel 24 punkt 4 i avtalet utgår och ersätts med

följande bestämmelser:

''''''''3. Utan hinder av bestämmelserna i punkt 2 i denna

artikel skall utdelning från bolag med hemvist i Irland till

bolag med hemvist i Sverige vara undantagen från svensk

skatt i den mån utdelningen skulle ha varit undantagen från

svensk skatt om båda bolagen hade varit svenska. Denna

bestämmelse är dock tillämplig endast om:

a) den vinst av vilken utdelningen betalas har

underkastats normal bolagsskatt i Irland eller en skatt

jämförbar med svensk bolagsskatt i Irland eller någon

annanstans, eller

b) den utdelning som betalas av bolaget med hemvist i

Irland består uteslutande eller så gott som uteslutande av

utdelning som detta bolag har erhållit på grund av innehav

av aktier i ett bolag med hemvist i tredje stat och som skulle

ha varit undantagen från svensk skatt om aktierna på grund

av vilka utdelningen betalas hade innehafts direkt av

bolaget med hemvist i Sverige.''''''''

3. Artikel 24 punkt 5 skall betecknas punkt 4 och ändras

genom att följande ord utgår:

''''''''eller enligt bestämmelserna i punkt 3 i denna artikel

skall undantas från svensk skatt''''''''.

4. Artikel 24 punkterna 6 och 7 skall betecknas punkterna

5 respektive 6.

5. Artikel 24 punkt 8 a skall betecknas punkt 7,

hänvisningen till punkt 4 i den nya punkten 7 skall ändras

till punkt 3 och punkterna 8 b och c skall utgå.

6. Följande punkt skall införas efter punkt 7:

''''''''8. a) I det fall beskattningen av ett bolags vinst lindras i

Irland enligt bestämmelserna i kapitel VI av del I i ''''Finance

Act'''', 1980 (så som de kan komma att ändras från tid till

annan utan att de allmänna principerna i bestämmelserna

ändras) skall

1) vid tillämpningen av punkt 2, beträffande inkomst som

enligt bestämmelserna i artikel 8 får beskattas i Irland,

hänvisningen i denna punkt till ''''ett belopp motsvarande den

irländska skatt som erlagts för inkomsten'''' tillämpas som om

den irländska skatt som erlagts uppgått till ett belopp

motsvarande hälften av den svenska skatt som belöper på

denna inkomst,

2) vid tillämpningen av punkt 3, hänvisningen till ''''normal

bolagsskatt i Irland'''' anses omfatta sådan skatt som tas ut

enligt dessa bestämmelser,

3) vid tillämpningen av punkt 7 under förutsättning att

mottagaren av utdelning från sådan vinst skulle vara

berättigad till ett reducerat skattetillgodohavande på grund

av denna utdelning om han hade hemvist i Irland, det

belopp som skall avräknas enligt denna punkt anses utgöra

ett belopp som erhålls genom att på det sammanlagda

bruttobeloppet som anges i denna punkt tillämpa en

procentsats motsvarande tre femtedelar av den svenska

skattesats som tillämpas på samma belopp.

b) I det fall beskattningen av ett bolags vinst lindrats i

Irland enligt i punkt 8 a angivna bestämmelser och vinsten

härrör från bolag som bedriver finansiell verksamhet är

punkt 8 a inte tillämplig på sådan vinst eller utdelning som

betalas av sådan vinst, om inte de behöriga myndigheterna

efter att ha konsulterat varandra överenskommit att

verksamheten är sådan att punkt 8 a ändock skall tillämpas

på vinsten från verksamheten och på utdelning som betalas

av vinsten.

c) Denna punkt gäller inte i fråga om vinst som

uppkommit efter den 31 december år 2000, eller på

utdelning som består av sådan vinst.

På begäran framställd senast den 30 juni 1997 av en av de

behöriga myndigheterna skall dessa ompröva denna punkts

tillämpning och om en eller båda av de behöriga

myndigheterna anser

1) att denna punkt bör omförhandlas, skall sådana

förhandlingar inledas omedelbart, eller

2) att angivet datum (31 december 2000) bör ändras, skall

detta datum ändras till ett annat datum (inte tidigare än 31

december 1997) som de avtalsslutande staterna kommer

överens om genom skriftlig överenskommelse på

diplomatisk väg.''''''''

Artikel 3

1. Vardera avtalsslutande staten skall meddela den andra

staten när enligt den statens lagstiftning erforderliga

åtgärder vidtagits för att detta protokoll skall kunna träda i

kraft.

2. Detta protokoll träder i kraft omedelbart efter

utgången av trettio dagar efter det senare av dessa två

meddelanden och protokollets bestämmelser tillämpas

därefter.

Artikel 4

Utan hinder av föregående artiklar i detta protokoll, skall

en person med hemvist i Sverige t.o.m. den 31 december

1994 beträffande inkomster och utdelning från vinster

erhållna före ikraftträdandet av detta protokoll av ett bolag

med hemvist i Irland eller av ett fast driftställe som

personen har i Irland, vara berättigad till samma undantag

och lättnader i beskattningen som han skulle ha varit

berättigad till enligt det i Stockholm den 8 oktober 1986

undertecknade avtalet mellan Sverige och Irland för att

undvika dubbelbeskattning och förhindra skatteflykt

beträffande skatter på inkomst och realisationsvinst om inte

detta protokoll hade trätt i kraft.

Emellertid skall bestämmelserna i denna artikel inte

tillämpas i fall då vinsten som erhållits av ett bolag med

hemvist i Irland eller av ett där beläget fast driftställe härrör

från finansiell verksamhet som bolaget eller det fasta

driftstället bedrivit i Irland om inte de behöriga

myndigheterna överenskommer om att punkt 8 a i artikel 24

i avtalet, i den lydelse detta fått genom detta protokoll,

skulle ha tillämpats på vinsten från verksamheten eller på

utdelning som betalats av denna vinst, oavsett om bolagets

eller det fasta driftställets verksamhet då upphört, om

verksamheten bedrivits efter ikraftträdandet av detta

protokoll.

Artikel 5

Detta protokoll skall upphöra att gälla vid den tidpunkt

då avtalet upphör att gälla enligt artikel 31 i avtalet.

Till bekräftelse härav har undertecknade, därtill

vederbörligen bemyndigade av respektive regering,

undertecknat detta protokoll.

Som skedde i Dublin den 1 juli 1993 i två exemplar på

engelska språket.

För Sveriges regering:

För Irlands regering:

Margareta Hegardt

Dick Spring

j1010h fj111h fj1212hfj1001fj2002hfj2222hfj222hfj333hfj1000ht

fj2000ht

f

MEMORANDUM OF UNDERSTANDING

As respects sub-paragraph b) of paragraph 8 of Article 24,

at the time of entering into force of this Protocol the

competent authorities, having consulted each other, have

agreed

-- that the purpose of the consultation process referred to

in that sub-paragraph in relation to financial services is to

prevent financial services based schemes whose sole or chief

purpose is the general avoidance of taxation from gaining

access to the benefits of paragraph 3 and paragraph 8 and

both competent authorities avow and affirm that there is no

desire or intent to prevent genuine commercially based

financial services projects from gaining access to those

benefits and it is avowed and affirmed that such projects will

gain such access,

-- to devise a set of procedures to ensure that the

consultation process shall be carried out without undue

delay, Annex ''''''''A'''''''', so that the acceptance or rejection of a

project will be communicated to the promoters as quickly

as possible. A resident of either country may seek the

assistance of either of the competent authorities if the

resident is of the opinion that the other competent authority

is causing undue delay in carrying out its part of the

consultation process,

-- to devise a set of principles for the determining that a

financial services project is genuine within the terms of the

consultation process, Annex ''''''''B'''''''', and

-- that the competent authorities may enter into agreement

from time to time that certain clearly defined types of

financial services are acceptable to both competent

authorities and may agree that such financial services shall

be entitled to the aforementioned benefits without the need

to go through the consultation process. It is further agreed

that the substance of such agreements may be made public

by either or both competent authorities.

CONSULTATION PROCESS FOR THE APPROVAL

OF PROJECTS FOR THE PURPOSES OF THE

SWEDEN/IRELAND PROTOCOL

1. Proposals for a project may be submitted to either

competent authority (hereinafter referred to as the ''''''''first

mentioned authority'''''''').

2. It will be the responsibility of the promoters of the project

to ensure that all aspects of the project are made known to

the competent authorities. This shall include not only the

aspects of the project to be carried on in the Contracting

State in which the project will be located but any matters

which would be of concern to the Revenue authorities of the

other Contracting State with regard to the intended

activities of the promoters or their investors. Failure to

disclose a material fact or any unapproved alteration of a

material fact may result in any acceptance of a project being

withdrawn, which might result in the loss of certain benefits

of the Convention, from such date which may be a date

retrospective to the date approval was given, or such later

date as the competent authorities shall agree.

3. The first mentioned authority shall examine the project

after obtaining such additional information, if any, from the

promoters as it deems necessary.

4. The first mentioned authority having examined the

project and made a decision as to its acceptability or

otherwise shall pass the papers on the project to the other

competent authority indicating its decision in relation to the

project and the reasons for the decision. The other

competent authority shall then examine the project and may

request such additional information, if any, from the

promoters as it deems necessary. If the other competent

authority agrees with the decision of the first mentioned

competent authority it shall so communicate that agreement

to the first mentioned authority and, accordingly, the

project shall be accepted or rejected as the case may be. The

promoters shall be so informed by the first mentioned

authority. In the case of a rejection the reasons for the

rejection shall be communicated to the promoters who may,

if they so wish, resubmit the project with the objectionable

aspects removed or may make further representations with

regard to any of the objectionable points raised by the

competent authorities.

5. If there is not agreement, the other competent authority

shall indicate to the first mentioned competent authority the

reasons why it so disagrees. The first mentioned competent

authority may, if it so deems appropriate, attempt to arrive

at a reconciliation between the conflicting views of the

competent authorities with such assistance from the

promoters as shall be deemed appropriate. Alternatively

they may refer the matter back to the promoters for

amendment or further representation as at 4 above.

6. Both competent authorities pledge themselves to

ensuring that the aforementioned consultation procedures

shall be implemented with the maximum degree of dispatch

consistent with the needs of ensuring that a correct decision

is made. In general the competent authorities will strive to

give a decision within 4 to 6 weeks.

7. On the basis of the information provided by the promoter

of the project, the competent authorities, if requested, will

give a non-binding advance indication as to whether the

project is likely to be approved or rejected, always subject

to confirmation following full investigation.

8. The substance of these consultation procedures may be

made public by either or both competent authorities.

PRINCIPLES FOR THE ACCEPTANCE THAT A

FINANCIAL SERVICES PROJECT IS GENUINE

WITHIN THE TERMS OF THE CONSULTATION

PROCESS

These principles are issued for illustrative purposes only.

They do not purport to be exclusive or exhaustive or to have

any legal standing and are not binding on either competent

authority. Depending on the nature of the project the

absence of one or more of the guidelines need not

necessarily lead to a rejection of the project although some

of the guidelines such as 1 and 2 for example are of greater

importance than other and their contravention would lead

to the rejection of a project.

1. A genuine commercially viable product package must be

visible involving real trading in real assets or the carrying

out of other genuine commercial financial services related

activities by way of real trading or as an integral part of a

larger trading operation.

2. Where the activity involves the raising of a body of funds

for a profit making venture or insurance, there must be a

clearly-demonstrated positive relationship and proportion

between the level of funds raised for the project and the use

of such funds for the specific venture or the risk to be

covered. There must be a reasonable expectation of a

commercial arm''''s length return on the funds. The venture

must be carried on as a trade.

3. The method of sourcing of funds (i.e. borrowed or

surplus) will be taken into account in assessing the

acceptability of a project including cases arising under 1 or

2.

4. The enterprise must either stand alone as a genuine

business operation complete with the badges of substance:

personnel, offices and appropriate office equipment,

marketing, accounts etc. or be carried on in

association with another company which possesses those

qualities in due measure in relation to the enterprise as

would be present if the enterprise were to stand alone. In

either case the project must be operating under a specific

business plan (see below).

5. The project should have the capacity to be able to

demonstrate through a reasonable business plan which

contains specific information on the nature of the proposed

activities that it has the ability and a specific expansion plan

to generate enhanced activity.

6. A genuine business operation can have periods of passive

investment in securities or deposits for genuine or

exceptional reasons in the course of an active financial

services business.

7. A project whose main activity is passive investment in

securities or deposits will not be approved.

8. The contents of these principles may be made public by

either or both competent authorities.

f7

ÖVERENSKOMMELSE

Vid tidpunkten för protokollets ikraftträdande har de

behöriga myndigheterna beträffande artikel 24 punkt 8 b

kommit överens om följande:

-- att ändamålet med den i bestämmelsen angivna

konsultationsproceduren beträffande finansiell verksamhet

är att förhindra projekt baserade på finansiell verksamhet

vars enda eller huvudsakliga syfte är att undvika

beskattning från att erhålla förmåner enligt punkt 3 och

punkt 8 samt att de behöriga myndigheterna försäkrar att

det inte finns någon avsikt att förhindra projekt baserade på

genuint affärsmässigt bedriven finansiell verksamhet från

att få sådana förmåner,

-- att tillskapa en ordning som medför att

konsultationsproceduren skall genomföras utan onödig

fördröjning, se bilaga A, så att bifall eller avslag kan

meddelas initiativtagarna så snart detta är möjligt. En

person med hemvist i en avtalsslutande stat kan göra

framställning till endera av de behöriga myndigheterna om

han anser att den andra behöriga myndigheten orsakar

onödig fördröjning avseende dess del av proceduren,

-- att ange ett antal principer för att avgöra om ett projekt

avseende finansiell verksamhet är genuint affärsmässigt i

den mening som avses här, se bilaga B, samt att

-- de behöriga myndigheterna från tid till annan genom

överenskommelser kan ange att vissa klart avgränsade

typfall av finansiell verksamhet är acceptabla för de

behöriga myndigheterna och skall åtnjuta tidigare angivna

förmåner utan att behöva genomföra

konsultationsproceduren. Sådana överenskommelser får

offentliggöras av endera av de behöriga myndigheterna

eller av båda.

KONSULTATIONSPROCEDUREN FÖR ATT

ERHÅLLA GODKÄNNANDE AV PROJEKT ENLIGT

DET SVENSK--IRLÄNDSKA PROTOKOLLET

1. Förslag till projekt får inges till endera behöriga

myndigheten (i det följande benämnd ''''''''den förstnämnda

myndigheten'''''''').

2. Det är initiativtagarna till projektet som har ansvar för

att projektets samtliga aspekter delges de behöriga

myndigheterna. Detta omfattar inte bara den del av

projektet som skall genomföras i den avtalsslutande stat i

vilken projektet är lokaliserat utan alla fakta som den andra

avtalsslutande statens skattemyndigheter har behov av

beträffande initiativtagarnas eller finansiärernas planerade

aktiviteter. Om fakta ej meddelas eller ändring vidtas

beträffande något materiellt faktum utan att tillstånd härför

medgivits kan detta medföra att tidigare meddelat bifall tas

tillbaka, vilket kan medföra förlust av vissa avtalsförmåner

med retroaktiv verkan från det datum då bifall meddelades

eller från något senare datum som de behöriga

myndigheterna överenskommit om.

3. Den förstnämnda myndigheten skall bedöma projektet

efter att ha erhållit eventuell ytterligare information, om

sådan bedöms nödvändig, från initiativtagarna.

4. Den förstnämnda myndigheten skall, efter att ha bedömt

projektet och fattat beslut om det kan bifallas eller inte,

översända handlingarna till den andra behöriga

myndigheten med angivande av beslutet och skälen för

detta. Den sistnämnda behöriga myndigheten skall därefter

bedöma projektet och kan begära eventuell ytterligare

information, om sådan bedöms nödvändig, från

initiativtagarna. Om denna behöriga myndighet kommer till

samma beslut som den förstnämnda myndigheten skall

detta meddelas denna, och i enlighet härmed skall projektet

antingen bifallas eller avslås. Den förstnämnda

myndigheten skall informera initiativtagarna om beslutet.

Om avslag meddelas skall skälen härför meddelas till

initiativtagarna som, om de så önskar, åter kan begära

prövning av projektet efter att ha tagit bort de aspekter som

föranlett invändningar eller efter att ha bifogat ytterligare

information angående någon av de punkter som föranlett

invändningar från de behöriga myndigheterna.

5. Om enighet inte föreligger skall den andra behöriga

myndigheten meddela den förstnämnda myndigheten

skälen för dess avvikande mening. Den förstnämnda

myndigheten kan, om denna bedömer detta som lämpligt,

försöka överbrygga de behöriga myndigheternas

konflikterande uppfattningar med den assistans från

initiativtagarna som kan vara lämplig. Alternativt kan

ärendet återförvisas till initiativtagarna för ändring eller ny

framställning enligt punkt 4 ovan.

6. De behöriga myndigheterna utfäster sig att genomföra

den angivna konsultationsproceduren med den största

skyndsamhet som är möjlig med hänsyn till behovet av att

försäkra sig om att rätt beslut fattas. I allmänhet kommer

de behöriga myndigheterna att sträva efter att avge beslut

inom fyra till sex veckor.

7. På basis av den information som en initiativtagare

presenterar kommer de behöriga myndigheterna om så

begärs att avge ett icke bindande besked huruvida ett

projekt sannolikt kommer att bifallas eller avslås. I varje

enskilt fall är beskedet endast tentativt i avvaktan på att en

fullständig undersökning genomförts.

8. De angivna konsultationsprocedurerna får offentliggöras

av endera av de behöriga myndigheterna eller av båda.

PRINCIPER FÖR FASTSTÄLLANDE AV OM

PROJEKT AVSEENDE FINANSIELL VERKSAMHET

ÄR GENUINT AFFÄRSMÄSSIGT I DEN MENING

SOM AVSES ENLIGT

KONSULTATIONSPROCEDUREN

Angivna principer har endast till syfte att vara beskrivande.

De avses varken vara uteslutande, uttömmande eller ha

rättslig betydelse eller vara bindande för någon av de

behöriga myndigheterna. Den omständigheten att ett eller

flera angivna villkor inte uppfylls, fastän vissa såsom de i

punkterna 1 och 2 angivna är viktigare än andra, behöver

inte, beroende på projektets natur, nödvändigtvis leda till

att ett projekt avslås.

1. Projektet måste innefatta en genuint affärsmässigt

betingad och genomförbar verksamhet innefattande verklig

handel med reala tillgångar eller annan med finansiell

verksamhet sammanhängande verksamhet med verklig

handel eller utgöra en integrerad del av en större

handelsverksamhet.

2. I det fall verksamheten omfattar finansierandet av en

vinstgivande verksamhet eller av försäkringsrörelse måste

det finnas ett klart positivt samband och ett rimligt

förhållande mellan det kapital som uppbringats för

projektet och användningen av detta kapital i verksamheten

eller de risker detta är avsett att täcka. Det måste föreligga

en tillräcklig grad av sannolikhet för erhållandet av en

verklig affärsmässig avkastning på insatt kapital. Den

vinstgivande verksamheten måste bedrivas i form av

handel.

3. Finansieringsmetoden, dvs. användningen av lånat

kapital eller av tillgängliga vinstmedel, tas i beaktande vid

bedömningen av ett projekt innefattande sådana fall som

omtalats i punkterna 1 och 2.

4. Företaget måste endera bedrivas ensamt som ett genuint,

komplett affärsföretag med egna resurser i form av

personal, kontor, lämplig kontorsutrustning,

marknadsföring, räkenskaper etc. eller tillsammans med ett

bolag som har dessa resurser i tillräcklig omfattning för att

tillgodose företagets behov sådana som de skulle vara om

företaget bedrevs ensamt. I båda fallen måste projektet

bedrivas enligt en tydlig affärsplan (se nedan).

5. Projektet måste, genom en trovärdig affärsplan som

innehåller tydlig information om den avsedda

verksamheten, kunna visas ha förmågan och en särskild

inriktning att generera ökad aktivitet.

6. Även genuint affärsmässig verksamhet kan av genuint

affärsmässiga eller av exceptionella skäl omfatta perioder

av passiva investeringar i värdepapper eller depositioner

under en eljest aktiv finansiell verksamhet.

7. Ett projekt vars huvudsakliga verksamhet består i passiva

investeringar i värdepapper eller depositioner kommer inte

att bifallas.

8. Angivna principer får offentliggöras av endera behöriga

myndigheterna eller av dem båda.

tProp. 1993/94:12

Annex ''''''''A''''''''

Prop. 1993/94:12

Annex ''''''''A''''''''

Prop. 1993/94:12

Annex A

Prop. 1993/94:12

Annex A

Prop. 1993/94:12

Annex A

tProp. 1993/94:12

Annex ''''''''B''''''''

Prop. 1993/94:12

Annex ''''''''B''''''''

Prop. 1993/94:12

Annex B

Prop. 1993/94:12

Annex B

Prop. 1993/94:12

Annex B

tProp. 1993/94:12

Bilaga 2

(Översättning)

tProp. 1993/94:12

Bilaga 2

(Översättning)

tProp. 1993/94:12

Bilaga 2

(Översättning)

Prop. 1993/94:12

Bilaga 2

Prop. 1993/94:12

Bilaga 2

Prop. 1993/94:12

Bilaga 2

Prop. 1993/94:12

Bilaga 2

tProp. 1993/94:12

Bilaga A

Prop. 1993/94:12

Bilaga A

Prop. 1993/94:12

Bilaga A

Prop. 1993/94:12

Bilaga A

Prop. 1993/94:12

Bilaga A

tProp. 1993/94:12

Bilaga B

Prop. 1993/94:12

Bilaga B

Prop. 1993/94:12

Bilaga B

Prop. 1993/94:12

Bilaga B

Prop. 1993/94:12

Bilaga B

Bilaga 2

(Översättning)

Annex ''''''''A''''''''

Bilaga A

Annex ''''''''B''''''''

Bilaga B

tProp. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Prop. 1993/94:12

Förordning

om dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Irland;

utfärdad den

Regeringen föreskriver följande.

1 § Lagen ( ) om ändring i lagen (1987:103) om

dubbelbeskattningsavtal mellan Sverige och Irland skall

träda i kraft den 1 januari 1994 och tillämpas beträffande

inkomst och realisationsvinst som förvärvas den 1 januari

1994 eller senare.

Det protokoll om ändring i dubbelbeskattningsavtalet som

undertecknades den 1 juli 1993 trädde i kraft den .

2 § Avtalet i dess lydelse före ikraftträdandet av

protokollet skall dock t.o.m. den 31 december 1994 alltjämt

tillämpas på utdelning och inkomst från vinst som ett i

Irland hemmahörande bolag eller där beläget fast driftställe

erhållit före ikraftträdandet av protokollet. Detta gäller inte

beträffande vinst av finansiell verksamhet om inte sådan

överenskommelse som anges i artikel 4 i protokollet träffats

om detta.

Denna förordning träder i kraft den 1 januari 1994.

På regeringens vägnar