Regeringens proposition

1993/94:165

Några frågor om sekretess

Prop.

1993/94:165

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 10 mars 1994

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Reidunn Laurén

 (Justitiedepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en rad ändringar i sekretesslagen i syfte

att bl.a. förbättra integritetsskyddet för enskilda och att till-

godose vissa viktiga insynsintressen i fråga om uppgifter som i dag

är sekretesskyddade.

 Med hänsyn till intresset att förebygga eller beivra brott föreslås

bestämmelser som gör det möjligt att sekretessbelägga uppgifter i

ritningar över t.ex. bankvalv och uppgifter om körkorts referens-

nummer.

 För att stärka skyddet för den enskildes personliga förhållanden

föreslås att sekretess skall gälla för uppgifter i anmälan till

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, för uppgifter i läkarintyg i

ärenden om parkeringstillstånd, för uppgifter om vissa offentligan-

ställdas bostadsadress, hemtelefonnummer och personnummer, för upp-

gifter i ärenden som rör befrielse från skyldigheten att fullgöra

värnplikt i de fall då t.ex. ekonomiska och sociala skäl åberopas som

grund för befrielse, i verksamhet som avser förande av eller uttag ur

sjömansregistret och för uppgifter i ärenden hos regeringen som rör

överförande av verkställighet av brottmålsdom.

 Vidare föreslås att sekretess skall gälla för uppgifter i

tjänstgöringsomdömen som upprättas inom utrikesförvaltningen, för

uppgifter i verksamhet som avser tillsyn över stiftelser samt för

vissa uppgifter hos Justitiekanslern.

 I propositionen föreslås även ett undantag från den normalt så

starka sekretess som gäller inom socialtjänsten. Bestämmelsen innebär

att en myndig person kan få ta del av annars hemliga uppgifter som

rör förhållanden som har betydelse för att få vetskap om biologiska

föräldrar. Ett annat undantag från sekretess som nu föreslås är att

konkursförvaltare ges möjlighet att ta del av revisionspromemorior.

Denna lättnad i den annars så stränga skattesekretessen motiveras av

vikten av en snabb och effektiv konkursförvaltning. Med hänsyn till

såväl den enskilde gäldenärens som andra enskildas integritet före-

slås dock att konkursförvaltarens rätt att förfoga över de uppgifter

han får del av får begränsas.

 Vidare diskuteras sekretess hos Lotterinämnden, sekretess i

tjänstetillsättningsärenden, sekretess för uppgifter i flygplans

ljudregistratorer, sekretess för vissa uppgifter hos domstol samt

sekretess för uppgifter i myndigheters förhandlingsinstruktioner.

Vad gäller dessa frågor föreslås dock inga ändringar i sekretess-

lagen.

 De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 juli 1994.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.................5

2 Förslag till lag om ändring i sekretess-

 lagen (1980:100)............................5

3 Ärendet och dess beredning.................16

4 Sekretess för uppgifter i ritningar över

 bl.a. bankvalv.............................17

5 Sekretess för körkorts referensnummer..... 19

6 Sekretess för uppgifter i anmälan till

 Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd........21

7 Barns tillgång till sekretessbelagt mate-

 rial om biologiska föräldrar...............23

8 Sekretess för uppgifter i läkarintyg i

 ärenden om parkeringstillstånd.............30

9 Sekretess i personaladministrativ verksam-

 het för uppgifter om offentliganställdas

 adresser m.m.............................. 32

10 Sekretess för uppgifter i ett kompetensbe-

 dömningssystem inom utrikesförvaltningen...35

11 Sekretess i ärenden om befrielse från skyl-

 digheten att fullgöra värnpliktstjänst-

 göring.....................................37

12 Sekretess för uppgifter i sjömansregistret.39

13 Sekretess i ärenden om överförande av verk-

 ställighet av brottsmålsdom................42

14 Sekretess i verksamhet som avser tillsyn

 över stiftelser............................45

15 Konkursförvaltares tillgång till sekretess-

 belagda revisionspromemorior...............50

16 Sekretess för vissa uppgifter hos Justitie-

 kanslern...................................55

17 Framställningar som inte föreslås leda till

 ändring i sekretesslagen...................57

 17.1 Uppgifter hos Lotterinämnden.........57

 17.2 Uppgifter i tjänstetillsättningsären-

 den..................................58

 17.3 Uppgifter i registrerat material i

 flygplans ljudregistratorer..........59

 17.4 Vissa uppgifter hos domstol..........60

 17.5 Uppgifter i regeringens förhandlings-

 instruktioner........................61

 17.6 Övrigt...............................62

18 Författningskommentar......................62

Bilaga 1 Sammanfattning av departementsprome-

 morian Några frågor om sekretess (DS

 1993:55) förslag.....................67

Bilaga 2 Departementspromemorians författ-

 ningsförslag.........................68

Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser som

 yttrat sig eller beretts tillfälle

 att yttra sig över departementsprome-

 morian (Ds1993:55) Några frågor om

 sekretess förslag ..................79

Bilaga 4 Sammanfattning av promemorieförslaget

 (dnr 93-3936) om sekretess i verksam-

 het som avser tillsyn över stiftelser

 samt författningsförslag............ 80

Bilaga 5 Förteckning över remissinstanser som

 yttrat sig eller beretts tillfälle

 att yttra sig över promemorian om se-

 kretess i verksamhet som avser till-

 syn över stiftelser..................82

Bilaga 6 Lagrådsremissens lagförslag .........83

Bilaga 7 Lagrådets yttrande ..................94

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 10 mars 1994..............................97

Rättsdatablad.................................98

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till lag

om ändring i sekretesslagen (1980:100).

2 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)[1]

 dels att 5 kap. 2 och 3 , 7 kap. 2, 4, 11, 12, 15 och 21 ,

9 kap. 1, 2 och 9 , 11 kap. 4 , 14 kap. 10 och 16 kap. 1

skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 kap. 21 , av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 kap.

 2

 Sekretess gäller för Sekretess gäller för

uppgift om säkerhets- uppgift som lämnar eller

eller bevakningsåtgärd kan bidra till upplys-

med avseende på ning om säkerhets- eller

 bevakningsåtgärd med avse-

 ende på

 1. byggnader eller andra anläggningar, lokaler eller inventarier,

 2. tillverkning, förvaring, utlämning eller transport av pengar

eller andra värdeföremål samt transport eller förvaring av vapen,

ammunition, sprängämnen, klyvbart material eller radioaktivt avfall,

 3. telekommunikation,

 4. behörighet att få tillgång till upptagning för automatisk data-

behandling eller annan handling,

 om det kan antas att syftet med åtgärden motverkas om uppgiften

röjs.

 3

 Sekretess gäller för uppgift som lämnar eller kan bidra till

upplysning om

chiffer, kod eller liknande metod som har till syfte att underlätta

befordran

eller användning i allmän verksamhet av uppgifter utan att

föreskriven sekretess

åsidosätts, om det kan antas att syftet med metoden motverkas om

uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i

 verksamhet som avser

 förande av eller uttag ur

 kör-

 kortsregistret för

 uppgift om körkorts

 referensnummer, om det

 inte står klart att

 uppgiften kan röjas utan

 fara för att kontrollen

 av körkorts äkthet

 motverkas om uppgiften

 röjs.

 7 kap.

 2

 Sekretessen enligt 1 gäller inte

 1. beslut i ärende enligt lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård

eller rättspsykiatrisk vård, om beslutet angår frihetsberövande

åtgärd,

 2. beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472), om beslutet angår

frihetsberövande åtgärd och avser annan sjukdom än som anges i

1.3 bilagan till nämnda lag,

 3. anmälan och beslut i 3. beslut i ärende om

ärende om ansvar eller ansvar eller behörighet

behörighet för personal för personal inom hälso-

inom hälso- och sjukvår- och sjukvården,

den,

 4. beslut i fråga om omhändertagande eller återlämnande av

patientjournal.

 Beträffande anmälan i

 ärende om ansvar eller

 behörighet för personal

 inom hälso- och sjukvården

 gäller sekretess för

 uppgifter som avses i

 1 , om det kan antas att

 den som uppgiften rör

 eller någon honom

 närstående lider betydande

 men om uppgiften röjs.

 4 [2]

 Sekretess gäller inom Sekretess gäller inom

socialtjänsten för socialtjänsten för uppgift

uppgift om enskilds om enskilds personliga

personliga förhållanden, förhållanden, om det inte

om det inte står klart står klart att uppgiften

att uppgiften kan röjas kan röjas utan att den

utan att den enskilde enskilde eller någon

eller någon honom närstå-honom närstående lider

ende lider men. men. Sekretessen gäller

Sekretessen gäller dock dock inte beslut om

inte beslut om omhän- omhändertagande eller

dertagande eller beslut beslut om vård utan sam-

om vård utan samtycke. tycke. Utan hinder av

 sekretessen får uppgift

 lämnas till enskild som

 uppnått myndig ålder om

 förhållanden av betydelse

 för att denne skall få

 vetskap om vilka hans

 biologiska föräldrar är.

 Inom kommunal familjerådgivning gäller sekretess för uppgift som

enskild har

lämnat i förtroende eller som har inhämtats i samband med

rådgivningen.

 Med socialtjänst förstås Med socialtjänst förstås

verksamhet enligt verksamhet enligt

lagstiftningen om lagstiftningen om

social-tjänst och den social-tjänst och den

särskilda lagstiftningen särskilda lagstiftningen

om vård av unga och av om vård av unga och av

missbrukare utan missbrukare utan

samtycke samt verk- samtycke samt verksamhet

samhet som i annat fall som i annat fall enligt

enligt lag handhas av lag handhas av

socialnämnd. Till soci- socialnämnd. Till soci-

altjänst räknas också altjänst räknas också

verksamhet hos annan verksamhet hos annan

myndighet som in- myndighet som innefattar

nefattar omprövning av omprövning av socialnämnds

socialnämnds beslut beslut eller särskild

eller särskild tillsyn tillsyn över nämndens

över nämndens verksamhet verksamhet samt

samt verksamhet hos verksamhet hos kommunal

kommunal invandrarbyrå. invandrarbyrå. Med

Med socialtjänst jämställssocialtjänst jämställs

ärenden om bistånd åt ärenden om bistånd åt

asylsökande och andra asylsökande och andra

utlänningar, ärenden om utlänningar, ärenden om

introduktionsersättning introduktionsersättning

för flyktingar och vissa för flyktingar och vissa

andra utlänningar, andra utlänningar, ärenden

ärenden om tillstånd tillom tillstånd till

riksfärdtjänst samt verk-riksfärdtjänst eller till

samhet enligt lagstift- parkering för rörelsehind-

ningen om stöd och rade samt verksamhet

service till vissa enligt lagstiftningen om

funktionshindrade. stöd och service till

 vissa funktionshindrade.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

sjuttio år.

 Sekretess enligt första Sekretess enligt första

stycket gäller inte stycket gäller inte

anmälan eller beslut i beslut i ärenden om

ärenden om ansvar eller ansvar eller behörighet

behörighet för personal för personal inom

inom kommunal hälso- och kommunal hälso- och sjuk-

sjukvård. vård. Beträffande anmälan i

 sådant ärende gäller

 sekretess om det kan

 antas att den som

 uppgiften rör eller någon

 honom närstående lider

 betydande men om

 uppgiften röjs.

 11

 Sekretess gäller i myndighets personalsociala verksamhet för uppgift

som hänför

sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om

enskilds

personliga förhållanden hos psykolog, personalkonsulent eller annan

sådan

befattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med råd och

hjälp i

personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan

röjas utan

att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

 Sekretess gäller i verksamhet som avses i första stycket för annan

uppgift om

enskilds personliga förhållanden än som där nämns, om det kan antas

att den

enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i myndighets personaladministrativa verksamhet i

övrigt för

uppgift om enskilds hälsotillstånd och för sådan uppgift om enskilds

personliga

förhållanden som hänför sig till ärende om omplacering eller

pensionering av

anställd, om det kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående lider

men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte i ärende om

anställning

eller disciplinansvar och inte heller för beslut i annat ärende som

avses i

detta stycke.

 Sekretess gäller i Sekretess gäller i annat

annat fall än som avses fall än som avses i första

i första - tredje - tredje styckena i

styckena i myndighets myndighets

personaladministrativa personaladministrativa

verksamhet för uppgift verksamhet för uppgift om

om enskilds personliga enskilds personliga

förhållanden, om det kan förhållanden, om det kan

antas att den enskilde antas att den enskilde

eller någon honom eller någon honom

närstående utsätts för våldnärstående utsätts för våld

eller annat allvarligt eller annat allvarligt

men om uppgiften röjs. men om uppgiften röjs.

 Vidare gäller, i den

 utsträckning regeringen

 föreskriver, sekretess i

 personaladministrativ

 verksamhet hos myndighet

 där personalen särskilt

 kan riskera att utsättas

 för sådant men, för uppgift

 om enskilds

 bostadsadress, hemtele-

 fonnummer och

 personnummer, om det

 inte står klart att

 uppgiften kan röjas utan

 att den enskilde eller

 någon honom närstående

 lider men om uppgiften

 röjs.

 Sekretess gäller för

 uppgift i tjänstgöringsom-

 döme som upp-rättats inom

 utrikesförvaltningen.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

femtio år.

12

 Sekretess gäller i Sekretess gäller i ärende

ärende om in-skrivning om inskrivning av

av värnpliktig för värnpliktig för uppgift om

uppgift om enskilds enskilds personliga

personliga förhållanden, förhållanden, om det kan

om det kan antas att antas att den enskilde

den enskilde eller någon eller någon honom närståen-

honom närstående lider de lider men om

men om uppgiften röjs. uppgiften röjs.

Motsvarande sekretess Motsvarande sekretess

gäller i ärende som angårgäller i ärende som angår

antagning till antagning till

utbildning vid utbildning vid För-

försvarsmakten, svarsmakten, befrielse

befrielse från från värnpliktstjänstgöring

värnpliktstjänstgöring påpå grund av nedsättning av

grund av nedsättning av prestationsförmågan,

prestationsförmågan ellersärskild risk för detta

särskild risk för detta, eller på grund av ekono-

anstånd med miska eller sociala skäl,

värnpliktstjänstgöring anstånd med värn-

eller vapenfri tjänst. pliktstjänstgöring eller

Sekretessen gäller dock vapenfri tjänst.

inte beslut i ärende som Sekretessen gäller dock

avses i detta stycke. inte beslut i ärende som

 avses i detta stycke.

 Sekretess gäller inom Försvarsmaktens personalvård med avseende på

värnpliktiga

för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning och för

uppgift om

enskilds personliga förhållanden hos konsulent eller annan

befattningshavare som

särskilt har till uppgift att bistå med råd och hjälp i personliga

angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan

att den som

uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

femtio år.

15

 Sekretess gäller i Sekretess gäller

verksamhet som avser 1. i verksamhet som

folkbokföringen eller avser folk-bokföringen

annan liknande eller annan liknande

registrering av befolk- registrering av

ningen, för uppgift om befolkningen och, i den

enskilds personliga utsträckning regeringen

förhållanden, om det av före-skriver det, i annan

särskild anledning kan verksamhet som avser

antas att den enskilde registrering av

eller någon honom närstå-betydande del av

ende lider men om befolkningen,

uppgiften röjs. 2. i ärende om

Motsvarande sekretess medlemskap i Svenska

gäller, i den kyrkan,

utsträckning regeringen 3. i verksamhet som

föreskriver det, i annan avser förande av eller

verksamhet som avser uttag ur

registrering av sjömansregistret,

betydande del av för uppgift om enskilds

befolkningen. personliga förhållanden,

 Sekretess gäller i om det av särskild

ärende om medlemskap i anledning kan antas att

svenska kyrkan, för den enskilde eller någon

uppgift om enskilds honom närstående lider men

personliga förhållanden, om uppgiften röjs.

om det av särskild

anledning kan antas att

den enskilde eller någon

honom närstående lider

men om uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för uppgift

om enskilds

personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan

röjas utan att

den enskilde eller någon honom närstående lider men.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

sjuttio år.

21

 Sekretess gäller inom kriminalvården för uppgift om enskilds

personliga

förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående

lider men eller att fara uppkommer för att någon utsätts för våld

eller annat

allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte beslut

av

Kriminalvårdsstyrelsen eller någon av kriminalvårdens nämnder och

inte heller

annat beslut i ett kriminalvårdsärende enligt brottsbalken eller

lagstiftningen

om kriminalvård i anstalt.

 Sekretess gäller också

 hos regeringen i ärende

 om överförande av

 verkställighet av

 brottmålsdom för uppgift

 om enskilds personliga

 förhållanden, om det kan

 antas att den enskilde

 eller någon honom

 närstående lider men eller

 att fara uppkommer för

 att någon utsätts för våld

 eller annat allvarligt

 men om uppgiften röjs.

 Sekretessen gäller dock

 inte regeringens beslut

 i ärendet.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

femtio år.

 8 kap.

 21

 Sekretess gäller i verk-

 samhet som består i

 tillsyn över stiftelser,

 för uppgift om stiftelses

 affärs- eller

 driftförhållanden eller om

 annan enskilds

 personliga eller ekono-

 miska förhållanden, om det

 kan antas att stiftelsen

 eller den enskilde eller

 någon honom närstående

 lider skada eller men om

 uppgiften röjs.

 I fråga om uppgift i

 allmän handling gäller

 sekretessen i högst sjut-

 tio år, såvitt angår

 uppgift om enskilds

 personliga förhållanden,

 och annars i högst tjugo

 år.

9 kap.1

 Sekretess gäller i myndighets verksamhet, som avser bestämmande av

skatt eller

som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för

bestämmande av

skatt, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska

förhållanden.

Motsvarande sekretess gäller i myndighets verksamhet som avser

förande av eller

uttag ur register som avses i skatteregisterlagen (1980:343) för

uppgift som har

tillförts sådant register. Uppgift hos Tullverket får dock lämnas ut,

om det

står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada

eller men.

För uppgift i mål hos domstol gäller sekretessen endast om det kan

antas att den

enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Detsamma gäller

uppgift som

med anledning av överklagande hos domstol registreras hos annan

myndighet enligt

15 kap. 2 första stycket 3 eller 4. Har uppgift i mål hos domstol

erhållits

från annan myndighet och är den sekretessbelagd där, gäller dock

denna sekretess

hos domstolen, om uppgiften saknar betydelse i målet.

 Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomst och, med undantag

för

arvsskatt och gåvoskatt, annan direkt skatt samt omsättningsskatt,

tull och

annan indirekt skatt. Med skatt jämställs arbetsgivaravgift,

prisreglerings-

avgift och liknande avgift samt skatte- och avgiftstillägg och

förseningsavgift.

Med verksamhet som avser bestämmande av skatt jämställs verksamhet

som avser

bestämmande av pensionsgrundande inkomst.

 Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt eller

pensionsgrundande inkomst

bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs, såvida

inte beslutet

meddelas i ärende om

 1. förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga,

 2. medgivande att skattepliktig intäkt enligt reglerna om statlig

inkomstskatt inte skall anses uppkomma vid avyttring av aktier i

fåmansföretag,

 3. beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i

Sverige när

beslutet har fattats av Forskarskattenämnden.

 Utan hinder av Utan hinder av

sekretessen får uppgift sekretessen får uppgift

lämnas till enskild lämnas till enskild

enligt vad som enligt vad som föreskrivs

föreskrivs i lag om för- i lag om förfarande vid

farande vid beskattning beskattning eller om

eller om skatteregister. Vidare

skatteregister. får utan hinder av

 sekretessen uppgift i en

 revisionspromemoria läm-

 nas till förvaltare i den

 reviderades konkurs.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

tjugo år.

2 [3]

 Sekretess gäller i

 1. särskilt ärende om revision eller annan kontroll i fråga om

skatt, tull

eller avgift samt annan verksamhet som avser tullkontroll och som

inte faller

under 1 ,

 2. ärende om kompensation för eller återbetalning av skatt,

 3. ärende om anstånd med erläggande av skatt

 för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden.

 I fråga om sekretess enligt denna paragraf tillämpas 1 första

stycket tredje - sjätte meningarna.

 Sekretessen gäller inte beslut i ärende som avses i första stycket 2

och 3.

 Utan hinder av

 sekretessen får uppgift i

 en revisionspromemoria

 lämnas till förvaltare i

 den reviderades konkurs.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

tjugo år.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1992:1474.

 [2]Senaste lydelse 1993:392.

 [3]Lydelse enligt prop. 1993/94:151.

 9

 Sekretess gäller hos Sekretess gäller hos

allmän advokatbyrå i allmän advokatbyrå i ärende

ärende om rättsligt om rättsligt biträde eller

biträde rörande förvaltning i

 konkurs

 1. för uppgift som det kan antas att den rättssökande har förutsatt

skall bli

behandlad förtroligt,

 2. för uppgift i övrigt om någons personliga eller ekonomiska

förhållanden, om

det kan antas att han lider skada eller men om uppgiften röjs.

 Motsvarande sekretess gäller hos Notarius publicus i verksamhet som

enligt lag

eller annan författning ankommer på honom. Sekretessen gäller inte

uppgift om

protest av växel eller check.

 11 kap.

4

 Sekretess gäller hos Sekretess gäller hos

Riksdagens ombudsmän och Riksdagens ombudsmän och

Justitiekanslern i Justitiekanslern i deras

deras tillsyn över tillsyn över offentlig

offentlig verksamhet verksamhet och hos

och hos Justitiekanslern i hans

Justitiekanslern i hans verksamhet för att bevaka

verksamhet för att statens rätt eller

bevaka statens rätt tillhandagå regeringen

eller tillhandagå rege- med råd och utredningar i

ringen med råd och juridiska angelägenheter

utredningar i juridiska endast i den mån det

angelägenheter endast i följer av andra - femte

den mån det följer av stycket. Sekretess gäller

andra, tredje eller inte i något fall beslut

fjärde stycket. Sekre- av justitieombudsman

tess gäller inte i något varigenom ärende avgörs.

fall beslut av

justitieombudsman

varigenom ärende avgörs.

 Erhåller justitieombudsman eller Justitiekanslern i verksamhet, som

anges i

första stycket, från myndighet uppgift som är sekretessbelagd där,

gäller

sekretessen också hos ombudsmannen eller Justitiekanslern. Förekommer

uppgiften

i sådan handling som har upprättats med anledning av verksamheten,

gäller

sekretess hos ombudsmannen eller Justitiekanslern dock endast i den

mån det kan

antas att allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller

betydande

men om uppgiften röjs.

 Erhåller justitieombudsman eller Justitiekanslern i verksamhet, som

anges i

första stycket, uppgift från enskild, gäller

 1. sekretess enligt 2 kap. i den mån det kan antas att riket lider

betydande

men om uppgiften röjs,

 2. sekretess till skydd för enskilds personliga förhållanden i den

mån upp-

giften skulle ha varit sekretessbelagd hos myndighet som ärendet får

anses avse

och det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom

närstående lider

betydande men om uppgiften röjs.

 Sekretess gäller även i

 Justitiekanslerns

 verksamhet för att bevaka

 statens rätt för uppgift

 från enskild i den mån

 uppgiften erhållits med

 anledning av rättstvist

 och det kan antas att

 det allmännas ställning

 som part försämras om upp-

 giften röjs.

 Har justitieombudsman eller Justitiekanslern beslutat inleda

förundersökning,

tillämpas 5 kap. 1 och 9 kap. 17 och 18 i verksamhet som anges i

första

stycket och som utövas av honom i egenskap av åklagare.

14 kap.

10

 Myndighet får uppställa förbehåll, som inskränker enskild mottagares

rätt att

lämna uppgift vidare eller utnyttja uppgift, också när

 1. myndigheten enligt 5 lämnar sekretessbelagd uppgift till part,

ställ-

företrädare, ombud eller biträde,

 2. myndigheten med stöd 2. myndigheten med stöd

av 7 första stycket av 7 första stycket

lämnar uppgift till någonlämnar uppgift till någon

som inte är knuten till som inte är knuten till

myndigheten på det sätt myn-

som anges i 1 kap. 6 . digheten på det sätt som

 anges i 1 kap. 6 ,

 3. myndigheten med stöd

 av 9 kap. 1 fjärde

 stycket andra meningen

 eller 9 kap. 2 fjärde

 stycket lämnar uppgift

 till konkursförvaltare.

 Förbehåll enligt första stycket 1 får inte innebära förbud mot att

utnyttja

uppgiften i målet eller ärendet eller mot att lämna muntlig

upplysning till

part, ställföreträdare, ombud eller biträde.

 Har förbehåll uppställts enligt första stycket 2, skall i fråga om

förbehållet

gälla vad som föreskrivs i 7 tredje och fjärde styckena angående

förbud att

lämna ut eller utnyttja uppgift.

 Ett förbehåll enligt

 första stycket 3 får inte

 innebära ett förbud att

 utnyttja uppgiften om

 den behövs för att

 förvaltaren skall kunna

 fullgöra de skyldigheter

 som åvilar honom i

 anledning av konkursen.

 Förordnande av regeringen eller riksdagen för särskilt fall om

undantag från

sekretess för uppgift får förenas med villkor att förbehåll som anges

i första

stycket skall uppställas vid utlämnande av uppgiften.

 16 kap.

 1

Nuvarande lydelse[4]

 Att friheten enligt 1 kap. 1 tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i

vissa fall

är begränsad framgår av 7 kap. 3 första stycket 1 och 2, 4 1-8

samt 5 1

och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 första stycket samt

3 första

stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt

åsidosättande

av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 första

stycket 3 och

5 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 första stycket och 3

första

stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där

tystnads-

plikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 3. denna lag enligt

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 5 kap. 2 - 4

 7 kap. 1 eller 4 såvitt avser uppgift om

 annat än verkställigheten

 av beslut om omhän-

 dertagande eller beslut

 om vård utan samtycke

 7 kap. 6

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 8 kap. 9 , 12 första stycket,

13 eller 15

 9 kap. 1-4

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 5. förordnande med stöd

av 5 kap. 4 eller 23

kap. 10 fjärde stycket

rättegångsbalken

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

Föreslagen lydelse

 Att friheten enligt 1 kap. 1 tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i

vissa fall

är begränsad framgår av 7 kap. 3 första stycket 1 och 2, 4 1-8

samt 5 1

och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 första stycket samt

3 första

stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt

åsidosättande

av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 första

stycket 3 och

5 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 första stycket och 3

första

stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där

tystnads-

plikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 3. denna lag enligt

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 5 kap. 2 - 4

 7 kap. 1 såvitt avser uppgift om

 annat än verkställigheten

 av beslut om omhän-

 dertagande eller beslut

 om vård utan samtycke

 7 kap. 2 såvitt avser uppgift i

 anmälan till Hälso- och

 sjukvårdens ansvarsnämnd

 7 kap. 4 såvitt avser uppgift om

 annat än verkställigheten

 av beslut om omhän-

 dertagande eller beslut

 om vård utan samtycke

 7 kap. 6

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 8 kap. 9 , 12 första stycket,

13 eller 15

 8 kap. 21 såvitt avser uppgift om

 enskilds personliga

 förhållanden vars röjande

 9 kap. 1-4 kan vålla allvarligt men

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

 5. förordnande med stöd

av 5 kap. 4 eller 23

kap. 10 femte stycket

rättegångsbalken

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

____________________

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 **Fotnot**

 [4]Lydelse enligt prop. 1993/94:107, bet.

 1993/94:SoU18,

 rskr. 1993/94:139.

3 Ärendet och dess beredning

Sekretesslagen (1980:100, omtryckt 1992:1474) trädde i kraft den 1

januari 1981.

Lagen har härefter ändrats åtskilliga gånger. Det ligger dock i

ämnesområdets

natur och sekretesslagens vidsträckta tillämpningsområde att lagen

kontinuerligt

måste anpassas till ändrade förhållanden på den offentliga sektorn.

Sekretesslagen ses därför fortlöpande över, bl.a. mot bakgrund av

framställningar om lagändringar.

 Under våren 1993 utarbetades inom Justitiedepartementet

departementspromemorian

Några frågor om sekretess (Ds 1993:55). Promemorian tar upp en rad

frågor som

rör framställningar om ändringar i sekretesslagen. Promemorians

sammanfattning

finns i bilaga 1 och författningsförslaget i bilaga 2. Promemorian

har remissbe-

handlats. En förteckning över de remissinstanser som yttrat sig finns

i bilaga

3. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i

Justitiedeparte-

mentet (dnr 93-2705).

 Inom Justitiedepartementet har även upprättats en promemoria om

sekretess i

verksamhet som avser tillsyn över stiftelser (dnr 93-3936). I

promemorian

föreslås att en bestämmelse införs som reglerar sekretessen i sådan

verksamhet.

En sammanfattning av förslaget samt författningsförslag finns i

bilaga 4. Pro-

memorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna

finns i

bilaga 5 och en sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig

i Justitiedepartementet.

 Med anledning av en framställning från Justitiekanslern (dnr

93-4239) behandlas

frågan om utökad sekretess i Justitiekanslerns verksamhet.

Framställningen avser

en viss utvidgning av den sekretess som gäller i dag hos

Justitiekanslern så att

den bättre skall överensstämma med vad som gäller hos andra

myndigheter. Det har

därför inte ansetts nödvändigt med remissbehandling.

 Regeringen behandlar i detta ärende de sekretessfrågor som

promemoriorna och framställningen avser.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 17 februari 1994 att inhämta Lagrådets

yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 6.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 7.

 Lagrådet har bl.a. framfört vissa redaktionella synpunkter på

lagtexten.

Regeringen följer Lagrådets förslag i dessa delar.Lagrådets övriga

synpunkter

återkommer regeringen till i respektive avsnitt.

4 Sekretess för uppgifter i ritningar över bl.a. bankvalv

Regeringens förslag: Bestämmelsen i 5 kap. 2

sekretesslagen kompletteras till att även gälla för

uppgifter som lämnar eller kan bidra till upplysning

om säkerhets- eller bevakningsåtgärder.

 Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig är

positiva till att

vissa uppgifter i ritningar över t.ex. banker skyddas av sekretess.

Hovrätten

över Skåne och Blekinge avstyrker emellertid förslaget eftersom man

anser att

den eftersträvade förstärkningen inte uppnås. Som exempel nämns att

uppgift om

att någon säkerhetsåtgärd inte vidtagits inte torde omfattas av

sekretess. Kam-

marrätten i Stockholm anför att den föreslagna lagtexten omfattar

samtliga

punkter i paragrafen och således betydligt mer än bara

byggnadsritningar.

Domstolsverket anför att den föreslagna författningstexten är

otydlig. Även

Rikspolisstyrelsen och Polismyndigheten i Stockholm uttalar att

förslaget inte

omfattar uppgift om att någon säkerhetsåtgärd inte vidtagits samt att

uppgifter

rörande konstruktion av lokaler som ligger i omedelbar anslutning

till t.ex. en

bank skall kunna sekretessskyddas. Stockholms stad yttrar att frågan

om vilka

anläggningar och byggnader som skall omfattas av sekretess bör

belysas

ytterligare. Svenska Bankföreningen anser att även en ritning över

bankvalvets

exakta placering i bankens del av lokalerna bör kunna skyddas.

Svenska

Tidningsutgivareföreningen anför att lagtexten bör preciseras så att

endast

bankvalv, vapen- och ammunitionsförråd och databanker omfattas av

bestämmelsen.

Svensk Elberedskap AB föreslår att paragrafen även skall omfatta

ritningar över

anläggningar som rör elförsörjningen.

 Skälen för regeringens förslag: Ritningar över en byggnads utförande

ges in

till kommunens byggnadsnämnd i samband med en ansökan om bygglov. När

ärendet är

avslutat hos nämnden arkiveras handlingarna. Av ritningarna skall

framgå till

vilket ändamål byggnaden eller lokalen skall användas. Även uppgifter

som rör

konstruktion och materialanvändning framgår. I och med att

ritningarna kommer in

till kommunen och förvaras där är de allmänna handlingar. Allmänheten

har

således rätt att ta del av dessa ritningar under förutsättning att de

inte

omfattas av någon sekretessbestämmelse.

 För uppgifter i ritningar gäller sekretess endast i mycket

begränsad omfatt-

ning. Vad gäller ritningar över byggnader som disponeras av andra

länders

ambassader och konsulat torde bestämmelsen om utrikessekretess i 2

kap. 1

kunna bli tillämplig. Ritningar över försvarsanläggningar och

anläggningar som

har betydelse för elförsörjningen torde kunna sekretessbeläggas med

stöd av be-

stämmelsen i 2 kap. 2 om försvarssekretess.

 Rätten att ta del av allmänna handlingar får även begränsas om det

är påkallat

med hänsyn till intresset att förebygga eller beivra brott. I 5 kap.

2 stadgas

att sekretess gäller för uppgift om säkerhets- eller bevakningsåtgärd

med av-

seende på bl.a. byggnader eller andra anläggningar, lokaler eller

inventarier om

det kan antas att syftet med åtgärden motverkas om uppgiften röjs.

Med anlägg-

ningar avses bl.a. kulvertsystem, upplag och uppställningsplatser.

 Med stöd av denna bestämmelse (och bestämmelsen i 5 kap. 4 ) avslog

Rege-

ringsrätten en begäran av en intagen på en kriminalvårdsanstalt att

få ta del av

vissa handlingar som gällde uppförandet av en ny paviljong på

anstaltsområdet (RÅ 85 Ab144).

 En förutsättning för att med stöd av bestämmelsen i 5 kap. 2

sekretessbelägga byggnadsritningar är emellertid att ritningarna

innehåller uppgifter om säkerhets- eller bevakningsåtgärder. Som

exempel på sådana kan nämnas ritningar över larminstallationer.

 En grundtanke bakom offentlighets- och sekretessregleringen är att

sekretess inte skall gälla för uppgifter annat än om det verkligen

behövs. De avvägningar mellan de motstående intressena av

offentlighet

och sekretess som gjordes när den nya sekretesslagen utarbetades

grundades på ett omfattande utredningsarbete.

När det gäller en verksamhet som bedrevs vid sekretesslagens

tillkomst måste man

därför normalt kräva att det senare har kommit fram sådana nya

omständigheter

som för med sig att de avvägningar som då gjordes inte längre är

giltiga.

 Det har under senare år framkommit uppgifter som tyder på att

ritningar kommit

till användning vid planering av inbrott mot banker. Inbrottsförsök

har ägt rum

från intilliggande lokaler och personal vid stadsbyggnadskontor har

uppmärksam-

mat fall där ritningar över banklokaler utan särskild anledning

begärts ut av

okända personer. Regeringen är av den uppfattningen att det i

brottsförebyggande

syfte är angeläget att försöka hindra att uppgifter ur vissa

ritningar regel-

mässigt lämnas ut. Denna uppfattning delas även av remissinstanserna.

Främst är

det uppgifter i ritningar över byggnader, anläggningar eller lokaler

där pengar

eller annat stöldbegärligt gods förvaras som bör kunna skyddas av

sekretess.

Att, som någon remissinstans förordar, mer precist ange vilka

byggnader som kan

komma i fråga låter sig emellertid inte göra. Som exempel kan dock

nämnas

bankvalv, vapen- och ammunitionsförråd och datorhallar.

 De ritningar som ges in i ett ärende om bygglov ger upplysningar om

hur en

lokal är disponerad och var i huskroppen den är belägen. En banks

lokaler är

till största delen tillgängliga för allmänheten. Den som så önskar

kan utan

större svårigheter vid ett besök på banken konstatera hur lokalerna

är dis-

ponerade och var pengar och andra värdehandlingar förvaras. Någon

anledning att

sekretessbelägga detta slag av uppgifter i ritningarna torde som

regel inte

finnas. Inte heller bör sekretess gälla för sådana uppgifter i

ritningar över

lokaler som angränsar till t.ex. en banklokal.

 Ritningar innehåller emellertid även uppgifter som rör

byggnadskonstruktionen.

Som exempel kan nämnas uppgifter om byggnadsmaterial, väggarnas

tjocklek, hur

ledningar och rör är dragna, ventilationstrummor m.m. Sådana

byggnader och

lokaler som används för förvaring av pengar och andra värdehandlingar

torde

regelmässigt vara konstruerade på ett sådant sätt att kravet på en

hög säkerhet

kan tillgodoses. Kraftigare och tåligare byggnadsmaterial, tjockare

väggar och

ett speciellt utförande är exempel på sådana särskilda åtgärder som

kan ha

vidtagits.

 Enligt 5 kap. 2 gäller sekretess under vissa förutsättningar för

uppgift om

säkerhetsåtgärd med avseende på t.ex. byggnad. En byggnads

väggtjocklek är inte

vad man i allmänhet menar med en uppgift om säkerhetsåtgärd. Med

beaktande av

omständigheterna i det enskilda fallet kan emellertid en sådan

uppgift ge upp-

lysningar om vilka säkerhetsåtgärder som har vidtagits. Om en byggnad

eller en

lokal konstruerats på ett visst sätt för att tillgodose krav på en

högre

säkerhet än vad som annars gäller för byggnader eller lokaler bör

uppgifter om

t.ex. byggnadskonstruktionen kunna hemlighållas under förutsättning

att det kan

antas att syftet med vidtagna åtgärder motverkas om uppgifterna röjs.

 Några remissinstanser har påpekat att den i promemorian föreslagna

regleringen

inte omfattar de fall då någon säkerhetsåtgärd inte har vidtagits.

Avsikten med

regleringen är emellertid att skydda uppgifter i ritningar över

byggnader och

lokaler där pengar och annat stöldbegärligt gods förvaras. Det måste

vara mycket

sällan som inte några säkerhetsåtgärder har vidtagits beträffande

sådana loka-

ler. Den i promemorian föreslagna regleringen måste därför anses vara

tillräcklig. Dessutom skulle sekretess för uppgifter om att

säkerhets-

och bevakningsåtgärder inte vidtagits leda till att alla

byggnadsritningar m.m. blir hemliga.

 Den föreslagna regleringen får till följd att inte bara uppgifter om

byggnader

utan även uppgifter som kan lämna upplysning om säkerhets- och

bevakningsåtgärd

med avseende på punkterna två till fyra i paragrafen omfattas.

Skyddsbehovet kan

vara väl så starkt beträffande sådana uppgifter. Det saknas därför

anledning att

inte låta tillägget omfatta bestämmelsen i dess helhet.

 Meddelarfriheten är begränsad för uppgifter om säkerhetsåtgärder.

Inte heller

för uppgifter som kan lämna upplysning om sådana säkerhetsåtgärder

skall meddelarfrihet råda.

5 Sekretess för körkorts referensnummer

Regeringens förslag: Sekretess skall gälla för uppgift

i körkortsregistret om ett körkorts referensnummer.

Endast om det står klart att numret kan lämnas ut

utan fara för att kontrollen av körkorts äkthet

motverkas, får det lämnas ut.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller

lämnar

förslaget utan erinran. Svenska Tidningsutgivareföreningen förordar

att be-

stämmelsen utformas med ett rakt skaderekvisit.

 Skälen för regeringens förslag: Körkort används i mycket stor

utsträckning som

legitimationshandling. För att i möjligaste mån förhindra att

förfalskade

körkort används i brottsligt syfte förses körkort sedan den 1 januari

1993 med

ett för varje körkortshandling unikt nummer, kallat referensnummer.

Referens-

numret åsätts körkortet under tillverkningsprocessen och registreras

i körkorts-

registret. Vid en kontroll av ett körkort skall referensnumret och

det person-

nummer som finns på körkortet uppges. Om dessa två nummer också

enligt

körkortsregistret är kopplade till varandra är körkortet med största

sannolikhet

äkta.

 Körkortsregistret förs av Vägverket genom automatisk databehandling.

Registret

är enligt tryckfrihetsförordningens bestämmelser en allmän handling.

Uppgifterna

i registret är således offentliga såvida de inte omfattas av någon

sekretessbe-

stämmelse. Med hänsyn till skyddet för den enskildes personliga

förhållanden kan

vissa uppgifter i körkortsregistret sekretessbeläggas. Någon

möjlighet att

sekretessbelägga uppgifter i registret med hänsyn till intresset att

förebygga

eller beivra brott finns emellertid inte.

 Rätten att ta del av allmänna handlingar får begränsas bl.a. om det

är påkallat

med hänsyn till intresset att förebygga eller beivra brott. En

förutsättning är

också att intresset av sekretess är så starkt att intresset av

offentlighet bör

få vika.

 Systemet med referensnummer har tillkommit för att man på ett enkelt

sätt skall

kunna kontrollera om ett körkort är äkta eller om det är förfalskat.

Syftet är

att förhindra att förfalskade körkort används i brottslig verksamhet.

Säkerheten

i systemet bygger på att ingen skall kunna ta reda på referensnumret

för någon

annans körkort. Om uppgifter i körkortsregistret om referensnummer

blir

tillgängliga för envar, kan syftet med nummersystemet riskera att

helt gå förlorat. Intresset av att kunna hemlighålla referensnumren

är

således påtagligt.

Något egentligt intresse av insyn i denna verksamhet finns knappast.

En sekretessbestämmelse kan därför införas för uppgift i

körkortsregistret om referensnummer.

 För att säkerheten i nummersystemet skall kunna upprätthållas måste

sekretess vara huvudregeln. Detta måste gälla såväl i Vägverkets

verksamhet som avser

förande av körkortsregistret som hos andra myndigheter som kan göra

uttag ur

registret. En remissinstans förordar att bestämmelsen utformas med

ett rakt

skaderekvisit. Ett sådant skaderekvisit skulle emellertid inte få den

effekt som

eftersträvas. För att uppnå att referensnummer endast lämnas ut i de

fall ett

utlämnande kan ske utan fara för att numren kan komma att användas i

obehörigt

syfte krävs att bestämmelsen utformas med ett omvänt skaderekvisit.

Sekretess är

då huvudregeln. Sekretessen får dock inte hindra att kontrollen av

körkort blir

praktiskt genomförbar. För att kunna ta ställning till en begäran om

ett utläm-

nande kommer man att behöva ha kännedom om mottagarens identitet och

om dennes

avsikter med uppgiften. Det är emellertid inget som hindrar att dessa

uppgifter

efterfrågas om de behövs vid en sekretessprövning. Några problem vid

den

praktiska tillämpningen behöver därmed inte uppstå. En bestämmelse

med nu

föreslaget innehåll bör tas in som ett nytt stycke i 5 kap. 3

sekretesslagen.

 För övriga uppgifter i denna paragraf är meddelarfriheten inskränkt.

Detta bör

vara fallet även för uppgifter om referensnummer.

6 Sekretess för uppgifter i anmälan till Hälso- och sjukvårdens

ansvarsnämnd

Regeringens förslag: Sekretess skall gälla för uppgif-

ter om en enskilds hälsotillstånd eller andra

personliga förhållanden i anmälan till Hälso- och

sjukvårdens ansvarsnämnd, om det kan antas att den

enskilde eller någon som står honom nära lider

betydande men om uppgiften röjs. För dessa uppgifter

skall inte råda någon meddelarfrihet.

 Promemorians förslag: Den föreslagna sekretessregleringen

överensstämmer i sak

med regeringens förslag. Däremot behandlas inte frågan om

inskränkning av meddelarfriheten.

 Remissinstanserna: De allra flesta remissinstanserna tillstyrker att

sekretess

införs för uppgifter i anmälan till Hälso- och sjukvårdens

ansvarsnämnd. Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd motsätter sig inte

att sekretess införs men

ifrågasätter om det är nödvändigt eftersom de mest känsliga

uppgifterna oftast

finns i bilagor till anmälan och i den mån uppgifterna måste återges

i beslutet

de blir offentliga. Kammarrätten i Stockholm förordar att

bestämmelsen utformas

med ett rakt skaderekvisit. Domstolsverket anför att det av den

föreslagna

lagtexten inte framgår att bestämmelsen inte avser att skydda andra

uppgifter än

sådana som enligt 7 kap. 1 är sekretessbelagda inom hälso- och

sjukvården.

Socialstyrelsen anser att uppgifterna bör omfattas av den vanliga

hälso- och

sjukvårdssekretessen, dvs. med ett omvänt skaderekvisit och att även

uppgifter

om medicinska problem hos hälso- och sjukvårdspersonalen skall

omfattas av

sekretess.

 Skälen för regeringens förslag: Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd

prövar,

enligt lagen (1980:11) om tillsyn över hälso- och sjukvårdspersonalen

m.fl.

(tillsynslagen), frågor om disciplinansvar och om återkallelse av

legitimation

m.m. Denna lag föreslås att från och med den 1 juli 1994 ersättas av

en lag om

disciplinpåföljd m.m. på hälso- och sjukvårdens område. Fråga om

disciplinan-

svar tas upp på anmälan av Socialstyrelsen eller av den patient som

saken gäller

eller, om patienten inte själv kan anmäla saken, en nära anhörig till

honom

eller - om fråga är om befattningshavare som omfattas av JO:s eller

JK:s tillsyn

- av JO eller JK. När det gäller frågor om återkallelse av

legitimation eller

begränsning av legitimerade yrkesutövares behörighet tas sådana

ärenden upp till

prövning efter anmälan av Socialstyrelsen, JO eller JK eller på

ansökan av den

som saken gäller. Anmälan eller ansökan till ansvarsnämnden skall

vara skriftlig.

 Enligt 7 kap. 1 sekretesslagen gäller sekretess inom hälso- och

sjukvården

för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga

förhållanden, om

det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde

eller någon

honom närstående lider men. Sekretessen gäller även i ärenden hos

ansvarsnämnden

och hos fullföljdsinstanserna. Däremot gäller sekretessen enligt 1

inte för

uppgifter i anmälan och beslut i ärenden om ansvar eller behörighet

för personal

inom hälso- och sjukvården (7 kap. 2 3).

 Socialnämnden har fr.o.m. den 1 januari 1992 ledningen av den

kommunala hälso- och sjukvården. Enligt 7 kap. 4 femte stycket

sekretesslagen gäller inte

heller sekretessen inom socialtjänsten för anmälan eller beslut i

ärenden om

ansvar och behörighet för personal inom kommunal hälso- och sjukvård

(se prop.

1990/91:14, SFS 1990:1470).

 Vid tillkomsten av sekretesslagen konstaterades att uppgifter om

patienters

sjukdomar m.m. åtnjuter sekretess hos ansvarsnämnden och hos

fullföljdsinstan-

serna enligt den föreslagna lydelsen av 7 kap. 1 andra stycket, och

det

oavsett om det aktuella ärendet rör den allmänna eller den enskilda

sjukvården.

Det förhållandet att det till ärendena hos ansvarsnämnden var knutet

ett inte

oväsentligt offentlighetsintresse ansågs emellertid utgöra skäl för

att varken

anmälan eller beslut i dessa ärenden skulle omfattas av sekretess. I

samband

därmed konstaterades att sekretesskyddet enligt 7 kap. 1 över huvud

taget inte

gäller personalens förhållanden utan endast patienters och

jämställdas

personliga omständigheter (prop. 1979/80:2 Del A s. 176).

 Efter lagändring år 1987 (SFS 1987:1002) gäller till skydd för

enskilds

personliga förhållanden sekretess hos JO och JK om uppgiften kommer

från enskild

och uppgiften skulle ha varit sekretessbelagd hos myndighet som

ärendet får

anses avse och om det kan antas att den som uppgiften rör eller någon

honom

närstående lider betydande men om uppgiften röjs, (11 kap. 4 tredje

stycket

2). I motiven till denna bestämmelse (prop. 1986/87:160 s. 21 f.)

anfördes att

även om offentlighetsintresset måste tillmätas stor betydelse hos JO

och JK och

då särskilt i fråga om anmälningar av enskilda, finns det fall där

behovet av

sekretess får anses väga klart tyngre än intresset av offentlighet.

Som exempel

nämndes härvid ärenden som rörde hälso- och sjukvårdsområdet. Det

ansågs inte

vara tillfredsställande att sekretesskyddet kunde bibehållas om JO

eller JK in-

fordrade handlingar, t.ex. journaler, men att sekretess inte gällde

om den

enskilde själv gav in liknande handlingar. Den möjligheten att en

enskild drar

sig för att göra en anmälan på grund av det svaga sekretesskyddet

anfördes även

till stöd för denna lagändring.

 För att en anmälan skall tas upp till prövning hos ansvarsnämnden

torde krävas

att anmälaren i viss mån redogör för de bakomliggande förhållandena

till an-

mälan. De omständigheter som anmälaren sålunda redogör för kan

innehålla

uppgifter som är mycket integritetskänsliga och som skulle omfattas

av sekretess

eller tystnadsplikt, om de funnits tillgängliga inom hälso- och

sjukvården.

 Av förarbetena till nuvarande 7 kap. 2 3 synes framgå att

utgångspunkten

varit att en anmälan till ansvarsnämnden främst innehåller uppgifter

om den som

anmälan riktar sig mot och att dessa uppgifter inte - med hänsyn till

offentlighetsintresset - borde vara skyddade av sekretess. I detta

avseende bör

inte någon ändring göras nu.

 Liksom vad ovan anförts om bakgrunden till ändringen av 11 kap. 4

kan dock

behovet av skydd för integritetskänsliga uppgifter som hänför sig

till den som

gör anmälan eller till den för vars räkning anmälan görs i vissa fall

vara så

stort att det bör ta över intresset av insyn.

 Inskränkningar i offentligheten bör emellertid göras endast när det

finns

starka skäl för det. Därför bör endast sådana uppgifter vars röjande

kan antas

leda till men av särskild påtaglig art för den enskilde kunna bli

skyddade av

sekretess. För ärenden vid JO eller JK gäller sekretess endast i den

mån

uppgiften skulle ha varit sekretessbelagd hos myndighet som ärendet

får anses

avse och det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom

närstående

lider betydande men om uppgiften röjs. Detta skaderekvisit bör gälla

även när

fråga är om sekretess för uppgifter som lämnas i en anmälan till

ansvarsnämnden.

De uppgifter som lämnas i en anmälan skulle emellertid regelmässigt

ha omfattats

av sekretess inom hälso- och sjukvården. Någon anledning att tynga

lagtexten med

detta rekvisit finns - som också Lagrådet påpekat - därför inte.

Däremot bör som

också är fallet för anmälningar till JO och JK, sekretess endast

gälla om någon

lider betydande men om uppgiften röjs.

 Frågan om sekretess för anmälan till ansvarsnämnden regleras

lämpligen genom

att man inför ett nytt andra stycke i 7 kap. 2 och en ny mening i 7

kap. 4

femte stycket.

 För uppgifter inom hälso- och sjukvården och socialtjänsten är

meddelarfriheten

till största delen begränsad. De uppgifter i anmälan till Hälso- och

sjukvårdens

ansvarsnämnd som nu föreslås bli skyddade av sekretess är sådana som

är mycket

känsliga för den enskilde. Det föreslås därför att meddelarfriheten

skall

begränsas för dessa uppgifter.

7 Barns tillgång till sekretessbelagt material om biologiska

föräldrar

Regeringens förslag: Utan hinder av sekretess får

uppgifter lämnas till enskilda som uppnått myndig

ålder om förhållanden som är av betydelse för att de

skall få vetskap om vilka deras biologiska föräldrar

är.

 Promemorians förslag: Den föreslagna bestämmelsen är inte begränsad

till

enskilda som uppnått myndig ålder. I övrigt överensstämmer förslaget

med

regeringens förslag.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller

lämnar

förslaget utan erinran. Riksdagens ombudsmän anför att inskränkningen

i

sekretessen bör bestämmas så att den lämnar möjlighet för en enskild

att få

tillgång till uppgifter om sitt ursprung i en vidare bemärkelse. Som

exempel

nämns uppgifter om adoption och om placeringar i t.ex. familjehem.

Hovrätten

över Skåne och Blekinge anser att ytterligare överväganden krävs

innan

lagstiftning sker. Hovrätten anmärker att lagbestämmelsen går längre

än motiven,

då även adopterade barn omfattas av bestämmelsen. Frågan om en

underårig part

genom sin ställföreträdare skall ha rätt att få del av uppgifter

eller om denna

rätt skall tillkomma den underårige själv har inte redovisats. Inte

heller har i

motiven närmare angivits vad som avses med "förhållanden av

betydelse".

Kammarrätten i Stockholm anför att det i motiven bör anges vilka

uppgifter som

normalt får lämnas ut. Socialstyrelsen pekar på att problem med att

få uppgifter

ur faderskapsärenden föreligger även i de fall ett ärende är avslutat

och

ärendet nedlagt och där barnet har uppnått myndig ålder.

Bakgrund

Tidigare behandling av frågan

I samband med socialutskottets behandling av frågan om godkännande av

den av

Förenta nationernas generalförsamling den 20 november 1989 antagna

konventionen

om barnets rättigheter (bet. 1989/90:SoU28) väcktes en motion med

yrkande att en

undantagsbestämmelse skulle införas i 7 kap. 4 sekretesslagen för

den som vill

få kunskap om sina föräldrar. I yttrande över motionen föreslog

konstitutionsutskottet socialutskottet att avstyrka motionen, men

uttalade

samtidigt som sin mening att det var angeläget att intresset av att

en person

skall kunna få tillgång till uppgifter om sin börd i möjligaste

utsträckning kan

tillgodoses och att det fanns anledning för regeringen att i lämpligt

sammanhang

överväga en ändring av sekretesslagen för att tillgodose det nämnda

intresset

(1989/90:KU8y). Socialutskottet anslöt sig härvidlag till

konstitutions-

utskottets bedömning. På hemställan av socialutskottet avslog

riksdagen

motionen.

 I konstitutionsutskottets betänkande 1990/91:KU10 behandlades bl.a.

en motion

från den allmänna motionstiden 1990 som ånyo tog upp den aktuella

frågan.

Utskottet, som hänvisade till den tidigare behandlingen i frågan,

fann det för

närvarande inte vara påkallat med någon särskild åtgärd i saken från

riksdagens

sida. På hemställan av utskottet avslog riksdagen motionen. Också vid

de senaste

riksmötena har utskottet behandlat motioner med yrkanden i frågan

(bet.

1991/92:KU11 och bet. 1992/93:KU38). Utskottet har härvid hemställt

att

motionerna skall avslås i avvaktan på regeringens utredning.

Riksdagen har

bifallit utskottets hemställan.

 Motionsyrkandena har framställts mot bakgrund av en dom från

Regeringsrätten, i

vilken domstolen med stöd av 7 kap. 4 sekretesslagen avslog en

begäran av en

vuxen person att få del av en befintlig uppgift i en s.k.

barnavårdsakt rörande

henne. Syftet med kvinnans begäran var att genom uppgiften kunna få

reda på vem

hennes biologiske far är. I det beslut underinstansen meddelade och

som inte

ändrades av överinstanserna angavs bl.a. att samtycke från den

enskilde, som

skulle kunna lida men genom ett utlämnande av uppgiften, inte förelåg

samt att

det inte stod klart att uppgiften kunde röjas utan men för den

enskilde. Enligt

motionerna väger emellertid intresset av att få veta vem som är ens

far eller

mor alltid så tungt att andra intressen får vika.I ett beslut den 30

september

1991 (3230-1989) har JO i anledning av en anmälan angående fråga om

utlämnande

av sekretessbelagda handlingar inom socialtjänsten funnit att

lagreglerna på

ifrågavarande område inte kan anses otvetydiga. Även JO har hänvisat

till den

ovan nämnda domen jämte ytterligare domar från Regeringsrätten i

liknande

frågor.

Socialnämnds skyldighet att medverka vid fastställande av faderskap

Bestämmelser om socialnämnds medverkan vid fastställande av faderskap

finns i 2

kap. föräldrabalken (FB). Socialnämnden fungerar i viss utsträckning

som repre-

sentant - ställföreträdare - för barnet. Finns det inte någon som är

far enligt

den legala faderskapspresumtionen i 1 kap. 1 FB, skall nämnden

försöka utreda

vem som är far till barnet och se till att faderskapet fastställs.

Nämnden skall

vidare, i det fall att det finns någon som är far enligt den legala

faderskapspresumtionen, utreda om någon annan man kan vara far till

barnet om

vårdnadshavare eller mannen i äktenskapet begär det och nämnden

finner det

lämpligt (2 kap. 9 FB). Leder utredningen fram till en

faderskapsbekräftelse,

skall denna för att bli giltigt godkännas av socialnämnden (1 kap. 4

 FB).

Skall faderskapet fastställas av domstol, är det nämnden som för

barnets talan i

de fall då det inte finns någon som är far enligt den legala

faderskapspresum-

tionen (3 kap. 5 FB). Har faderskap fastställts genom bekräftelse

eller har en

socialnämnd fått meddelande om att domstol fastställt faderskap,

skall social-

nämnden anmäla detta hos vederbörande skattemyndighet (4

kungörelsen

/1973:810/ om socialnämnds medverkan vid fastställande av faderskap,

m.m.).

 Leder utredningen inte till något säkert ställningstagande när det

gäller

frågan om en presumtiv far, kan utredningen läggas ned. En påbörjad

utredning

kan också behöva avbrytas därför att det visar sig omöjligt att få

några upplys-

ningar till ledning för faderskapsfrågan. Om modern haft samlag med

flera män,

kan redan på ett tidigt stadium stå klart att det inte kan avgöras

vem som är

far. Det finns knappast anledning att göra en omfattande utredning

och inleda

rättegång, om det framstår som utsiktslöst att nå ett positivt

resultat. Fall

kan också tänkas där utredning och rättegång skulle medföra alltför

svåra

påfrestningar för modern, t.ex. om barnet avlats i samband med

våldtäkt eller om

annars utredning och rättegång av särskilda skäl skulle innebära så

påtagliga

risker för moderns psykiska hälsa att man bör avstå från att försöka

få

faderskapet fastställt. Utredningen får också läggas ned, om samtycke

till

adoption föreligger från modern eller särskild förmyndare enligt 4

kap. 5 a

FB.

 Beslut varigenom en utredning läggs ned är inte helt slutgiltigt. Om

det kommer

fram nya omständigheter, kan nämnden ta upp ärendet. Att nämnden

lägger ned

saken hindrar dock inte att någon annan representant för barnet utför

barnets

talan.

 De sociala myndigheterna har alltså en långtgående

utredningsskyldighet när det

gäller att medverka vid fastställande av faderskap. Faderskapet skall

utredas

även om modern motsätter sig det. Utgångspunkten för utredningen är i

normala

fall moderns uppgifter. I vissa fall blir situationen mer komplicerad

och det

innebär ofta att omfattande utredningar måste göras. Bl.a. måste man

kanske söka

utröna om modern haft förbindelser med flera män under

konceptionstiden. Med

ledning av moderns uppgifter skall varje man höras som kan tänkas

vara far till

barnet. Ibland kan även andra personer ha upplysningar att lämna i

saken.

Utredningen skall vara objektiv och ske med takt och omdöme. Om det

behövs, kan

hjälp påkallas hos annan socialnämnd för efterforskande och hörande

av personer

som kan antas ha upplysningar av värde att lämna.

Gällande sekretessbestämmelser

Bestämmelser om sekretess på socialtjänstens område återfinns alltså

i 7 kap. 4

 sekretesslagen. Enligt denna bestämmelse gäller inom socialtjänsten

sekretess

för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står

klart att

uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon honom

närstående lider

men. Sekretessen är således avgränsad med ett s.k. omvänt

skaderekvisit, dvs.

presumtionen är för sekretess. Till socialtjänst hänförs också

socialnämndens

befattning med ärenden om att fastställa faderskap.

 Om tillämpningen av menrekvisitet kan nämnas följande. Begreppet men

har i

sekretesslagen en mycket vidsträckt innebörd och tar framför allt

sikte på olika

kränkningar av den personliga integriteten som kan uppstå om

uppgifterna lämnas

ut (jfr prop. 1979/80:2, Del A, s. 83). Med men avses sådant som att

någon blir

utsatt för andras missaktning, om hans personliga förhållanden blir

kända. Redan

den omständigheten att vissa personer känner till en för någon

enskild ömtålig

uppgift kan i många fall anses vara tillräcklig för att medföra men.

Utgångspunkten för en bedömning av om men föreligger är den enskildes

egen

upplevelse. I konsekvens med detta kan även helt rättsenliga åtgärder

utgöra

men, t.ex. att utlämnande av uppgifter om en person från en myndighet

till en

annan kan leda till att den aktuella personen blir föremål för sluten

psykiatrisk vård. Vid bedömningen av vad som utgör men finns det

emellertid ett

visst utrymme för att ta hänsyn till vad som enligt gängse

värderingar i samhäl-

let uppfattas som men. Enbart det förhållandet att en person tycker

att det är

obehagligt i största allmänhet att andra vet var han bor kan t.ex.

inte anses

som men.

 Enligt 14 kap. 4 sekretesslagen gäller sekretessen dock inte i

förhållande

till den enskilde själv, vilket innebär t.ex. att en person i

normalfallet

medges att fritt ta del av innehållet i den socialakt som kan finnas

beträffande

honom. Likaså kan en vårdnadshavare i de flesta fall få ta del av

sitt barns

socialakt.

 En socialakt som angår en person kan emellertid innehålla känsliga

uppgifter om

en eller flera andra personer, uppgifter som enligt den ovan nämnda

huvudregeln

omfattas av sekretess.

 I syfte att vederbörande skall kunna ta till vara sin rätt gäller

enligt

14 kap. 5 sekretesslagen att den som är sökande, klagande eller

annan part i

mål eller ärende hos domstol eller annan myndighet, i princip har

rätt att ta

del av handling eller annat material i målet eller ärendet.

 I propositionen med förslag till sekretesslag framhölls att

bestämmelsen i

14 kap. 4 sekretesslagen hade nära samband med den rätt till insyn

för part

som avses i 14 kap. 5 . Det konstaterades också att regeln om verkan

av

samtycke ger upphov till ett ganska stort antal rättsliga problem och

att

flertalet av dessa måste lösas med tillämpning av allmänna

rättsgrundsatser

(prop. 1979/80:2, Del A, s. 330). Vidare anfördes bl.a:

 "I allmänhet är det den person, om vilken information finns hos en

myndighet,

som förfogar över sekretessen. Så behöver dock inte alltid vara

fallet. Sekre-

tessen kan gälla till förmån också för tredje man, t.ex. någon som

har gjort

anmälan mot den andre eller som annars kan bli utsatt för hot från

denne. I så

fall kan inte den som i första hand berörs av uppgifterna utan vidare

få

kännedom om dem. Och för att sekretessen skall vika i förhållande

till utom-

stående behövs samtycke från båda de nämnda personerna. Motsvarande

gäller om en

uppgift i annat fall angår mer än en person, t.ex. någon som har sökt

hjälp hos

socialvården och anhörig till denne."

Rätten för barn att få reda på sitt ursprung vid givarinsemination

Av intresse i förevarande sammanhang är också den lagstiftning (prop.

1984/85:2,

bet. 1984/85:LU10, rskr. 99) som gäller i fråga om rätten för barn

som kommit

till genom givarinsemination att få reda på sitt ursprung. Utan

hinder av den

sekretess som följer av 7 kap. 1 första stycket sekretesslagen -

paragrafen

innehåller bestämmelser om sekretess på hälso- och sjukvårdsområdet -

får

nämligen i vissa fall uppgifter om insemination lämnas till enskild.

Enligt 4

lagen (1984:1140) om insemination har således ett barn som har avlats

genom

insemination rätt att, om det har uppnått tillräcklig mognad, få del

av de

uppgifter om spermagivaren som har antecknats i sjukhusets särskilda

journal.

Där anges vidare att socialnämnden är skyldig att på begäran biträda

barnet med

att skaffa fram dessa uppgifter.

Skälen för regeringens förslag:

Som ovan nämnts avgränsas sekretessen i 7 kap. 4 sekretesslagen med

ett omvänt

skaderekvisit. Uppgifter får därmed inte lämnas ut, om det inte står

klart att

uppgifterna kan röjas utan att den enskilde eller någon honom

närstående lider

men. Presumtionen är med andra ord för sekretess. Detta innebär att

tillämparen

har ett ganska begränsat utrymme för sin bedömning. I praktiken

innebär detta

att tillämparen många gånger inte kan lämna ut en uppgift som

omfattas av en

sådan sekretessregel utan att ha kännedom om mottagarens identitet

och om dennes

avsikter med uppgiften.Innebörden av att sekretess råder är att

uppgift inte får

röjas vare sig för andra myndigheter eller för privatpersoner.

Regleringen

innebär att sekretess råder i de flesta fall och att utrymmet för att

lämna ut

uppgifter efter en skadeprövning är mycket begränsat och torde i

praktiken kunna

ske endast efter samtycke från den enskilde, nämligen från den till

vilkens

förmån sekretessen gäller.

 Problemet i detta fall är den situationen att en person utan direkt

samband med

ett pågående ärende vill ta del av sin socialakt och det i akten

finns känsliga

uppgifter om någon annan person, t.ex. att det finns en eller flera

namngivna

män som modern uppgett att hon under konceptionstiden haft samlag

med. Om denne

eller dessa personer inte har eftergett sekretessen blir alltså

frågan, om det

kan anses försvarbart att akten i denna del måste hemlighållas för

den som akten

egentligen rör och som har ett berättigat intresse av att få del av

uppgifter

som kan underlätta för vederbörande att få kunskap om sin börd.

 De uppgifter som bör vara av intresse för ett barn som kommit upp i

vuxen ålder

och som enligt motionerna alltså skall kunna lämnas ut till barnet,

är sådana

som kommit fram inom socialtjänsten vid utredningar om fastställande

av

faderskap eller andra utredningar som gäller barnet och/eller barnets

mor. Det

bör i första hand vara fråga om av modern eller annan lämnade

uppgifter om vem

modern vid den aktuella konceptionstiden haft samlag med.

 När det gäller utredningar om fastställande av faderskap fann

Regeringsrätten

(RÅ 1989 not. 124), efter det att kammarrätten under hänvisning till

7 kap. 4

sekretesslagen nekat ett barn att ta del av uppgifter i en nedlagd

faderskapsut-

redning avseende barnet själv, att faderskapsärendet skulle kunna tas

upp på

nytt om nya omständigheter framkom och att barnet därför var att anse

som part i

ärendet och följaktligen ägde ta del av alla handlingar i ärendet.

Barnet var i

detta fall underårigt och företräddes av ställföreträdare. I ett

annat mål

(RÅ 1992 not. 10) ändrade inte Regeringsrätten kammarrättens dom i

vilken en man

nekades ta del av vissa handlingar i ett barnavårdsmannaskapsärende.

Kammarrätten konstaterade i sin dom att ärendet var avslutat och inte

kunde

återupptas till behandling sedan personen i fråga blivit myndig.

Eftersom han

inte längre var att anse som part kunde reglerna om partsinsyn inte

bli til-

lämpliga.

 För att få ta del av namn på personer som hörts under en

faderskapsutredning

krävs det enligt vad som framgår av det ovanstående att den som vill

ta del av

uppgifterna intar ställning som part. I andra fall kan uppgifterna

inte lämnas

ut. Enligt regeringens mening är det otillfredsställande att det i en

så här

betydelsefull fråga skall vara avgörande huruvida barnet i ett visst

fall är att

betrakta som part eller inte. Man har då att överväga om undantag

skall göras

från den starka sekretess som gäller inom social-tjänsten.

 Lagrådet har härvid påpekat att det starka sekretesskydd som i dag

råder för

uppgifter av ifrågavarande slag har till syfte att underlätta

utredningen i

ärenden om fastställande av faderskap. Genom garantier om sekretess

kan en mor

till ett utomäktenskapligt barn förmås att berätta om sitt kanske

vidlyftiga

sexualliv under konceptionstiden och på så sätt bidra till att

faderskapet kan

fastställas med större säkerhet. Lagrådet har också anfört att det

inte är

självklart att ett utomäktenskapligt barn för vilket faderskapet är

fastställt i

vederbörlig ordning, vid myndig ålder skall ha rätt att ta del av

innehållet i

en socialakt för att se om han eventuellt har en annan biologisk far

än den som

framgår av faderskapsbekräftelsen eller domen i faderskapsmålet.

Lagrådet har

mot denna bakgrund avstyrkt förslaget.

 De uppgifter som förekommer inom socialtjänsten rör ofta mycket

personliga

förhållanden och uppgifterna är därmed ofta känsliga ur

integritetssynpunkt. I

anledning härav är också sekretesskyddet inom socialtjänsten starkt.

Ett barns

intresse av att få kunskap om vem som är dess biologiska föräldrar

väger

emellertid mycket tungt. Det är också regeringens uppfattning att den

enskildes

- dvs. i detta fall moderns och eventuella mäns - integritetsskydd

måste stå

tillbaka för barnets rätt till kunskap om vilka dess föräldrar är.

Denna

uppfattning har också hävdats vid riksdagsbehandlingen av motionerna

och även

kommit till uttryck vid remissbehandlingen. Undantag bör därför göras

från den

normalt stränga sekretessen.

 Främst är det barn för vilka faderskapet inte är fastställt som bör

få ta del

av uppgifter hos socialtjänsten. Det kan emellertid även finnas barn

för vilka

faderskapet är fastställt i vederbörlig ordning men där olika

omständigheter

tyder på att någon annan kan vara far. Även i sådana fall skall

barnet kunna få

ta del av uppgifter. Det är emellertid inte meningen att någon av ren

nyfikenhet

skall kunna få ta del av dessa uppgifter. Endast om uppgifterna har

betydelse

för att barnet skall få vetskap om vilka de biologiska föräldrarna är

skall

sekretessen kunna brytas.

 En särskild fråga är vilken åldersgräns som bör gälla för barns rätt

att ta del

av uppgifter i faderskapsärenden. Att beakta i det sammanhanget är

att

uppgifterna är av ett sådant slag att barnet knappast kan

tillgodogöra sig och

bedöma dem på rätt sätt utan att ha uppnått en viss mognad. Om modern

inte

motsätter sig det, kan underåriga få del av uppgifterna genom henne.

Något

undantag från sekretessen behövs därför inte för det fallet. Är

modern

motståndare till att barnet får del av uppgifterna före myndig ålder,

torde det

i normalfallet vara riktigast att låta moderns uppfattning fälla

utslag. Det är

vidare främst i fråga om myndiga barn som det framkommit ett

praktiskt behov av

ett undantag från sekretessen

 Övervägande skäl talar därför för att rätten att ta del av de

ifrågavarande

uppgifterna inskränks till att gälla för dem som uppnått myndig

ålder.

Visserligen är, som tidigare anförts, regeln i inseminationslagen en

annan. Där

är dock uppgifterna typiskt sett betydligt mindre känsliga.

 En remissinstans har anfört att bestämmelsen bör utvidgas till att

även gälla

uppgifter som rör adoption och placering i t.ex. familjehem. Den

föreslagna

bestämmelsen gör inte någon skillnad mellan adopterade barn och andra

barn.

Adopterade barn kan således med stöd av bestämmelsen ta del av

uppgifter som är

av betydelse för att få vetskap om de biologiska föräldrarna. En

adoption måste

emellertid för att vara giltig fastställas av domstol och domstolen

skall innan

den fattar sitt beslut höra de biologiska föräldrarna. I de allra

flesta fall

finns därför uppgift om biologiska föräldrar i domstolens akt. Dessa

uppgifter

torde i de allra flesta fall vara offentliga. Regeringen finner

däremot inte i

detta sammanhang skäl att föreslå inskränkning i sekretessen vad

gäller andra

uppgifter i ärenden om adoption eller för uppgifter i ärenden om

placering vid

t.ex. familjehem.

 Det föreslås således en sådan ändring i 7 kap. 4 sekretesslagen

som gör det

möjligt för en enskild som uppnått myndig ålder att få ta del av

annars hemliga

uppgifter beträffande andra enskilda om uppgifterna är av betydelse

för att få

vetskap om vilka de biologiska föräldrarna är.

8 Sekretess för uppgifter i läkarintyg i ärenden om

parkeringstillstånd

Regeringens förslag: I ärenden om parkeringstillstånd

för rörelsehindrade skall sekretess gälla för uppgifter

om enskildas personliga förhållanden, om det inte står

klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde

eller någon som står honom nära lider men.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna tillstyrker eller

lämnar

förslaget utan erinran. Med hänsyn till att det i regel är någon

annan nämnd än

socialnämnden som prövar dessa ärenden i kommunen, anser

Socialstyrelsen det

mindre lämpligt att bestämmelsen tas in i 7 kap. 4 . Svenska

Tidningsut-

givareföreningen förordar att bestämmelsen utformas med ett rakt

skaderekvisit.

 Skälen för regeringens förslag: I lagen (1957:259) om rätt för

kommun att

uttaga avgift för vissa upplåtelser å allmän plats m.m. och i 159 a

vägtrafik-

kungörelsen (1972:603) finns bestämmelser bl.a. om att

rörelsehindrade av

kommunen får befrias från skyldighet att erlägga parkeringsavgift och

att det

för rörelsehindrade får beslutas om undantag från bestämmelser som

avser stan-

nande eller parkering.

 Ansökningar om parkeringstillstånd för rörelsehindrade prövas av

trafiknämnden

(1 andra stycket lagen /1978:234/ om nämnder för vissa

trafikfrågor). Trafi-

knämndens beslut får överklagas hos länsstyrelsen, vars beslut kan

överklagas

hos Vägverket. Tidigare prövades dessa frågor av

Trafiksäkerhetsverket (TSV).

 TSV har meddelat föreskrifter i fråga om parkeringstillstånd för

rörelsehind-

rade (TSVFS 1987:11). Enligt föreskrifterna får läkarintyg infordras

i ansök-

ningsärendet, om det är svårt att bedöma sökandens möjligheter att

förflytta

sig. Läkarintyg infordras regelmässigt när ansökan om tillstånd görs

första

gången. Läkarintygen är ofta mycket detaljerade och det förekommer

att de

ursprungligen varit avsedda för ansökan av olika typer av bidrag

eller andra

förmåner.

 Enligt 7 kap. 1 sekretesslagen gäller sekretess inom hälso- och

sjukvården

för uppgift om enskilds hälsotillstånd eller andra personliga

förhållanden, om

det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde

eller någon

honom närstående lider men. Samma sak gäller i viss annan medicinsk

verksamhet.

 De läkarintyg som nu är aktuella innehåller uppgifter som omfattas

av sekretess

när läkarintygen är tillgängliga inom hälso- och sjukvårdssektorn och

till denna

angränsande områden. Om uppgifterna blir tillgängliga utanför detta

område,

t.ex. när de ges in till trafiknämnden i samband med ansökan om

parkeringstillstånd, gäller inte sekretessen där utan en

kompletterande regel om

detta.

 Sekretessen enligt 7 kap. 4 sekretesslagen gäller inom

socialtjänsten till

vilken hör bl.a. verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst

samt verk-

samhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd. Vidare

räknas till

socialtjänst verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning

av social-

nämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet. Med

socialtjänst

jämställs - efter lagändring 1987 - bl.a. ärenden om tillstånd till

riks-

färdtjänst. Lagändringen skedde med anledning av att dåvarande

lydelse av 7 kap.

4 sekretesslagen inte medgav sekretesskydd för uppgifter i t.ex.

läkarintyg

som förekom i ärenden om riksfärdtjänst som överklagats från

kommunen.

 Trafiknämndens ärenden om särskilt parkeringstillstånd kan inte

hänföras till

sådan verksamhet som avses i 7 kap. 4 sekretesslagen. Även om

socialnämnd

efter delegation av kommunen skulle handlägga ärenden om

parkeringstillstånd för

rörelsehindrade, är inte sistnämnda lagrum tillämpligt, eftersom det

då inte är

fråga om verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av

socialnämnd. Inte

heller lär sekretess i verksamheten gälla enligt 7 kap. 7 eller

enligt någon

annan bestämmelse i sekretesslagen.

 Ett parkeringstillstånd har naturligen ett betydande värde, främst

av praktisk

natur, för rörelsehindrade. Det ligger därmed i sökandens intresse

att kunna

åberopa ett så detaljerat läkarintyg som möjligt. Det finns inte skäl

att anse

att de uppgifter som förekommer i läkarintyg som åberopas i ärenden

om parke-

ringstillstånd, uppfattas som mindre integritetskänsliga än de

uppgifter som

förekommer i läkarintyg som t.ex. åberopas till stöd för tillstånd

till riks-

färdtjänst. I de fall en person ansöker om båda typerna av tillstånd

torde

dessutom i många fall samma läkarintyg åberopas i båda ärendena. Det

vore inte

tillfredsställande att rörelsehindrade avstår från att söka

parkeringstillstånd

på grund av att det saknas sekretesskydd för uppgifter som kunnat

medföra att

tillstånd beviljades. Av vad som nu sagts följer att det finns starka

skäl för

att det skall vara möjligt att med sekretess skydda uppgifter om

sökandens

hälsotillstånd och andra personliga förhållanden som förekommer i

parkerings-

ärendet. Offentlighetsintresset i dessa ärenden är inte påfallande

starkt.

 Ärenden om parkeringstillstånd för rörelsehindrade har vissa

likheter med

ärenden om tillstånd till riksfärdtjänst. Det torde t.ex. i många

fall vara

samma personer som söker båda typerna av tillstånd och som i båda

ärendena

åberopar samma läkarintyg som stöd för sin ansökan. Det är därför

regeringens

uppfattning att en sekretessbestämmelse för

parkeringstillståndsärendena bör

vara utformad på samma sätt som vad som gäller för ärenden om

tillstånd till

riksfärdtjänst. Sekretess bör därför gälla, om det inte står klart

att uppgiften

kan röjas utan att den enskilde eller någon honom närstående lider

men. Det

skall således föreligga en presumtion för sekretess. I och med att

bestämmelsen

föreslås gälla i ärenden om ansökan om parkeringstillstånd för

rörelsehindrade

kommer samtliga instanser som handlägger ärendet att omfattas av

regeln. Vad

gäller ärenden om tillstånd till riksfärdtjänst har dessa ärenden

jämställts med

socialtjänst vid tillämpningen av sekretesslagen. Det förefaller

därför lämpligt

att förorda denna lösning även beträffande ärenden om

parkeringstillstånd. Be-

stämmelsen bör därför tas in i 7 kap. 4 sekretesslagen.

Meddelarfrihet bör

inte gälla för uppgifterna.

9 Sekretess i personaladministrativ verksamhet för uppgifter om

offentligan-

ställdas adresser m.m.

Regeringens förslag: En bestämmelse införs om

sekretess för bostadsadresser, hemtelefonnummer och

personnummer i personaladministrativ verksamhet hos

sådana myndigheter där personalen särskilt kan riskera

att utsättas för våld eller annat allvarligt men om

uppgifter lämnas ut. Det överlämnas till regeringen

att i förordning föreskriva hos vilka myndigheter

sekretessen skall gälla. Skaderekvisitet föreslås vara

omvänt.

 Promemorians bedömning: Någon ändring av gällande regler förordas

inte.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser är av den uppfattningen

att

sekretess skall gälla för uppgift om hemadress och telefonnummer. De

allra

flesta förespråkar ett omvänt skaderekvisit, dvs. att presumtionen

skall vara

för sekretess.

 Skälen för regeringens förslag: Sekretess i myndigheters

personaladmini-

strativa verksamhet regleras i 7 kap. 11 sekretesslagen. Första och

andra

styckena reglerar sekretessen i den del av den personaladministrativa

verksam-

heten som består av personalsocial verksamhet. För uppgifter som kan

förekomma i

en myndighets personaladministrativa verksamhet i övrigt gäller

normalt inte

någon sekretess.

 En enskild som har drabbats av ett för honom ofördelaktigt beslut

kan i vissa

fall uppfatta den tjänsteman som handlagt ärendet som personligt

ansvarig för

beslutet. Ibland kan missnöjet hos den enskilde ta sig sådana uttryck

som tele-

fontrakasserier och direkta hot om repressalier mot både

tjänstemannen och

dennes familjemedlemmar. Det är självfallet mycket viktigt att den

anställde kan

känna trygghet och att den personliga integriteten skyddas. I syfte

att ge de

offentliga funktionärerna ett bättre skydd mot hot och andra

trakasserier

kompletterades för ett par år sedan paragrafen med ett nytt fjärde

stycke.

Enligt denna regel som trädde i kraft den 1 januari 1987 skall

uppgifter om

t.ex. en anställds adress och telefonnummer till bostaden kunna

hemlighållas i

sådana fall då man kan befara att den anställde eller någon

familjemedlem

riskerar att utsättas för våld eller annat allvarligt men om sådana

uppgifter

röjs. I förarbetena till bestämmelsen uttryckte föredragande

statsrådet bl.a. en

stor förståelse för de motiv som låg bakom önskemålet om en ökad

sekretess. Han

framhöll emellertid att det samtidigt är viktigt från principiell

synpunkt att

undantag från offentlighetsprincipen förekommer i så liten

utsträckning som

möjligt. En lämplig avvägning mellan de motstående intressena av

offentlighet

och sekretess borde enligt hans mening kunna åstadkommas genom en

sådan regel

som senare infördes (prop. 1986/87:3 s. 8).

 Genom detta kvalificerade skaderekvisit har den aktuella sekretessen

inskränkts

till att gälla endast i vissa speciella undantagsfall. Det behöver

dock inte

vara fråga om risk för fysisk skada. Om det finns grundad anledning

att befara

telefonterror eller andra trakasserier av allvarligare natur riktad

mot den

anställde, bör också detta i allmänhet utgöra ett sådant allvarligt

men som

krävs för ett hemlighållande. Uppgifter kan emellertid inte med stöd

av

bestämmelsen hemlighållas helt rutinmässigt.

 Under den tid som gått sedan bestämmelsen infördes har i olika

sammanhang an-

förts att regleringen inte blev tillräckligt verkningsfull. Många av

de remiss-

instanser som yttrat sig över promemorieförslaget har anfört att

anställda

känner stor oro över att uppgifter om deras adress och telefonnummer

i de allra

flesta fall inte går att hemlighålla. Arbetsklimatet inom t.ex.

polisväsendet

och hos åklagarmyndigheterna har under de senaste åren hårdnat och

många

anställda har valt att ha hemligt telefonnummer. Att hemlighålla

numret hos

arbetsgivaren går dock endast i undantagsfall. Även de tjänstemän som

har att

bedöma om det i det enskilda fallet finns fog för att anta att den

anställde är

i behov av sekretess upplever sin situation som besvärlig. De har

ofta svårt att

göra en sekretessbedömning. De får ju inte fråga vad uppgifterna

skall användas

till och de saknar oftast kunskap om enskilda ärenden. De flesta

remissin-

stanserna förordar mot denna bakgrund att skyddet för anställdas

hemadresser och

telefonnummer stärks.

 Man får emellertid inte glömma bort att för de allra flesta

offentliganställda

är uppgifter om hemadress och telefonnummer helt harmlösa uppgifter

ur in-

tegritetssynpunkt. Vissa yrkesgrupper är emellertid mer utsatta för

hot och

trakasserier än andra. Som exempel kan nämnas polisen, åklagare,

domare,

socialtjänstpersonal och kronofogdar. I de fall ett reellt hot

existerar finns

redan i dag ett visst skydd. Emellertid kan det många gånger vara

svårt för de

personer på myndigheternas personalavdelningar som skall tillämpa

sekretessbe-

stämmelsen att i det enskilda fallet bedöma om det finns fog för att

anta att

uppgifterna om den anställde är i behov av ett sekretesskydd. De

måste ju på

egen hand försöka bedöma avsikterna hos den som begär att få ut en

uppgift om en

tjänstemans telefonnummer eller adress. Om det inte finns något i

uppträdandet

hos den som vill ha reda på dessa uppgifter eller någonting annat som

tyder på

att han har en avog inställning till tjänstemannen, kan den

handläggare på

myndigheten som skall pröva frågan om utlämnande med den nuvarande

sekretessbe-

stämmelsen inte hemlighålla de begärda uppgifterna. Det torde också

mera sällan

förekomma att den som är ute i otillbörliga syften redan då denne

begär

uppgifterna självmant redogör för sina syften. Myndigheten får inte

heller

efterforska vem personen som begär handlingen är eller vilket syfte

han har med

sin begäran i större utsträckning än vad som behövs för att en

sekretessprövning

skall kunna göras. Den som kanske redan sedan tidigare är känd hos

myndigheten

för sin avoga inställning till en eller flera tjänstemän kan dessutom

låta någon

bekant begära uppgifterna för sin räkning. Det kan således ibland

uppstå

svårigheter vid tillämpningen av den nu gällande

sekretessbestämmelsen.

 Regeringen delar den grundläggande bedömning som tidigare har gjorts

att man

skall vara restriktiv vid införande av sekretess på områden där

sekretess inte

tidigare gällt. Myndigheternas personaladministrativa verksamhet är

ett sådant

område där det sedan gammalt gällt en långtgående offentlighet. Denna

offentlighet måste dock få inskränkas om det är påkallat med hänsyn

till de an-

ställdas och deras familjers trygghet. Så sent som 1987 infördes

också vissa

begränsningar. Mot bakgrund av de synpunkter som framförts under

remissbe-

handlingen gör regeringen emellertid den bedömningen att skyddet för

de an-

ställdas integritet ytterligare bör förstärkas.

 En regel om utvidgad sekretess inom detta område måste emellertid

begränsas

till uppgifter och områden där behovet av skydd framstår som särskilt

stort.

Främst är det skyddet för uppgifter om bostadsadresser och

hemtelefonnummer som

bör stärkas. Skyddet bör även omfatta adress och telefonnummer till

sommarbostaden. Rätten till insyn i myndigheternas verksamhet kräver

först och

främst att var och en kan få ta del av sådant som rör anställdas

tjänst,

tjänsteutövning och att den anställde kan nås på arbetsplatsen. Något

starkare

intresse av att allmänheten skall kunna nå tjänstemannen i hemmet, om

inte

tjänstemannen själv vill det, finns normalt inte. Att införa bättre

sekretess-

kydd för uppgift om adress och telefonnummer är ett enkelt sätt att

bättre

skydda anställda och deras familjer inom utsatta områden mot hot och

trakasse-

rier, även om man inte bör göra sig överdrivna föreställningar om

skyddets

effekter därför att det är fråga om uppgifter som oftast finns t.ex.

i

telefonkataloger. Lagrådet har anfört att för att syftet med

bestämmelsen skall

tillgodoses bör skyddet även omfatta personnummer. Regeringen, som

beaktar att

det knappast kan finnas något egentligt insynsintresse beträffande

offentliga

funktionärers personnummer, delar denna bedömning. Den som har

kunskap om någons

personnummer kan på ett enkelt sätt genom t.ex. en förfrågan till

folkbokföring-

en få uppgift om adress till den person numret rör. För att

bestämmelsen skall

få avsedd effekt bör därför även personnummer kunna omfattas av

sekretess inom

den personaladministrativa verksamheten.

 Att låta en regel om sekretess för bl.a. adresser omfatta alla

offentligt

anställda kan dock inte anses vara i överensstämmelse med den

restriktiva

inställning som skall gälla vid införande av sekretess i

personaladministrativ

verksamhet. Bestämmelsen bör därför begränsas till att gälla endast

hos sådana

myndigheter där det finns ett mera påtagligt behov av sekretesskydd.

Som exempel

kan nämnas polis-, åklagar- och kronofogdemyndigheter samt

myndigheter inom

socialtjänsten. För att tillgodose kravet på att sekretess endast

skall gälla

inom områden där ett verkligt behov finns bör det uttryckligen

regleras i vilka

myndigheters personaladministrativa verksamhet sekretess för

uppgifterna kan

gälla. Eftersom kretsen av myndigheter kan komma att förändras över

tiden är det

mindre lämpligt att ge denna reglering i lag. Det bör därför

överlämnas till

regeringen att i sekretessförordningen föreskriva hos vilka

myndigheter

sekretess kan gälla. I sekretesslagen bör dock anges att sekretess

endast skall

gälla hos sådana myndigheter där personalen särskilt kan riskera att

utsättas

för våld eller annat allvarligt men. Endast uppgifter hos sådana

myndigheter där

de anställda på grund av arbetets karaktär regelmässigt utsätts för

hot och

trakasserier skall kunna skyddas.

 För att skyddet skall bli tillfredsställande bör en

sekretessbestämmelse ut-

formas med ett omvänt skaderekvisit. Endast om det står klart att

uppgiften kan

lämnas ut utan fara för att den anställde eller någon honom

närstående lider men

skall uppgiften få röjas. Vid en begäran om utlämnande kommer den

tjänsteman som

har att pröva framställningen många gånger att behöva fråga vad

uppgiften skall

användas till. Inget hindrar dock att detta efterfrågas om det behövs

för

sekretessbedömningen. En bestämmelse med nu föreslaget innehåll kan

tas in i

fjärde stycke i 7 kap. 11 . Någon inskränkning av meddelarfriheten

föreslås

inte.

10 Sekretess för uppgifter i ett kompetensbedömningssystem inom

utrikesför-

valtningen

Regeringens förslag: Sekretess skall gälla för

uppgifter i tjänst-göringsomdömen som upprättas inom

utrikesförvaltningen.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har inget att erinra

mot att en

sekretessbestämmelse införs. Flera instanser har emellertid

synpunkter på

bestämmelsens utformning. Kammarrätten i Stockholm anser att det i

lagtexten

bör preciseras vilka speciella tjänstgöringsintyg som skall falla in

under

paragrafens tillämpningsområde eller att bestämmelsen förses med ett

skadere-

kvisit. Domstolsverket och Sveriges Radio AB ifrågasätter om

sekretessen skall

vara absolut. Polismyndigheten i Stockholm ifrågasätter om inte den

föreslagna

bestämmelsen, om den över huvud taget är påkallad, hör hemma i 2 kap.

i stället

för i 7 kap. Hovrätten över Skåne och Blekinge och Svenska

Tidningsutgivareför-

eningen avstyrker förslaget. Även Sveriges Television AB avstyrker

förslaget

samt anför att för det fall en sekretessregel ändå övervägs bör den

utformas med

ett rakt skaderekvisit. Statstjänstemannaförbundet uttalar att

bestämmelsen inte

får innebära någon inskränkning i de fackliga organisationernas rätt

till

information enligt medbestämmandelagen.

 Skälen för regeringens förslag: Inom Utrikesdepartementet har

utarbetats ett

förslag till system för kompetensbedömning av utrikesförvaltningens

tjänstemän.

Systemet innebär att s.k. tjänstgöringsomdömen skall införas. Dessa

omdömen

skall avges då en tjänsteman eller tjänstemannens chef lämnar sin

befattning.

Bedömningen skall avse en rad olika egenskaper och kunskaper t.ex.

arbetsförmå-

ga, initativförmåga, självständighet, anpassningsförmåga,

stresstålighet,

samarbetsförmåga, kontaktförmåga, sakkunskap, omdömesförmåga,

språkkunskaper,

ledarskap och utvecklingsbarhet. Omdömena skall ges på en förtryckt

blankett där

kryssmarkering skall göras i olika spalter beroende på om

tjänstemannens förmåga

i olika avseenden bedöms som icke fullt tillfredsställande, goda,

mycket goda

eller synnerligen goda. Den bedömde tjänstemannen skall ges tillfälle

att

kommentera omdömena och han skall även beredas tillfälle att på ett

särskilt

formulär lämna synpunkter på arbetsledningen vid tjänstestället.

Uppgifterna

skall sedan ingå som en del av personalenhetens beslutsunderlag i

exempelvis ett

befordrings- eller förflyttningsärende.

 Syftet med systemet är att skapa enhetlighet i kompetensbedömningen

och för-

delarna med ett sådant system bedöms som stora. Det är emellertid

inte önskvärt

att företrädare för andra länder får möjlighet att hämta ut ingående

beskriv-

ningar av de tjänstemän som arbetar inom utrikesförvaltningen. Ett

sådant

uppgiftsutlämnande skulle i vissa fall kunna leda till störningar i

de mellan-

folkliga förbindelserna. Den enskilde tjänstemannen kan också uppleva

det som

integritetskränkande om dessa uppgifter blir tillgängliga för envar.

Uppgifterna

ger, trots att de till största delen består av ikryssade värdeomdömen

på en

förtryckt blankett, en ingående redovisning av bl.a. tjänstemannens

arbetsförmåga och kompetens.

 Bestämmelser om sekretess i personaladministrativ verksamhet finns i

7 kap. 11 sekretesslagen. Ifrågavarande tjänstgöringsomdömen kommer

att bli

aktuella i ärenden som rör förflyttning, befordran, omplacering eller

avskedande

från tjänst. Enligt paragrafens tredje stycke är det av nu nämnda

ärendetyper

endast uppgifter i omplaceringsärenden som under vissa

förutsättningar kan

sekretessbeläggas. Möjligheterna att med stöd av denna bestämmelse

hemlighålla

tjänstgöringsomdömena är således små. Inte heller kan bestämmelsen om

utrikessekretess i 2 kap. 1 bli tillämplig annat än i rena

undantagsfall.

 Det föreslagna kompetensbedömningssystemet har motsvarigheter inom

försvaret

och i viss mån inom domstolsväsendet. Inom försvaret sammanställs en

gång om

året vitsord för officerarna. Vitsorden förvaras i respektive

personakt på

respektive myndighet och får betydelse i ärenden om befordran eller

förflyttning. Inom domstolsväsendet är man i den s.k.

tjänsteförslagsnämnden,

vilken föreslår utnämning av nya domare, skyldig att dokumentera

muntliga

omdömen som lämnas i ett tjänstetillsättningsärende. Inte heller

inom dessa om-

råden finns någon sekretessbestämmelse som särskilt reglerar

sekretess för

tjänstgöringsomdömen. Regeringsrätten har i RÅ 1990, not. 418, funnit

att

vitsord inom försvaret i vissa fall kan sekretessbeläggas med stöd av

2 kap. 2

sekretesslagen. I målet var fråga om utfående av vitsord i fotokopia

för tre

befäl avseende fyra vitsordsår. Kammarrätten fann att en

sammanställning av

vitsord avseende flera personer kan ge en mer eller mindre

kvalificerad

upplysning om försvarets krigsorganisation. Det kan därför antas att

det skadar

landets försvar eller på annat sätt vållar fara för rikets säkerhet

om uppgiften

röjs. Sekretess ansågs föreligga för uppgifterna. Regeringsrätten

anslöt sig

till denna bedömning. I målet beslutade emellertid underinstanserna

att

uppgifterna kunde lämnas ut med förbehåll. Förbehållet innebar att

kopior av

handlingarna inte lämnades ut, utan sökanden hade endast rätt att ta

del av

handlingarna där de förvarades. Regeringsrätten hade inte att pröva

huruvida

handlingarna kunde lämnas ut med förbehåll. Den fann emellertid inte

att det

fanns skäl att upphäva förbehållet.

 Det föreslagna kompetensbedömningssystemet kommer att innehålla

uppgifter som

relativt ingående redogör för tjänstemannens egenskaper. Visserligen

skall

omdömena lämnas genom kryssmarkering, men i och med att ett stort

antal olika

egenskaper och kunskaper bedöms separat kommer den sammantagna

redovisningen på

ett ingående sätt att ge upplysning om tjänstemannens kapacitet och

duglighet.

På samma sätt som gäller inom försvarets verksamhet kan det förekomma

uppgifter

i vitsord och omdömen som om de kom främmande makt till handa, skulle

kunna med-

föra skada för landet. Uppgifterna måste också bedömas som

integritetskänsliga.

 Med beaktande av båda dessa aspekter gör regeringen, som i detta

ärende endast

beaktar utrikesförvaltningens behov av sekretess, den bedömningen att

sekretess

skall gälla för utrikesförvaltningens tjänstgöringsomdömen.

 För att uppnå syftet med en sådan sekretessregel måste bestämmelsen

utformas

utan skaderekvisit. Om den skulle innehålla ett skaderekvisit skulle

ju redan en

vägran att lämna ut en uppgift till en representant för främmande

stat kunna

vara ett tecken på att omdömet innehåller uppgifter som skulle kunna

störa eller

irritera förhållandet mellan staterna om de lämnades ut. Genom att

full insyn

råder i övrigt i befordrings- och förflyttningsärenden och då

tjänstgö-

ringsomdömena enbart är en del av beslutsunderlaget åsidosätter inte

en sådan

regel på något mera påtagligt sätt rätten till insyn i

handläggningen.

 En bestämmelse med detta innehåll kan sägas höra hemma såväl i 2

kap. som i 7

kap. Eftersom omdömena kommer att förekomma i den

personaladministrativa

verksamheten förefaller det dock mest motiverat att ta in

bestämmelsen i 7 kap.

Med denna placering utgör sekretessen inte heller något hinder mot

att

information lämnas till företrädare för arbetstagarorganisation eller

till

skyddsombud (se 14 kap. 7 ). Det föreslås således att en bestämmelse

om

sekretess för utrikesförvaltningens tjänstgöringsomdömen tas in i ett

nytt

stycke i 7 kap. 11 . Någon inskränkning av meddelarfriheten föreslås

inte.

11 Sekretess i ärenden om befrielse från skyldigheten att fullgöra

värnpliktstjänstgöring

Regeringens förslag: Sekretess skall gälla för

uppgifter om enskildas personliga förhållanden även i

de fall ekonomiska eller sociala skäl åberopas som

grund för befrielse från skyldighet att fullgöra

värnpliktstjänstgöring.

 Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser tillstyrker eller har

inget att

erinra mot förslaget. Hovrätten över Skåne och Blekinge anmärker att

den

utformning lagtexten fått innebär att i praktiken alla ärenden om

befrielse från

värnpliktstjänstgöring omfattas.

 Skälen för regeringens förslag: I värnpliktslagen (1941:967) finns

bestämmelser

om när någon skall befrias från skyldigheten att fullgöra

värnpliktstjänst-

göring. Enligt 4 skall den befrias som på grund av sjukdom eller av

någon

annan orsak har sin fysiska eller psykiska prestationsförmåga nedsatt

i sådan

grad att han inte kan fullgöra tjänstgöringen, den som löper särskild

risk att

genom tjänstgöringen få en sådan nedsättning av prestationsförmågan,

den som

genom naturalisation upptas till svensk medborgare det kalenderår då

han fyller

28 år eller senare, den som styrker att han i utlandet genomgått

militär ut-

bildning som i huvudsak kan jämställas med grundutbildning enligt

värnplikts-

lagen, den som på grund av långvarig vistelse utomlands inte har

fullgjort sin

tjänstgöringsskyldighet och återvänder till riket under det

kalenderår då han

fyller 28 år eller senare, och den som visar andra, synnerliga skäl

för be-

frielse. Till synnerliga skäl räknas sociala, ekonomiska och liknande

omständig-

heter (prop. 1987/88:54 s. 20).

 I ärenden som angår befrielse från värnpliktstjänstgöring på grund

av ned-

sättning av prestationsförmågan eller särskild risk för detta gäller,

enligt

7 kap. 12 sekretesslagen, sekretess för uppgift om enskilds

personliga

förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående

lider men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller även i ärenden om

inskrivning av

värnpliktig, i ärenden som angår antagning till utbildning vid

försvarsmakten, i

ärenden om anstånd med värnpliktstjänstgöring och i ärenden om

vapenfri tjänst.

Från och med den 1 juli 1994 skall en ny organisation råda inom

försvaret. Flera

myndigheter skall slås samman till en myndighet som skall benämnas

Försvarsmakten.

 År 1989 ändrades värnpliktslagens bestämmelser om undantag i det

enskilda

fallet från skyldigheten att fullgöra värnpliktstjänstgöring. Bl.a.

ersattes ut-

trycken frikallelse, undantagande och befrielse med det gemensamma

uttrycket

befrielse. Även tidigare gällde att skyldigheten att tjänstgöra

bortföll för den

som på grund av fysiska eller psykiska orsaker inte kunde göra någon

krigs-

tjänst. Om orsaken härtill var bestående, frikallades den

värnpliktige. Om

orsakerna bedömdes som enbart tillfälliga, undantogs han från

tjänstgörings-

skyldigheten under erforderlig tid. Befriad från tjänstgöring kunde

man bli på

grund av vissa formella villkor, t.ex. naturalisation, militärtjänst

i utlandet

eller långvarig vistelse utomlands och vidare i fall där man kunde

visa att man

hade andra synnerliga skäl.

 Vid införandet av sekretessbestämmelsen i 7 kap. 12 sekretesslagen

anfördes

bl.a. följande (prop. 1979/80:2, Del A, s. 204 ff.). I ärenden om

inskrivning

förekommer uppgifter från bl.a. vårdmyndigheter. Uppgifterna är

känsliga och bör

inte vara offentliga i inskrivningsärendena. Över huvud taget bör

ömtåliga

uppgifter i dessa ärenden omfattas av sekretess. I ärenden om

frikallelse och

undantagande på grund av medicinska skäl är det uppenbart att det kan

förekomma

skyddsvärda uppgifter om enskildas hälsotillstånd och andra

personliga

förhållanden. I ärenden om anstånd kan det utan tvekan förekomma för

den

enskilde ömtåliga uppgifter rörande t.ex. hälsotillstånd eller

familjesociala

förhållanden. Sådana uppgifter bör kunna sekretesskyddas. I ärenden

om vapenfri

tjänst kan förekomma uppgifter om t.ex. enskilds politiska eller

religiösa

uppfattning eller uppgifter om psykiska problem. Även i dessa

ärenden, där

således tämligen ingående kan komma att redovisas uppgifter om

enskilds

personliga förhållande, bör sekretess kunna gälla.

 I ärenden om befrielse ansågs däremot sekretessbehovet inte vara

lika fram-

trädande eftersom befrielse huvudsakligen kunde komma i fråga på

formell grund.

Någon sekretess för dessa ärenden infördes därmed inte.

 Samtidigt med 1989 års ändring i värnpliktslagen ändrades också

sekretesslagen.

Tidigare föreskrevs att sekretess gällde i bl.a. ärende som angick

frikallelse

från värnplikt och undantagande från tjänstgöringsskyldighet. Efter

ändringen

(SFS 1988:95) gäller sekretess i bl.a. ärenden som angår befrielse

från värn-

pliktstjänstgöring på grund av nedsättning av prestationsförmågan

eller särskild

risk för detta. Denna ändring innebar ingen förändring i sak.

 I de ärenden där andra synnerliga skäl än de som speciellt omnämns i

värn-

pliktslagen åberopas som grund för befrielse förekommer ofta

uppgifter om

ekonomiska och sociala förhållanden. Det har visat sig att dessa

uppgifter många

gånger kan vara av samma känsliga art som de som åberopas i de

ärendetyper där

sekretess redan i dag gäller. Eftersom tanken med regleringen i 7

kap. 12

sekretesslagen är att skydda uppgifter om enskilds personliga

förhållanden i de

olika typer av ärenden som finns inom denna verksamhet bör även

ömtåliga

uppgifter i nu förevarande ärenden omfattas av sekretess.

 I promemorian föreslås att man i uppräkningen i 7 kap. 12 tar med

även

ärenden som angår befrielse på grund av synnerliga skäl. Som

Hovrätten över

Skåne och Blekinge påpekat får denna reglering till följd att alla

ärenden om

befrielse från värnpliktstjänstgöring omfattas av

sekretessbestämmelsen.

 Med synnerliga skäl avses främst sociala och ekonomiska

omständigheter. Enligt

regeringens uppfattning bör nuvarande lydelse av paragrafen därför

kompletteras

med ärenden som avser befrielse på grund av just ekonomiska eller

sociala skäl.

På detta sätt undviker man även att sekretessen utvidgas till att

omfatta även

områden där sekretess inte är nödvändig. Skaderekvisitet skall som

för de övriga

ärendetyperna vara rakt, dvs. huvudregeln är att uppgifterna skall

vara

offentliga. Intresset av offentlig insyn tillgodoses genom att

besluten undantas

från sekretessen. Meddelarfrihet bör råda för uppgifterna.

12 Sekretess för uppgifter i sjömansregistret

Regeringens förslag: Sekretess skall gälla i

verksamhet som avser förande av eller uttag ur

sjömansregistret för uppgift om enskildas personliga

förhållanden, om det av särskild anledning kan antas

att den enskilde eller någon som står honom nära lider

men om uppgiften röjs.

 Promemorians bedömning: I promemorian förordas ingen ändring i

sekretesslagen.

 Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser delar eller har inget

att erinra

mot promemorians bedömning. Sjöfartsverket menar dock att uppgifter

om svenskt

sjöfolk inte urskiljningslöst skall behöva lämnas ut vid

utrikespolitiska

krissituationer. I sådana situationer kan, anför man, sjöfolket vara

en utsatt

yrkesgrupp varvid även de anhöriga kan vara utsatta för risker. Även

Svenska

Sjöfolksförbundet och Svea hovrätt är av den uppfattningen att

sekretess skall

kunna gälla för uppgifter i sjömansregistret.

 Skälen för regeringens förslag: Sjöfartsverket för ett register,

sjömansregist-

ret, över sjömän och handelsfartyg där sjömän tjänstgör. Registret

skall

innehålla uppgifter om sjömännens identitet och kvalifikationer samt

om

fartygen. Sjömännens tidigare och pågående tjänstgöring på fartyg

skall kunna

utläsas och kontroll av fartygets bemanning skall kunna göras med

hjälp av

uppgifterna i registret (22 och 23 mönstringslagen /1983:929/).

Den 1 juni

1993 fanns ca 60 700 personer registrerade i sjömansregistret. Av

dessa var

drygt 20 000 aktiva sjömän.

 I 7 kap. 15 sekretesslagen finns bestämmelser som reglerar

sekretessen i

verksamhet som avser folkbokföring eller annan liknande registrering

av befolk-

ningen. Sekretess gäller i sådan verksamhet för uppgift om enskilds

personliga

förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde

eller

någon honom närstående lider men om uppgiften röjs. Motsvarande

sekretess

gäller, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i annan

verksamhet som

avser registrering av betydande del av befolkningen. Samma sekretess

gäller även

i ärenden om medlemskap i Svenska kyrkan. I 1 a

sekretessförordningen finns de

verksamheter angivna vari regeringen föreskrivit att sekretess skall

gälla. Som

exempel på sådana verksamheter kan nämnas Rikspolisstyrelsens

centrala pass-

register, Socialstyrelsens register över hälso- och sjukvårdspersonal

och

Vägverkets bil-, körkorts- och felparkeringsregister. Någon

bestämmelse om

sekretess som skyddar uppgifter i sjömansregistret finns emellertid

inte.

 Vid ärendets beredning och under remissbehandlingen har framförts

att det vid

utrikespolitiska krissituationer kan föreligga en risk för att

besättningar på

vissa fartyg eller deras anhöriga utsätts för personförföljelse om

uppgifter om

dem lämnas ut. Vidare har anförts att det är otillfredsställande att

en uppgift

som är spärrmarkerad i folkbokföringens register måste lämnas ut från

sjömansregistret.

 Bestämmelsen om sekretess i 7 kap. 15 första meningen

sekretesslagen, gäller

till en början den egentliga folkbokföringen. För att inte denna

sekretess skall

kunna kringgås genom att uppgifterna får en vidsträcktare

offentlighet i andra

register som omfattar befolkningen är bestämmelsen tillämplig också i

fråga om

annat befolkningsregister som baserar sig på uppgifter från

folkbokföringen,

t.ex. det ADB-baserade centrala statliga person- och adressregistret

SPAR. Även

om ett befolkningsregister inte omfattar hela landet utan bara

befolkningen i

ett visst område t.ex. ett landstingsområde, är sekretessbestämmelsen

tillämplig. Ett register som omfattar ett visst begränsat urval av

befolkningen

omfattas däremot inte. Huvudregeln i bestämmelsen är att uppgifterna

i registret

skall vara offentliga. Endast om det av särskild anledning kan antas

att ett

utlämnande skulle leda till skada eller men kan uppgifter

hemlighållas. Som

exempel kan nämnas att sekretess kan gälla för en adressuppgift om

man befarar

personförföljelse (prop. 1979/80:2, Del A, s. 210 ff.). Bestämmelsen

är dock

inte tillämplig på uppgift i sjömansregistret.

 I den mån det föreskrivs av regeringen gäller motsvarande sekretess

även i

annan verksamhet som avser registrering av betydande del av

befolkningen. Hur

stor del av befolkningen som härmed avses är inte reglerat i lag

eller närmare

angivet i propositionen. Tanken är emellertid att uppgifter i sådana

register

som det ligger nära till hands att söka i efter t.ex. en adress skall

kunna

omfattas av sekretess. Sjömansregistret innehåller uppgifter om ca 60

000

personer. Ett sådant antal kan inte - oavsett att registret

innehåller uppgifter

om en hel yrkeskår - anses utgöra en betydande del av befolkningen i

här avsedd

mening. Sekretess för uppgifter i sjömansregistret kan således inte

införas

endast genom en ändring i sekretessförordningen.

 För att skydda uppgifter i sjömansregistret krävs således

lagändring. En

grundtanke bakom offentlighets- och sekretessregleringen är att

sekretess skall

gälla endast i de fall där det verkligen behövs. Krav på nya

sekretessregler bör

prövas med stor restriktivitet. Tanken bakom regleringen i 7 kap. 15

 sekre-

tesslagen är att sekretess bara skall ges för uppgifter i sådana

register där

det i praktiken ligger närmast till hands att försöka få reda på

t.ex. en

adressuppgift. Ju större del av befolkningen registreringen avser,

desto mera

näraliggande är det givetvis att söka uppgiften där. Inför

tillkomsten av

bestämmelsen i 7 kap. 15 första stycket andra meningen övervägdes

möjligheten

att låta sekretessbestämmelsen omfatta alla myndighetsregister.

Konsekvenserna

av en så långtgående utvidgning av sekretessen ansågs dock svåra att

överblicka

och det ansågs svårt att få ett system som fungerade i praktiken.

Vidare tvekade

man om värdet av en sådan reglering eftersom den som verkligen vill

få del av en

upplysning förr eller senare på ett eller annat sätt alltid lyckas

med detta

(prop. 1987/88:41 s. 12 f.).

 Visserligen kan det synas otillfredsställande att samma uppgift kan

vara

sekretessbelagd i ett register men inte i ett annat. Detta är

emellertid inte

något självständigt skäl för att införa nya sekretessbestämmelser.

Sjöfarts-

verket har emellertid även anfört att ett utlämnande av uppgifter ur

sjömans-

registret i vissa fall kan få till följd att sjömän eller deras

anhöriga utsätts

för förföljelse eller andra trakasserier. Regeringen har förståelse

för att det

upplevs som ett problem att uppgifter i sådana situationer inte går

att

hemlighålla.

 Som en jämförelse kan nämnas vad som gäller inom

personaladministrativ verk-

samhet för offentligt anställda tjänstemän. I sådan verksamhet råder

sekretess

för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det kan antas att

den

enskilde eller någon honom närstående utsätts för våld eller annat

allvarligt

men om uppgiften röjs. Bestämmelsen infördes för ett par år sedan för

att ge

offentliga funktionärer ett bättre skydd mot hot och andra

trakasserier. För att

förbättra detta skydd föreslår regeringen i detta

lagstiftningsärende (se ovan

under avsnitt 9) att sekretess i vissa fall skall kunna gälla i

större utsträck-

ning.

 Mycket talar för att även uppgifter i sjömansregistret skall kunna

hemlighållas

i de fall man befarar att sjömannen eller någon anhörig till denne

riskerar att

utsättas för t.ex. personförföljelse. En bestämmelse om det bör

därför införas

samt utformas på samma sätt som gäller för uppgift i folkbokföringen.

Sekretess

skall således gälla i verksamhet som avser förande av eller uttag ur

sjömansregistret för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om

det av

särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående lider

men om uppgiften röjs. Med en sådan utformning kan man både skydda

uppgifter som

är av särskilt ömtålig art, t.ex. uppgifter om adresser för personer

som har er-

hållit s.k. sekretessmarkering inom folkbokföringen, men även

uppgifter som

normalt är harmlösa om det behövs på grund av speciella

omständigheter. En be-

stämmelse med nu föreslaget innehåll kan tas in i 7 kap. 15 . Någon

inskränk-

ning av meddelarfriheten föreslås inte.

13 Sekretess i ärenden om överförande av verkställighet av

brottmålsdom

Regeringens förslag: Sekretess skall gälla hos

regeringen i ärenden om överförande av verkställighet

av brottmålsdom för uppgifter om enskildas personliga

förhållanden om det kan antas att den enskilde eller

någon som står honom nära lider men eller att fara

uppkommer för att någon utsätts för våld eller annat

allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessen skall

dock inte gälla för regeringens beslut i ett sådant

ärende.

 Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig

tillstyrker eller

lämnar förslaget utan erinran i sak. Riksåklagaren och

Åklagarmyndigheten i

Malmö förordar att lagtexten skall innehålla en hänvisning till lagen

om

internationellt samarbete rörande verkställighet av brottmålsdom och

lagen om

internationellt samarbete rörande kriminalvård i frihet. Kammarrätten

i Stock-

holm är tveksam till om uttrycket "i ärende om" även innefattar

uppgifter som

inkommit före den formella framställningen. Kriminalvårdsstyrelsen

föreslår att

bestämmelsen tas in i den bestämmelse som reglerar nådeärenden.

 Skälen för regeringens förslag: En person som fällts till ansvar för

brott i

främmande stat kan i vissa fall få verkställigheten överförd till

Sverige. Det

motsvarande gäller för personer som fällts till ansvar här i landet.

De kan få

verkställigheten överförd till främmande stat. Bestämmelser om

överförande finns

bl.a. i lagen (1972:260) om internationellt samarbete rörande

verkställighet av

brottmålsdom (internationella verkställighetslagen) och i lagen

(1978:801) om

internationellt samarbete rörande kriminalvård i frihet. För nordiska

brottmåls-

domar gäller dock speciella regler.

 En framställning om verkställighet enligt internationella

verkställighetslagen

prövas när fråga är om att överföra verkställigheten till Sverige, av

regering-

en. I vissa fall överlämnas framställningen för handläggning till

Riksåklagaren

som i sin tur ansöker hos rätten om att ny påföljd skall bestämmas

enligt vad

som i svensk lag är föreskrivet för motsvarande brott. En

framställning om verk-

ställighet enligt lagen om internationellt samarbete rörande

kriminalvård i

frihet överlämnas, om regeringen inte avslår ansökan, till

Riksåklagaren eller

Kriminalvårdsstyrelsen för handläggning. Om hinder mot verkställighet

inte

finns, bestämmer rätten ny påföljd respektive beslutar

Kriminalvårdsstyrelsen

att kriminalvård i frihet skall anordnas här i landet.

 En framställning om verkställighet i främmande stat överlämnas av

t.ex.

Kriminalvårdsstyrelsen till Utrikesdepartementet som vidarebefordrar

fram-

ställningen till berörd myndighet i den främmande staten.

 En framställning från främmande stat om verkställighet i Sverige

skall ges in

till Utrikesdepartementet. Den skall vara skriftlig och åtföljas av

avgörandet

och av de övriga handlingar som är av betydelse för frågans

bedömning. Innan

någon formell framställning kommer in till Utrikesdepartementet

förekommer ofta

underhandskontakter. Det kan t.ex. vara svenska ambassaden eller

svenska

konsulatet i en främmande stat som fått vetskap om att en svensk

medborgare

avtjänar straff för brott begånget i den främmande staten. Ambassaden

eller

konsulatet underrättar då Utrikesdepartementet som i sin tur påbörjar

en

utredning som, efter det att formell framställning inkommit, kan leda

fram till

att personen i fråga överförs till Sverige.

 I den utredning som ligger till grund för beslut i dessa ärenden

ingår utöver

själva framställningen och kopia av avgörandet även handlingar som

ofta

innehåller mer personliga uppgifter om den enskilde. Som exempel kan

nämnas

personutredningar, läkarintyg, brev från den enskilde eller någon

honom

närstående och utlåtanden från ledningen vid den anstalt där personen

i fråga

vistas. Även handlingar som innehåller personliga uppgifter rörande

brottsoffren

kan förekomma. Det ligger i sakens natur att många av dessa uppgifter

kan vara

integritetskänsliga.

 Regler om sekretess med hänsyn till skyddet för enskilds personliga

och

ekonomiska förhållanden finns i 7 och 9 kap. sekretesslagen. Det är

emellertid

endast i begränsad utsträckning som någon av dessa bestämmelser kan

bli

tillämplig hos regeringen. Någon särskild bestämmelse om sekretess i

ärenden

angående överförande av verkställighet av brottmålsdom finns inte. De

bestämmelser som eventuellt kan bli tillämpliga i denna typ av

ärenden finns i 2

kap. 1 och 7 kap. 14 sekretesslagen. Enligt 2 kap. 1 första

stycket gäller

sekretess hos regeringen för uppgift som angår Sveriges förbindelse

med annan

stat eller i övrigt rör annan stat, mellanfolklig organisation,

myndighet,

medborgare eller juridisk person i annan stat eller statslös, om det

inte står

klart att uppgiften kan röjas utan att detta stör Sveriges

mellanfolkliga

förbindelser eller på annat sätt skadar landet. Bestämmelsen i 7 kap.

14

reglerar sekretess för uppgift som rör utlänning. För sådan uppgift

gäller

sekretess om det kan antas att röjandet av uppgiften skulle medföra

fara för att

någon utsätts för övergrepp eller annat allvarligt men som föranleds

av

förhållandet mellan utlänningen och utländsk stat eller myndighet

eller

organisation av utlänningar.

 I de fall ärenden angående överförande av verkställighet av

brottmålsdom

handläggs av andra myndigheter än regeringen kan även sådana

personliga

uppgifter som ovan nämnts omfattas av sekretess. Riksåklagarens

utredning, som

handläggs enligt reglerna i rättegångsbalken (se 9 och 25 b

internationella

verkställighetslagen och 16 lagen om internationellt samarbete

rörande

kriminalvård i frihet), omfattas av sekretessen i 9 kap. 17 första

stycket 1

sekretesslagen. Sekretess gäller då för uppgift om enskilds

personliga eller

ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller

någon honom

närstående lider skada eller men om uppgiften röjs. Då ärenden

handläggs hos

Kriminalvårdsstyrelsen kan sekretessbestämmelsen i 7 kap. 21 bli

tillämplig.

Sekretess gäller i denna verksamhet för uppgift om enskilds

personliga

förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående

lider men eller att fara uppkommer för att någon utsätts för våld

eller annat

allvarligt men om uppgiften röjs. Bestämmelser om sekretess hos

domstolar finns

bl.a. i 7 kap. 22 , 9 kap. 16 och i 12 kap. sekretesslagen.

Bestämmelser om

förhandlingssekretess, dvs. förhandling inom stängda dörrar, finns i

5 kap. 1

rättegångsbalken. Det kan i detta sammanhang också nämnas att en

framställning

från ett nordiskt land ges in till Kriminalvårdsstyrelsen som även

prövar

framställningen. Uppgifter i ett sådant ärende kan således

sekretessbeläggas med

stöd av bestämmelserna i 7 kap. 21 .

 Det är av stor vikt att det råder insyn i regeringens verksamhet.

Offentlig-

hetsintresset har här stor betydelse. Mot detta måste dock vägas den

enskildes

intresse av att integritetskänsliga uppgifter inte blir offentliga.

 En jämförelse kan göras med nådeärenden som ju handläggs i

regeringskansliet. I

dessa ärenden förekommer handlingar av liknande slag som i ärenden

angående

överförande av verkställighet av brottmålsdom. Enligt 7 kap. 23

sekretesslagen

gäller sekretess i ärenden om nåd för uppgift om enskilds

hälsotillstånd eller

andra personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas

att den

som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men om uppgiften

röjs.

Motsvarande sekretess gäller även i annan myndighets verksamhet för

att gå

tillhanda i nådeärenden.

 Som ovan nämnts kan sekretess gälla i Riksåklagarens och

Kriminalvårdsstyrel-

sens verksamhet för uppgift om enskilds personliga förhållanden. En

uppgift i

ett ärende om överförande av straffverkställighet kan med andra ord

vara

sekretessbelagd då ärendet är under handläggning hos dessa

myndigheter men

offentlig då samma ärende bereds hos regeringen.Mycket talar för att

integritetskänsliga uppgifter i ifrågavarande typ av ärenden bör

kunna omfattas

av sekretess även hos regeringen. Ärendena angår kriminalvård och

många gånger

handläggs de också av Kriminalvårdsstyrelsen. Det förefaller därför

lämpligt att

samma sekretess skall gälla hos regeringen i ärenden om överförande

av

straffverkställighet som den som gäller inom kriminalvården i dessa

ärenden. Be-

stämmelsen i 7 kap. 21 bör därför kompletteras med en regel om

sekretess för

uppgifter i ärenden om överförande av verkställighet av brottmålsdom

hos rege-

ringen. Såväl uppgifter om den dömde som om brottsoffer kan härmed

komma att

omfattas av sekretess. Vidare bör även uppgifter som kommit in till

regerings-

kansliet innan den formella framställningen kommit in, kunna omfattas

av

sekretessen. En remissinstans har påpekat att det är tveksamt om

uttrycket "i

ärende om" täcker in även sådana uppgifter. Det allra vanligaste

torde vara att

uppgifterna lämnas i en skriftlig handling, som registreras då den

inkommer till

myndigheten. Även om inte någon formell framställning om överförande

inkommit

måste saken ändå anses vara ett "ärende" om överförande av

verkställighet av en

brottmålsdom.

 Någon hänvisning i lagtext till de lagar med stöd av vilka

verkställighet av

brottmålsdom kan överföras finner regeringen inte behövlig.

 Meddelarfriheten bör på samma sätt som gäller för paragrafen i

övrigt begränsas

såvitt avser uppgifter vars röjande kan antas medföra fara för att

någon utsätts

för våld eller annat allvarligt men.

14 Sekretess i verksamhet som avser tillsyn över stiftelser

Regeringens förslag: Sekretess skall gälla i

tillsynsverksamhet avseende stiftelser. De

uppgifter som skall skyddas är uppgifter om

stiftelsens affärs- eller driftförhållanden och

uppgifter om andra enskildas personliga eller

ekonomiska förhållanden. Skaderekvisitet skall vara

rakt. Vidare inskränks meddelarfriheten i denna

verksamhet vad gäller sådana uppgifter om enskildas

personliga förhållanden vars röjande kan vålla

allvarlig skada.

 Promemorians förslag: Överensstämmer i sak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet av remissinstanserna är positiva till

att

sekretess införs i den verksamhet som består i tillsyn över

stiftelser.

Länsstyrelsen i Stockholms län ifrågasätter dock om föreslagen

reglering är

nödvändig och anför att sekretessen bör begränsas till att gälla

tillsyn över

sådana stiftelser som har till ändamål att utge bidrag eller ge vård

till

behövande privatpersoner. Länsstyrelsen påpekar också att sådana

stiftelser som

är undantagna från tillsyn är skyldiga att hålla sina

årsredovisningar

tillgängliga för den som önskar ta del av dem. Länsstyrelsen i

Göteborgs och

Bohus län förordar att uppgifter i tillsynen över pensionsstiftelser

skall

undantas från sekretess. Riksdagens ombudsman efterlyser en

utförligare

motivering till varför endast rakt skaderekvisit och den valda

lösningen

beträffande meddelarfrihet skall gälla för uppgifter om tredje man.

Även

Kammarrätten i Stockholm ifrågasätter om det finns anledning behandla

denna

tillsyn på annat sätt än vad som är fallet enligt andra

tillsynsparagrafer vad

gäller uppgifter om tredje man och inskränkningar i meddelarfriheten.

Flera

remissinstanser anför att det av den föreslagna regleringen inte

framgår

tydligt att avsikten är att ge sekretess även för uppgifter om

affärs- och

driftförhållanden. Svenska Kommunförbundet anser att

sekretessbestämmelsen bör

utformas med ett omvänt skaderekvisit. Landstingsförbundet och

Föreningen FVO

förespråkar ett omvänt skaderekvisit för uppgifter om enskildas

personliga

förhållanden. Carlanderska sjukhemmet förespråkar absolut sekretess

för

uppgifter som rör bidragsgivare och för uppgifter som förekommer i

stiftelsens

verksamhet. Vidare föreslås att meddelarfrihet inte skall gälla.

Socialstyrelsen

förordar att möjligheten att lämna sekretesskyddat material till

t.ex.

polismyndighet vid misstanke om brott skall begränsas på samma sätt

som gäller

inom hälso- och sjukvården samt att sekretessen skall undantas från

generalklausulens tillämpningsområde.

 Skälen för regeringens förslag: I lagen (1929:116) om tillsyn över

stiftelser

(tillsynslagen) finns bestämmelser som bl.a. reglerar

länsstyrelsernas till-

synsverksamhet över stiftelser. Av lagen följer att en stiftelse i

princip skall

anmälas till länsstyrelsen i det län där stiftelsens förvaltning

utövas. Om

stiftelsen främjar ett allmännyttigt ändamål skall den stå under

länsstyrelsens

tillsyn. Tillsynen innebär att länsstyrelsen skall övervaka att

stiftelsens för-

valtning sker i enlighet med bestämmelserna i tillsynslagen och de

föreskrifter

som gäller för stiftelsen. För att möjliggöra denna granskning skall

stiftelserna årligen ge in ett sammandrag av räkenskaperna och en

berättelse om

hur stiftelsens ändamål har främjats. Länsstyrelsen får även från

stiftelsens

styrelse infordra de ytterligare handlingar eller upplysningar om

stiftelsens

förvaltning som kan behövas för fullgörande av granskningen.

 I Sverige finns i huvudsak två typer av stiftelser. Det

karakteristiska för den

ena typen är att stiftelsen tillgodoser sitt syfte genom att ur den

löpande

avkastningen på förmögenheten utge kontanta bidrag till som regel

fysiska

personer. Den andra karakteriseras av att den som regel tillgodoser

sitt syfte

genom att utöva näringsverksamhet. Det kan exempelvis gälla att mot

betalning

tillhandahålla sjukvård eller meddela undervisning.

 Regeringen har i prop. 1993/94:9 lämnat förslag till en

stiftelselag. Lag-

förslaget innehåller en civilrättslig reglering av

stiftelseinstitutet samt

bestämmelser om tillsyn. Enligt förslaget skall i princip alla

stiftelser stå

under tillsyn. Huvudsakligen är det länsstyrelserna som skall utöva

tillsyn, men

även andra myndigheter kan komma i fråga. Tillsynsmyndigheten skall,

på samma

sätt som gäller enligt tillsynslagen, ha rätt att begära in de

handlingar eller

upplysningar som behövs i tillsynsverksamheten. Större stiftelser

skall vara

skyldiga att sända in årsredovisning och revisionsberättelse.

Sammantaget

innebär förslaget i fråga om tillsyn att tillsynen koncentreras till

större

stiftelser och näringsdrivande stiftelser.

 Under arbetet med propositionen uppkom frågan om det behövs

sekretessbe-

stämmelser för att skydda de uppgifter som lämnas till

tillsynsmyndigheten.

 I stiftelsernas verksamhet hanteras uppgifter som många gånger kan

vara

integritetskänsliga för den enskilde. För att komma i fråga för

kontant stöd

krävs kanske att man lämnar uppgifter om ekonomi och hälsotillstånd.

I de fall

en stiftelse tillhandahåller sjukvård finns i verksamheten uppgifter

om

enskildas hälsotillstånd. För sådana uppgifter har stiftelsens hälso-

och

sjukvårdspersonal dessutom tystnadsplikt (6 lagen /1980:11/ om

tillsyn över

hälso- och sjukvårdspersonalen m.fl.). I de fall en stiftelse driver

näringsverksamhet kan det finnas uppgifter om affärsförhållanden som

inte skall

spridas till t.ex. konkurrenter.

 I verksamhet som avser tillsyn över stiftelserna kan myndigheterna

få tillgång

till känsliga uppgifter. Stiftelser som driver näring skall inge

sammandrag av

årsredovisning och verksamhetsberättelse till tillsynsmyndigheten.

Även andra

uppgifter som behövs för att granska verksamheten har

tillsynsmyndigheten rätt

att begära in. En tillsynsmyndighet som misstänker att en stiftelse

t.ex. ger

stöd åt personer med annat slag av medicinskt eller socialt handikapp

än vad som

föreskrivs i stiftelseförordnandet måste kanske begära in handlingar

som

innehåller integritetskänsliga uppgifter.

 Inom all allmän förvaltning råder handlingsoffentlighet. Detta

innebär att var

och en har rätt att ta del av allmänna handlingar hos myndigheter

under förut-

sättning att handlingen inte omfattas av sekretess. För att en

handling skall

anses som allmän erfordras att den förvaras hos en myndighet och är

inkommen

till eller upprättad hos myndigheten. Stiftelser är inte myndigheter.

Det finns

dock stiftelser som i vissa avseenden jämställs med myndigheter. I

bilagan till

sekretesslagen finns angivet de stiftelser för vilka

tryckfrihetsförordningens

och sekretesslagens bestämmelser om rätt att ta del av handlingar hos

myndighet

skall tillämpas. Från och med den 1 januari 1995 skall även sådana

stiftelser

där kommuner eller landsting utövar ett rättsligt bestämmande

inflytande

jämställas med myndigheter i nu nämnda avseenden (se SFS 1993:1298,

prop.

1993/94:48, bet. 1993/94:KU13, rskr. 1993/94:46.) För flertalet

stiftelser

gäller dock att någon rätt att ta del av stiftelsens handlingar inte

finns. I

och med att handlingar lämnas in till tillsynsmyndigheterna blir de

dock allmän-

na handlingar hos dessa myndigheter i och med inlämnandet. Om någon

sekretessbe-

stämmelse som är tillämplig på uppgifter i dessa handlingar inte

finns, har

allmänheten rätt att ta del av handlingarna.

 Rätten att ta del av allmänna handlingar får begränsas bl.a. om det

är påkallat

med hänsyn till skyddet för enskilds personliga eller ekonomiska

förhållanden

(TF 2 kap. 2 ). I sekretesslagen finns också bestämmelser som

reglerar

sekretess i myndighets tillsynsverksamhet. Bl.a. finns bestämmelser

om sekretess

i verksamhet som består i tillsyn med avseende på bank- och

kreditväsendet och

näringslivet (8 kap. 5 och 7 samt 6 sekretesslagen jfr med 2

sekretess-

förordningen och bilagan till förordningen). De uppgifter som kan

skyddas är

bl.a. uppgifter om affärs- och driftförhållanden samt ekonomiska och

personliga

förhållanden för den som har trätt i affärsförbindelse eller liknande

för-

bindelse med den som är föremål för tillsynsverksamheten. Hos

myndighet som

utövar tillsyn över allmän eller enskild hälso- och sjukvård gäller

samma

sekretess som i övrigt gäller inom hälso- och sjukvården (7 kap. 1

andra

stycket sekretesslagen) och myndighet som utövar tillsyn över

socialnämnders

verksamhet omfattas av samma sekretess som gäller inom socialtjänsten

(7 kap.

4 tredje stycket sekretesslagen). De uppgifter som kan skyddas inom

dessa

verksamheter är uppgifter om enskildas personliga förhållanden.

Utöver dessa

bestämmelser finns bestämmelser om överföring av sekretess. Detta

innebär att om

en myndighet i sin tillsynsverksamhet erhåller sekretessbelagda

uppgifter från

en annan myndighet så gäller sekretessen också hos den mottagande

myndigheten

(13 kap. 1 sekretesslagen). Någon generell bestämmelse som reglerar

sekretess

i tillsynsverksamhet över stiftelser finns emellertid inte.

Handlingarna hos

tillsynsmyndigheten är också som regel offentliga.

 De uppgifter som förekommer i en myndighets tillsynsverksamhet över

stiftelser

är många gånger samma typ av uppgifter som förekommer i

tillsynsverksamhet över

näringslivet, hälso- och sjukvården samt socialtjänsten. I sådan

verksamhet kan,

som ovan nämnts, uppgifter sekretessbeläggas.

 Uppgifter om t.ex. affärsförhållanden hos den som är föremål för

tillsyn

omfattas av sekretess om det kan antas att den enskilde lider skada

om uppgiften

röjs. Skaderekvisitet är rakt, dvs. uppgifterna presumeras vara

offentliga. Vad

gäller uppgifter om ekonomiska eller personliga förhållanden rörande

t.ex.

kunder till den som tillsynsverksamheten avser så gäller absolut

sekretess. För

att denna sekretess skall gälla i statliga myndigheters

tillsynsverksamhet

erfordras att regeringen föreskrivit härom. Sådana föreskrifter finns

i bilagan

till sekretessförordningen. I verksamhet som består i särskild

tillsyn över

allmän och enskild hälso- och sjukvård och över socialnämndernas

verksamhet

gäller sekretess för enskilds personliga förhållanden, om det inte

står klart

att uppgifterna kan röjas utan att den enskilde eller någon honom

närstående

lider men. Skaderekvisitet är omvänt, dvs. presumtionen är för

sekretess.

Dessutom gäller att i de fall en myndighet utövar tillsyn över en

annan

myndighet och därvid får del av sekretessbelagt material, så följer

sekretessen

med till den mottagande myndigheten.

 I tillsynsverksamheten kan myndigheten få del av t.ex. uppgifter som

rör en

stiftelses affärsförhållanden eller uppgifter om enskildas

hälsotillstånd.

Uppgifterna är många gånger skyddsvärda och mycket talar för att de

bör kunna

omfattas av sekretess. Visserligen är allmänhetens intresse av insyn

stort i

tillsynsverksamhet, men för vissa känsliga uppgifter måste dock

intresset av att

skydda enskildas förhållanden få väga över.

 De uppgifter som förekommer i tillsynen över stiftelser kan på samma

sätt som

gäller i tillsynen över näringslivet delas upp i två slag. Dels är

det sådana

uppgifter som rör själva stiftelsen, t.ex. uppgifter om

affärsförhållanden. Dels

är det uppgifter som rör personer som varit i kontakt med stiftelsen.

I de fall

en stiftelse driver näringsverksamhet skulle ett sekretesskydd kunna

uppnås

genom ett tillägg i sekretessförordningens bilaga. Sekretess skulle

då, enligt

8 kap. 6 sekretesslagen jfr med 2 sekretessförordningen och

förordningens

bilaga, gälla för uppgift om enskilds affärs- eller driftförhållande

om det kan

antas att den enskilde lider skada om uppgiften röjs. För uppgifter

om andra

ekonomiska eller personliga förhållanden för den som har trätt i

affärsför-

bindelse eller liknande förbindelse med den som är föremål för

tillsyn skulle

absolut sekretss gälla. Sekretess skulle alltså gälla t.ex. för

uppgifter om den

som erhåller vård vid en inrättning som drivs av en stiftelse. Genom

ett tillägg

i sekretessförordningen skyddar man emellertid inte uppgifter som rör

stiftelser

vilka inte driver näringsverksamhet utan som i stället ur den löpande

avkast-

ningen på förmögenheten utger kontanta bidrag till fysiska personer.

Uppgifter

som förekommer i dessa stiftelsers verksamhet är inte mindre

skyddsvärda. Det

bör därför införas en ny regel i sekretesslagen som avser sådana

uppgifter.

Denna bör vara generell för tillsynsverksamheten.

 Enligt 8 kap. 6 sekretesslagen gäller sekretess för uppgifter om

enskildas

affärs- eller driftförhållanden med ett rakt skaderekvisit. Även

behovet av

generell sekretess för uppgifter om en stiftelses affärs- eller

driftför-

hållanden bör kunna tillgodoses med ett rakt skaderekvisit. Detsamma

gäller för

sådana uppgifter som rör den som en stiftelse trätt i

affärsförbindelse med.

Uppgifterna kommer då huvudsakligen att vara offentliga. Endast i den

mån det

kan antas att stiftelsen eller affärskontrahenten lider skada kan

uppgifter om

affärs- och driftförhållanden sekretessbeläggas. Vid en

skadebedömning skall

beaktas om uppgiften som sådan är av den arten att ett utlämnande

typiskt sett

kan vara ägnat att medföra skada för det intresse som skall skyddas

genom

bestämmelsen. Om uppgiften är sådan att den genomsnittligt sett måste

betraktas

som harmlös skall den alltså normalt falla utanför sekretessen.

Uppgifter i

t.ex. en stiftelses årsredovisning torde normalt falla utanför

sekretessen.

 Vad gäller uppgifter om personliga förhållanden för dem som trätt i

förbindelse

med stiftelsen, t.ex. uppgifter om den som sökt kontant stöd,

framstår kanske

vid ett första påseende intresset av sekretess som starkare. Oftast

omfattas ju

uppgifter om personliga förhållanden av sekretess med ett omvänt

skaderekvisit

då sådana uppgifter förekommer inom t.ex. socialtjänsten. Ett omvänt

skadere-

kvisit innebär emellertid att så gott som alla uppgifter omfattas av

sekretess.

Detta kan vara motiverat därför att det inom t.ex. socialtjänsten

förekommer

känsliga uppgifter i stor omfattning, mycket större än vad som kan

bli fallet

inom ifrågavarande tillsynsverksamhet. Det torde endast vara mera

sällan som

tillsynsmyndigheten behöver inhämta uppgifter som rör t.ex. en

stödmottagares

personliga förhållanden. Det bör även beaktas att länsstyrelserna

under många år

bedrivit tillsyn över stiftelser. De uppgifter som inkommit i denna

verksamhet

har alla blivit offentliga. Noteras bör att inte någon av de

länsstyrelser som

yttrat sig har anfört att problem skulle ha förelegat med utlämnande

av känsliga

uppgifter. En reglering med ett omvänt skaderekvisit förefaller

därför inte

motiverad. Sekretesskyddet kommer redan med ett rakt skaderekvisit

att omfatta

alla typiskt sett känsliga uppgifter om den enskilde som avser t.ex.

ekonomi,

hälsotillstånd eller missförhållanden av olika slag.

 En ny paragraf bör tas in i 8 kap. sekretesslagen. I promemorian

föreslås att

sekretess skall gälla i verksamhet som består i tillsyn över

stiftelser för

uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det

kan antas

att den enskilde eller någon honom närstående lider skada eller men

om uppgiften

röjs. Flera remissinstanser har anfört att det i lagtexten klarare

bör komma

till uttryck att sekretess även skall gälla för uppgift om

stiftelsens affärs-

och driftförhållanden. I bestämmelsen bör därför sägas att sekretess

skall

gälla för uppgift om stiftelsens affärs- eller driftförhållanden och

för uppgift

om annan enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden. Den tid

under vilken

sekretessen för uppgift i en allmän handling skall gälla bör för

uppgifter om

enskilds personliga förhållanden bestämmas till sjuttio år och för

övriga

uppgifter till tjugo år.

 I 16 kap. sekretesslagen finns bestämmelser som i vissa fall

inskränker

friheten att meddela och offentliggöra uppgifter. I den

tillsynsverksamhet som

regleras i t.ex. 8 kap. 6 och 7 sekretesslagen råder

meddelarfrihet för

uppgifter som rör enskilds affärs- och driftförhållanden. I fråga om

uppgifter

som rör ekonomiska eller personliga förhållanden för den som trätt i

t.ex.

affärsförbindelse med den som är föremål för tillsyn råder dock ingen

meddelarfrihet. Meddelarfriheten är även inom andra verksamheter ofta

inskränkt

vad gäller uppgifter om enskildas personliga förhållanden. Inom t.ex.

hälso- och

sjukvården och socialtjänsten råder endast i undantagsfall

meddelarfrihet. Även

för uppgifter om personliga förhållanden för dem som trätt i

förbindelse med en

stiftelse som är föremål för tillsyn bör meddelarfriheten inskränkas.

Inskränk-

ningen bör dock begränsas till sådana uppgifter om enskilds

personliga för-

hållanden som kan vålla allvarligt men om de röjs. Det blir då de

verkligt

känsliga uppgifterna som omfattas av undantaget från huvudregeln om

med-

delarfrihet. En sådan bestämmelse bör tas in i 16 kap. 1

sekretesslagen.

 Något skäl att undanta föreslagen bestämmelse från generalklausulens

tillämp-

ningsområde eller att inskränka möjligheten att lämna uppgifter till

t.ex.

polismyndighet vid misstanke om brott föreligger inte.

 Eftersom stiftelser redan i dag står under tillsyn bör nu föreslagen

sekretess-

reglering träda i kraft samtidigt med övriga förslag i detta

lagstiftnings-

ärende.

15 Konkursförvaltares tillgång till sekretessbelagda

revisionspromemorior

Regeringens förslag: Utan hinder av sekretess får

uppgifter i revisionspromemorior lämnas till

konkursförvaltare i den reviderades konkurs, men

förbehåll skall kunna uppställas när promemorior lämnas

ut till förvaltarna. Vidare föreslås att sekretess

skall gälla hos allmän advokatbyrå i ärende om konkurs-

förvaltning. Regler om detta tas in i

sekretesslagen.

 Promemorians förslag: Det sakliga innehållet överensstämmer med

regeringens

förslag. Därutöver föreslås att det i de berörda

skatteförfattningarna tas in

bestämmelser om att uppgifter får lämnas ut till konkursförvaltare.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som yttrat sig i ärendet

är

positiva till att konkursförvaltare får tillgång till

sekretessbelagda

revisionspromemorior. Flera instanser anser dock att den föreslagna

lagtekniska

lösningen är svårtillgänglig. Hovrätten över Skåne och Blekinge anser

att det

bör övervägas om inte frågan kan regleras genom att en ny paragraf

införs i 14

kap. I samma bestämmelse bör då frågan om eventuellt förbehåll

regleras.

Hovrätten påpekar också att en konkursförvaltare har rätt att ta del

av räken-

skapsmaterial som förvaras hos t.ex. en revisor och att förvaltaren

avseende

detta material inte omfattas av någon tystnadsplikt. Vidare anförs

att det torde

förekomma situationer där en av domstol utsedd person kan ha behov av

att ta del

av revisionspromemorior. Som exempel nämns god man enligt

ackordslagen och

likvidator enligt aktiebolagslagen. Kammarrätten i Stockholm förordar

att man i

stället för att föra in handlingsregler i alla berörda

skatteförfattningar tar

in bestämmelsen i sin helhet i 9 kap. 2 . Om promemorians förslag

ändå väljs

förordas att bestämmelserna i skatteförfattningarna kompletteras med

en uppgift

om möjligheten att uppställa förbehåll. Vidare anser kammarrätten att

ett

förslag på förbehåll bör utarbetas och presenteras i kommande

proposition. Även

Domstolsverket förordar att bestämmelsen tas in i 9 kap. 2 . Verket

ställer sig

tveksam till om föreslagen ändring i 9 kap. 9 är nödvändig.

Riksskatteverket

delar promemorians förslag att bestämmelser bör införas i respektive

skatteförfattning. Det finns, anför man, emellertid fler

skatteförfattningar

enligt vilka revisionspromemorior kan upprättas än dem som nämns i

promemorian.

Vidare sägs att revisionspromemorior kan upprättas både i ärenden om

kontroll av

skatt och som ett led i ett taxeringsärende varför såväl

sekretessbestämmelsen i

9 kap. 1 som i 9 kap. 2 kan vara tillämplig. Föreslagna ändringar

i

taxeringslagen och i lagen om punktskatter och prisregleringsavgifter

täcker in

fler handlingar än enbart revisionspromemorior. Det är tillräckligt,

menar man,

att revisionspromemoriorna omfattas av undantaget. Vidare bör det

föreslagna

uttrycket "enligt denna lag" utgå ur lagrummen eftersom detta uttryck

förhindrar

att konkursförvaltare får tillgång till revisionspromemorior som

upprättats

efter revision enligt bestämmelser i den gamla taxeringslagen.

Bakgrund

Riksskatteverket påtalade redan i oktober 1989 i en skrivelse till

Justitiede-

partementet att företrädare för konkursförvaltarna och

tillsynsmyndigheterna i

konkurs ansåg att det fanns ett uppenbart behov av att

konkursförvaltare gavs

möjlighet att få tillgång till eventuella revisionspromemorior

upprättade inom

skatteförvaltningen beträffande konkursgäldenärer. Riksskatteverkets

skrivelse

remissbehandlades. Förslaget fick ett i det närmaste totalt positivt

gensvar hos

remissinstanserna. Under ärendets beredning inom departementet uppkom

emellertid

vissa frågor rörande advokaters tystnadsplikt och hur långt denna

sträcker sig i

de fall en advokat utför uppdrag som konkursförvaltare. Ärendet har

därför

beretts ytterligare.

 Med skatteförvaltning förstås den verksamhet Riksskatteverket och

skatte-

myndigheterna bedriver, med den förra som chefsmyndighet och de

senare som

regionala förvaltningsmyndigheter för bl.a. skatter (1 kap. 1 och 3

kap. 1

förordningen /1990:1293/ med instruktion för skatteförvaltningen).

 Taxeringslagen (1990:324) reglerar i vilken ordning taxering enligt

bl.a.

kommunalskattelagen samt lagarna om statlig inkomstskatt och

förmögenhetsskatt

skall ske. Bestämmelser om förfarandet vid beskattning finns även i

andra lagar.

 För kontroll av att deklarations- och uppgiftsskyldighet fullgjorts

riktigt och

fullständigt får under vissa förhållanden taxerings- och

skatterevision äga rum.

Vid sådan revision får granskning ske av en skattskyldigs

räkenskapsmaterial och

andra handlingar som rör verksamheten.

 När en revision genomförs - som ett led i ett taxerings- eller

beskattnings-

ärende eller som ett särskilt kontrollärende - framkommer ofta

uppgifter som rör

en enskilds förhållanden av såväl personlig som ekonomisk natur.

Enligt 9 kap. 1

 och 2 första stycket 1 sekretesslagen gäller för sådana uppgifter

vad som

brukar kallas absolut sekretess.

 En konkursförvaltare skall snarast bl.a. ta hand om gäldenärens bo

med de

böcker och andra handlingar som rör boet och därefter upprätta en

bouppteckning

samt snarast upprätta en förvaltarberättelse. Om förvaltaren

misstänker att

gäldenären kan misstänkas för något brott mot borgenärer, skall

förvaltaren

underrätta allmän åklagare.

 Konkursgäldenären å sin sida skall enligt 6 kap. 2 konkurslagen

(1987:672) ge

bl.a. förvaltaren de upplysningar om boet som denne begär. Gäldenären

är också

skyldig att inför rätten avlägga bouppteckningsed och då med ed

betyga att

bouppteckningen med gjorda tillägg eller ändringar är riktig, så att

det inte

enligt hans vetskap har oriktigt utelämnats eller upptagits någon

tillgång eller

skuld (6 kap. 3 konkurslagen). Också den som på uppdrag av

gäldenären har

upprättat räkenskapsmaterial rörande gäldenärens bo är skyldig att

lämna ut

material till förvaltaren (7 kap. 12 andra stycket konkurslagen).

 Konkursförvaltare utses av rätten (7 kap. 2 konkurslagen).

Förvaltaren skall

ha den särskilda insikt och erfarenhet som uppdraget kräver samt även

i övrigt

vara lämplig för uppdraget (7 kap. 1 konkurslagen). Något krav på

att

förvaltaren skall vara advokat finns inte, även om det i praktiken är

vanligast

att advokater förordnas till förvaltare. Eftersom konkursförvaltaren

inte är en

myndighet eller därmed jämställt organ är sekretesslagens regler om

offentlighet

och sekretess inte tillämpliga i hans verksamhet.

 För advokater vid de allmänna advokatbyråerna gäller i ärenden om

rättsligt

biträde tystnadsplikt enligt 9 kap. 9 första stycket sekretesslagen

för bl.a.

uppgifter om någons ekonomiska och personliga förhållanden. Annan

advokat har

enligt 8 kap. 4 rättegångsbalken, där god advokatsed så fordrar,

att förtiga

vad han erfar i sin yrkesutövning (jfr 34 stadgarna för Sveriges

Advokatsam-

fund). Enligt de vägledande reglerna om god advokatsed (19 ) innebär

detta att

en advokat skall iaktta diskretion om sina klienters angelägenheter

och inte

utan skyldighet i lag eller samtycke yppa något som anförtrotts honom

i hans

verksamhet eller som han erfarit i samband med ett sådant förtroende.

En

konkursförvaltare som inte är advokat, t.ex. en anställd vid

Ackordscentralen,

har däremot inte någon tystnadsplikt.

 För konkursförvaltningen finns ett särskilt övervakningsinstitut,

tillsynsmyn-

digheten i konkurs, dvs. kronofogdemyndigheten, som har till uppgift

att bevaka

att konkursförvaltningen sker i överensstämmelse med gällande

författningar.

 Regeringsrätten har vid flera tillfällen (bl.a. RÅ 1985 2:18) med

hänvisning

till 9 kap. 2 sekretesslagen avslagit konkursförvaltares begäran

att få ta del

av revisionspromemorior.

Skälen för regeringens förslag:

Förslaget i sak

Vid en sådan lättnad i en sekretessregel som föreslås i promemorian

måste i

princip behovet av offentlighet visas vara mycket stort för att

uppväga det

intrång i den enskildes integritet som detta kommer att innebära.

Även om det är

praktiska skäl och inte offentlighetsintressen som är bakgrunden till

förslaget,

kan emellertid ett genombrott av sekretessen i den begränsade

omfattning det är

fråga om inte anses stå i något avgörande motsatsförhållande till

detta

principiella synsätt. Det bör framhållas att den enskilde gäldenären

normalt

själv har tillgång till revisionsmaterialet och att

konkursförvaltaren i viss

mening inträder i hans ställe i och med konkursen. Det kan då vara

naturligt att

förvaltaren i det nu aktuella hänseendet har samma möjlighet som

gäldenären att

få ta del av uppgifter som finns hos skatteförvaltningen eller hos

annan

beskattningsmyndighet i anledning av företagen revision.

 Konkursförvaltaren har enligt konkurslagen en långtgående

utredningsskyldighet;

det innebär ofta att omfattande utredningar och svåra bedömningar

måste göras.

För att han skall kunna fullfölja sitt uppdrag är det därför av

största

betydelse att förvaltaren har tillgång till gäldenärens bokföring och

den doku-

mentation i övrigt som kan finnas avseende tiden fram till

konkursutbrottet.

Inte sällan är bokföringen bristfällig och ibland saknas den helt.

Vid sådana

förhållanden skulle i många fall tillgång till en revisionspromemoria

väsent-

ligen komma att underlätta förvaltarens arbete.

 Antalet konkurser har sedan sekretesslagens tillkomst ökat markant.

Många pro-

blem och svårigheter möter numera vid konkursförvaltning. På grund

härav och

eftersom det i huvudsak är fråga om uppgifter som gäldenären enligt

konkurslagen

är skyldig att lämna till konkursförvaltaren, får det anses vara

motiverat att

göra undantag från den normalt stränga skattesekretessen i just denna

typ av

ärende. Det föreslås därför att konkursförvaltare ges möjlighet att

få ta del av

uppgifter i revisionspromemorior beträffande konkursgäldenären

oberoende av

sekretess.

 Riksskatteverket har påpekat att det är tillräckligt att just

revisionspromemo-

riorna blir tillgängliga för konkursförvaltarna. Regeringen delar

denna be-

dömning.

 I promemorian föreslås - med motivering att det närmast är fråga om

en

handlingsregel för den utlämnande beskattningsmyndigheten - att en

sådan regel

tas in i de författningar som reglerar förfarandet vid beskattning

och att det

görs en hänvisning i sekretesslagen. Flera remissinstanser har anfört

att den

föreslagna regleringen är svårtillgänglig. Regeringen delar denna

uppfattning.

Något verkligt behov av handlingsregler för beskattningsmyndigheterna

synes inte

heller föreligga. Myndigheterna skall ju inte på eget initiativ lämna

ut

revisionspromemorior till konkursförvaltare. Först efter det att en

begäran om

utlämnande har framställts skall promemorian lämnas ut. Enligt

regeringens

uppfattning är det därför tillräckligt att en bestämmelse om att

utlämnande får

ske tas in i sekretesslagen. Eftersom sekretess kan gälla för

revisionspro-

memorior enligt både 9 kap. 1 och 2 bör bestämmelsen tas in i

båda dessa

paragrafer.

Om eventuellt förbehåll m.m.

Vid ett utlämnande av sekretessbelagda uppgifter till en enskild kan

myndig-

heterna uppställa förbehåll. Ett förbehåll inskränker rätten för en

mottagare av

uppgifter att förfoga över uppgifterna. Ett förbehåll kan gälla t.ex.

förbud mot

vidarespridning av handlingens innehåll eller mot publicering av namn

eller

hemliga uppgifter ur handlingen. Genom ett förbehåll uppkommer en

tystnadsplikt

för den person förbehållet riktar sig till.

 Som tidigare sagts är konkursförvaltaren inte en myndighet. Det

innebär att en

konkursförvaltare, som ges möjlighet att få ta del av

revisionspromemorior, inte

automatiskt kommer att omfattas av regelsystemet om offentlighet och

sekretess.

Om förvaltaren är en advokat anställd vid en allmän advokatbyrå

gäller dock att

vederbörande är offentlig funktionär som utövar en del av den

verksamhet som

bedrivs inom den allmänna advokatbyrån. I så fall är

offentlighetsprincipen

tillämplig, likaså bestämmelserna om sekretess i bl. a. 9 kap. 9

första

stycket sekretesslagen. Enligt detta lagrum gäller dock sekretess

endast i

ärenden om rättsligt biträde. För andra advokater gäller som tidigare

sagts

tystnadsplikten endast med avseende på klienter. Uppdraget som

konkursförvaltare

kan knappast sägas vara ett ärende om rättsligt biträde. Inte heller

kan kon-

kursförvaltaren anses stå i något uppdragsförhållande till vare sig

gäldenären,

borgenärerna eller någon annan. Det måste därför anses vara högst

tveksamt om

sekretess och tystnadsplikt gäller för advokater när de utför uppdrag

som

konkursförvaltare. Sålunda finns i dag inte något som hindrar en

konkursförvaltare - oavsett om denne är advokat eller inte - att

lämna vidare

sådana uppgifter som förvaltarna enligt förslaget i sak skall få ta

del av.

 En revisionspromemoria innehåller huvudsakligen uppgifter om

konkursgäldenären.

För uppgifter om dennes personliga eller ekonomiska förhållanden

gäller s.k.

absolut sekretess. Efter ett konkursutbrott kan invändas att

intresset av att

skydda den enskilde gäldenärens integritet gör sig mindre starkt

gällande. Detta

är kanske förhållandet vid konkurs i större bolag. Vid konkurs i ett

fåmansbolag

eller då en fysisk person går i konkurs torde emellertid

skyddsintresset kvarstå

även efter konkursutbrottet. Ofta innehåller revisionspromemoriorna

också

uppgifter om transaktioner som berör andra personer än gäldenären.

Som exempel

kan nämnas ställföreträdare i bolaget, make/maka och sambo. Även för

uppgifter

om dessa personers personliga och ekonomiska förhållanden råder

absolut

sekretess. Dessa personer har ofta ett starkt och befogat intresse av

att

uppgifterna inte sprids till andra. På grund av hänsyn till såväl den

enskilde

gäldenärens som andra enskildas integritet bör således

konkursförvaltarens

möjlighet att fritt förfoga över de uppgifter som han får del av

begränsas.

 Om konkursförvaltaren är en advokat anställd vid allmän advokatbyrå,

är han en

offentlig funktionär som utövar en del av den verksamhet som bedrivs

vid den

allmänna advokatbyrån. Något förbehåll vid utlämnande av en

revisionspromemoria

till honom kan därmed inte uppställas. I stället måste bestämmelsen i

9 kap. 9

sekretesslagen om sekretess hos allmän advokatbyrå kompletteras så

att den även

omfattar ärenden rörande konkursförvaltning. För uppgifter om någons

personliga

eller ekonomiska förhållanden som förekommer i sådana ärenden kommer

härmed

sekretess att gälla, om det kan antas att den enskilde lider skada

eller men om

uppgiften lämnas ut. Bestämmelsen är tillämplig oavsett varifrån

uppgifterna

inhämtats.

 Vid ett utlämnande av revisionspromemorior till konkursförvaltare

som inte är

anställda i allmän tjänst bör däremot den utlämnande myndigheten

kunna uppställa

förbehåll. Bestämmelsen i 14 kap. 10 sekretesslagen bör därför

kompletteras

med en sådan regel. En remissinstans har påpekat att

konkursförvaltare även får

del av material från t.ex. revisorer och att dessa uppgifter, som

många gånger

kan vara desamma som de som ingår i revisionspromemorian, inte

omfattas av tyst-

nadsplikt. Detta kan visserligen synas inkonsekvent. Regeringen är

emellertid

inte beredd att föreslå regler om tystnadsplikt för dessa uppgifter.

I praktiken

behöver inte heller problemet bli särskilt stort. Reglerna om god

advokatsed

verkar troligen återhållande på advokats yppande av uppgifter i även

denna typ

av ärenden och någon skyldighet att på begäran lämna uppgifterna

vidare finns

inte för advokater inom enskild verksamhet. För advokater anställda

vid allmän

advokatbyrå gäller att de har att tillämpa bestämmelsen i 9 kap. 9 .

Efter

föreslagen ändring av bestämmelsen omfattas uppgifter om bl.a. någons

personliga

eller ekonomiska förhållanden i ärende rörande förvaltning i konkurs

av

sekretess. För uppgifter som omfattas av sekretess enligt paragrafen

bör

meddelarfriheten vara inskränkt.

 Vad gäller utformningen av förbehåll, så får ett sådant givetvis

inte utformas

så att förvaltaren hindras att fullfölja sina i lag reglerade

skyldigheter. En

bestämmelse om detta bör tas in i 14 kap. 10 . Något exempel på

förbehåll finns

emellertid inget skäl att presentera i detta sammanhang.

16 Sekretess för vissa uppgifter hos Justitiekanslern

Regeringens förslag: Sekretess skall gälla i

Justitiekanslerns verksamhet för att bevaka statens

rätt för uppgifter som erhållits från enskilda med

anledning av rättstvister, om det kan antas att det

allmännas ställning som part försämras om uppgiften

röjs.

 Justitiekanslerns framställning: Justitiekanslern har hemställt att

sekretess

skall införas för uppgifter som är av betydelse för en rättstvist och

som

inhämtas från enskilda i Justitiekanslerns verksamhet för att bevaka

statens

rätt.

 Bakgrunden till regeringens förslag: Justitiekanslern (JK) skall,

under rege-

ringen, bevaka statens rätt. I mål som rör statens rätt skall han, om

det inte

ankommer på någon annan myndighet, föra eller låta föra statens

talan. I denna

verksamhet gäller i viss utsträckning sekretess. Bestämmelser om

detta finns i

11 kap. 4 sekretesslagen. Av paragrafens andra stycke följer att i

de fall JK

erhåller uppgifter från en myndighet gäller sekretess också hos JK

under förut-

sättning att uppgifterna är sekretessbelagda hos myndigheten.

Förekommer

uppgiften i en sådan handling som har upprättats med anledning av

JK:s

verksamhet gäller sekretess hos JK dock endast i den mån det kan

antas att något

allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller betydande

men om

uppgiften röjs. Av bestämmelsens tredje stycke följer att i de fall

JK erhåller

uppgift från enskild gäller sekretess enligt 2 kap. sekretesslagen i

den mån det

kan antas att riket lider betydande men om uppgiften röjs samt till

skydd för

enskilds personliga förhållanden i den mån uppgiften skulle ha varit

sekretessbelagd hos myndighet som ärendet får anses avse och det kan

antas att

den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider betydande

men om upp-

giften röjs. Av paragrafens fjärde stycke följer att i de fall JK

beslutat

inleda förundersökning tillämpas de allmänna bestämmelserna om

förundersök-

ningssekretess (5 kap. 1 och 9 kap. 17 och 18 ) när JK agerar i

egenskap av

åklagare.

 JK har i sin framställning anfört att uppgifter i handlingar som

tillhandahålls

JK av anlitade uppdragstagare inte kan sekretessbeläggas. I de fall

uppgifterna

är av betydelse för en rättstvist i vilken JK företräder staten får

som en följd

av detta dessa uppgifter ett sämre sekretesskydd än vad som gäller

för motsva-

rande uppgifter i en handling hos en annan myndighet som är inblandad

i en rätt-

stvist. Bakgrunden till JK:s framställning är en dom i från

Kammarrätten i

Stockholm (dom 1993-11-02 i mål nr 8290-1993) där omständigheterna

var följande:

Staten väckte genom JK talan vid Stockholms tingsrätt mot en person

med yrkanden

som grundades på lagen (1949:345) om rätt till arbetstagares

uppfinningar.

Motparten företräddes av en advokat. En person vid samma advokatbyrå

som

motpartens ombud begärde hos JK att få ta del av handlingarna i

ärendet. JK hade

vid beredande av stämningsansökan i målet biträtts av två advokater.

De hade

tillfört JK:s ärende vissa handlingar. Handlingarna var registrerade

som inkomna

handlingar hos JK. För dessa handlingar fann JK att sekretess enligt

11 kap. 4

andra stycket sekretesslagen rådde. JK:s beslut att vägra att lämna

ut hand-

lingarna överklagades till kammarrätten. Kammarrätten fann att 11

kap. 4 inte

var tillämplig på de begärda handlingarna eftersom de inte inkommit

från en

myndighet utan från en enskild. Inte heller fann man sekretess

föreligga enligt

någon annan bestämmelse i sekretesslagen. Handlingarna skulle därför

lämnas ut.

 Skälen för regeringens förslag: Den sekretessparagraf som är

tillämplig hos JK

i den verksamhet som avser att bevaka statens rätt är bestämmelsen i

11 kap. 4

 sekretesslagen. Paragrafen fick sin slutliga utformning efter

inrådan av

Lagrådet (se prop. 1979/80:2 s. 477 f. och 500). På Lagrådets

initiativ kom

samma sekretess som föreslogs för JK:s tillsynsverksamhet att gälla

även i JK:s

verksamhet för att bevaka statens rätt.

 Denna sekretess är mer begränsad än vad som i allmänhet gäller för

uppgifter

hos myndigheter som är inblandade i en rättstvist. Enligt 6 kap. 7

sekre-

tesslagen gäller nämligen sekretess för uppgift som har tillkommit

eller

inhämtats för myndighets räkning med anledning av myndighetens eller

statligt

eller kommunalt företags rättstvist, om det kan antas att det

allmänna eller

företagets ställning som part försämras om uppgiften röjs.

Uppgifterna kan

härröra antingen från myndigheten själv eller vara införskaffade

utifrån. För

att uppgiften skall anses ha tillkommit eller inhämtats med anledning

av

rättstvist krävs dock att det mellan uppgiften och tvisten finns ett

sådant

samband som fallet är med t.ex. rättsutredningar,

värderingsutlåtanden,

uppgifter om bevisning och förhandlingstaktiska överväganden som

hänför sig till

en rättstvist. Ordet rättstvist avser både pågående och möjligen

blivande

rättstvister. Sekretessen gäller både hos den myndighet som närmast

är part i

rättstvisten och hos en annan myndighet som företräder den

myndigheten.

 Enligt regeringens uppfattning är det otillfredsställande att det

allmännas

ställning som part i en rättstvist riskerar att bli sämre i de fall

JK före-

träder staten än när någon annan myndighet för talan. I det ovan

redovisade

rättsfallet blev utgången den att JK tvingades att till motparten

lämna ut

material som bedömdes vara av betydelse för JK:s fortsatta

processföring i

målet. En sådan ordning försämrar naturligtvis det allmännas

ställning som part.

Samma sekretess bör därför gälla hos JK i denna verksamhet som gäller

hos övriga

myndigheter. För att uppnå detta bör ett nytt stycke införas i 11

kap. 4

sekretesslagen med innebörd att sekretess skall gälla i JK:s

verksamhet för att

bevaka statens rätt för uppgift som erhållits från enskild i den mån

uppgiften

erhållits med anledning av rättstvist och det kan antas att det

allmännas

ställning som part försämras om uppgiften röjs. Någon inskränkning av

meddelarfriheten föreslås inte.

17 Framställningar som inte föreslås leda till ändring i

sekretesslagen

Regeringens bedömning: Regeringen finner inte skäl

föreslå ändring i sekretesslagen vad gäller vissa

uppgifter hos Lotterinämnden, uppgifter i

tjänstetillsättningsärenden, uppgifter som

registrerats i flygplans ljudregistratorer eller för

vissa uppgifter hos domstol. Inte heller föreslås i

detta sammanhang utökad sekretess för myndigheters

förhandlingsinstruktioner.

17.1 Uppgifter hos Lotterinämnden

Promemorians bedömning: I promemorian föreslås ingen ändring i

sekretesslagen.

 Remissinstanserna: Lotterinämnden vidhåller sin framställning om att

sekretess

bör gälla för uppgifter som hänför sig till pågående granskning för

kontroll be-

träffande insatser och vinster i roulettspel, tärningsspel och

kortspel.

Riksskatteverket och Svea hovrätt förespråkar en ändring så att

uppgift om en

kontrollants identitet kan bli föremål för sekretess. Övriga

remissinstanser som

yttrat sig delar eller har inget att invända mot promemorians

bedömning.

 Skälen för regeringens bedömning: I 4 kap. sekretesslagen finns

bestämmelser om

sekretess med hänsyn till myndigheternas verksamhet för inspektion,

kontroll

eller annan tillsyn. Bestämmelsen torde även vara tillämplig på den

kontroll-

och tillsynsverksamhet som Lotterinämnden eller länsstyrelsen utövar

i nu

aktuella avseenden.

 För uppgift som hänför sig till pågående granskning för kontroll

beträffande

skatt eller avgift till staten eller kommun eller beträffande bidrag,

lån m.m.,

gäller sekretess om det med hänsyn till syftet med kontrollen är av

synnerlig

vikt att uppgiften inte uppenbaras för den som kontrollen avser (4

kap. 2 ).

Den kontroll som hänför sig till spelskattelagen som en av

Lotterinämnden utsedd

kontrollant kan utföra är närmast att det inte finns fler än det

antal bord som

anordnaren tar upp i sin deklaration och hur ofta spel anordnas.

Bestämmelsen

torde knappast kunna åberopas som stöd för sekretess för en uppgift

hos

Lotterinämnden om en kontrollants identitet.

 När det gäller uppgifter avseende det allmännas kontroll av enskilda

följer av

offentlighetsprincipen att det krävs särskilt starka skäl för att

inskränka en-

skildas möjligheter till insyn. Sådana starka skäl har i vissa fall

ansetts

föreligga och därför finns bestämmelserna i bl.a. 4 kap.

sekretesslagen om

sekretess med hänsyn till myndighets verksamhet för inspektion,

kontroll eller

annan tillsyn. Lotterinämndens och länsstyrelsernas

tillsynsverksamhet synes

till vissa delar omfattas av 4 kap. 1 . Skaderekvisitet är rakt,

dvs. det är

presumtion för offentlighet. Huruvida endast uppgift om identitet på

en av

nämndens kontrollanter skulle kunna bli föremål för sekretess torde

vara

beroende av omständigheterna. Det skall ju ske en skadeprövning i

varje särskilt

fall.

 En kontrollants identitet kan röjas på många andra sätt än genom att

någon tar

del av själva förordnandet eller av annan handling som identifierar

kontrollan-

ten. En ordning innebärande att uppgift om kontrollantens identitet

som regel

omfattas av sekretess borde därför inte vara av avgörande betydelse

för att

kontrollantens identitet kan förbli okänd.

 Sammanfattningsvis finns det inte skäl för att införa bestämmelser

om sekretess

för uppgifter som hänför sig till pågående granskning för kontroll

beträffande

insatser och vinster i roulettspel, tärningsspel och kortspel eller

för

uppgifter om identiteten på kontrollanter vid Lotterinämnden. I detta

sammanhang

kan även nämnas att liknande uppgifter förekommer i annan

tillsynsverksamhet,

såsom uppgift om vem som är alkoholhandläggare enligt lagen

(1977:293) om handel

med drycker. Dessa handläggares identiteter är inte skyddade genom

särskilda be-

stämmelser om sekretess och något behov av ett sådant skydd har inte

yppats.

17.2 Uppgifter i tjänstetillsättningsärenden

Promemorians bedömning: I promemorian föreslås ingen ändring av

sekretesslagen.

 Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna tillstyrker eller

har inget

att erinra mot promemorians bedömning. Stockholms tingsrätt föreslår

att ett

system för sökande att förbehålla sig rätt att inte få sitt namn

avslöjat förrän

på ett senare stadium av förfarandet bör utredas liksom frågan om

insynen i

lämnade referenser kan begränsas. Kriminalvårdsstyrelsen förordar att

ansökan

skall vara konfidentiell fram till beslut om tillsättning förestår

och att den

som då fortfarande vill ha sin ansökan konfidentiell får återta den.

Stockholms

stad och Gävle kommun anser att ansökningsärenden till chefsposter

skall kunna

sekretesskyddas. Svenska Kommunförbundet förordar att sekretess skall

gälla i

ärenden om anställning om det av särskild anledning kan antas att den

enskilde

lider skada om uppgiften röjs.

 Skälen för regeringens bedömning: En av offentlighetsprincipens

funktioner är

att bereda allmänheten möjlighet till insyn i och granskning av den

offentliga

förvaltningen. Denna rätt till insyn gör sig särskilt starkt gällande

i en

myndighets verksamhet som innebär myndighetsutövning. I motiven till

bestäm-

melsen i 7 kap. 11 sekretesslagen (prop. 1979/80:2, Del A, s. 201)

har också

framhållits att offentlighet bör råda i bl.a.

tjänstetillsättningsärenden. De

avvägningar mellan å ena sidan intresset av offentlighet och å andra

sidan

intresset av sekretess som gjordes när sekretesslagen utarbetades,

grundades på

ett omfattande utredningsarbete. Det måste därför finnas mycket

starka skäl för

att nu införa en sekretessbestämmelse inom en verksamhet som bedrevs

vid sekre-

tesslagens tillkomst.

 Naturligtvis kan en enskild arbetssökande i många fall uppleva det

som

otillfredsställande att allmänheten har full insyn i en myndighets

tjänstetill-

sättningsärende. En mera allmän obehagskänsla kan dock inte motivera

ett

införande av nya sekretessbestämmelser. Givetvis kan det även

förekomma

tjänstetillsättningsärenden där uppgifter om den enskilde

arbetssökande är

skyddsvärda. Det torde dock endast vara i ett fåtal ärenden där

direkta

olägenheter uppkommer på grund av att uppgifterna i ärendet är

offentliga. I

många fall anlitas också konsultföretag vid rekrytering till t.ex.

chefs-

tjänster. Ett sådant förfarande strider inte mot gällande

författningar eller

kommunalrättslig praxis under förutsättning att det följs av ett

sedvanligt

ansökningsförfarande. (Se t.ex. JO:s ämbetsberättelse 1989/90 s. 415

ff, RÅ 1989

ref. 29 och RÅ 1992 not. 124.)

 Med hänsyn till att rätten till insyn gör sig starkt gällande i all

verksamhet

hos en myndighet som består i myndighetsutövning och då det antal

ärenden där

skyddsvärda uppgifter kan förekomma torde vara jämförelsevis litet,

föreslås nu

inte någon ändring i sekretesslagen vad gäller uppgifter i

tjänstetillsättnings-

ärenden.

17.3 Uppgifter i registrerat material i flygplans ljudregistratorer

Promemorians bedömning: I promemorian föreslås ingen ändring i

sekretesslagen.

 Remissinstanserna: Merparten av remissinstanserna tillstyrker eller

delar pro-

memorians bedömning. Stockholms tingsrätt ifrågasätter om det inte

borde finnas

en möjlighet att sekretessbelägga uppgifter som till sin art

uppenbart saknar

betydelse för haveriutredningen. Luftfartsverket förordar att

sekretess införs

av utrednings- och integritetsskäl för såväl ljudupptagningar i en

ljudregistra-

tor som i flygtrafikledningstjänstens talregistreringsapparater.

Statens

haverikommission, Svensk Pilotförening och Transwede Airways AB

anser att

sekretess för uppgifter i en ljudregistrator bör gälla under

utredningstiden.

Därefter skall sekretess kunna gälla för uppgifter om personliga

förhållanden

som saknar betydelse för utredningen. Denna uppfattning delas enligt

uppgift

från Pilotföreningen även av SAS och Swedair. Svensk

Flygledareförening anför

att även andra ljud- och bildregistreringar borde behandlats i

promemorian och

att sekretess skall gälla med ett omvänt skaderekvisit.

 Skälen för regeringens bedömning:Ljudregistratorn (cockpit voice

recorder -

cvr) tar på band upp ljudet i cockpit och således bl.a. de samtal som

äger rum

där. Registratorer är installerade i flygplan för att komplettera

haveri- och

tillbudsutredningar. Ljudregistratorn är i och för sig

flygplansägarens privata

egendom, men den tas om hand av Statens haverikommission i samband

med

haveriutredningar. Inspelningen kan innehålla värdefulla uppgifter

som man

annars inte skulle få tillgång till då besättningsmedlemmarna kan ha

föro-

lyckats. Under haveriutredningen finns inspelningen hos

haverikommissionen och

återlämnas till ägaren när den inte längre behövs. Den ljudupptagning

som finns

registrerad på ljudregistratorn blir en allmän handling när den

kommit in till

myndigheten. Inskränkningar i rätten att ta del av allmänna

handlingar får göras

om det är påkallat av hänsyn till vissa i 2 kap. 2 TF angivna

intressen, där

behovet av sekretess är särskilt starkt. Någon möjlighet att

inskränka

offentlighetsprincipen för att få arbetsro vid utredning av en olycka

finns

inte. Däremot kan rätten att ta del av allmänna handlingar inskränkas

med hänsyn

till skyddet för enskilds personliga förhållanden. Vid varje

bedömning av om

offentlighetsintresset skall få vika för ett sådant sekretessbehov

måste en

intresseavvägning göras. När det finns ett beaktansvärt intresse av

allmän insyn

bör offentligheten få vika endast om det framstår som nödvändigt av

hänsyn till

viktiga motstående intressen.

 Det är lätt att inse hur integritetskränkande en arbetstagare kan

uppleva en

situation där allt som arbetstagaren yttrar under sin arbetstid

spelas in och

kan komma att offentliggöras. Piloternas intresse av sekretess

framstår sålunda

i och för sig som högst förståeligt. Samtidigt är det naturligtvis

oerhört an-

geläget att haverikommissionen i sitt undersökningsarbete har rätt

att ta del av

allt material som kan vara av betydelse för undersökningen.

Uppenbarligen får

innehållet i ljudregistratorn räknas till sådant mate-rial. Intresset

av allmän

insyn rörande haverikommissionens utredningar i samband med

flygolyckor eller

tillbud är samtidigt mycket stort. Om sekretess skulle gälla för

innehållet i

ljudregistratorn, eller delar därav, skulle det inte vara möjligt för

allmänhe-

ten eller mediarepresentanter att fullt ut få reda på vad

haverikommissionen

grundar sina slutsatser på. Sammanfattningsvis är

offentlighetsintresset så

stort att det inte nu bör införas en särskild bestämmelse om

sekretess till

skydd för piloternas personliga förhållanden.

17.4 Vissa uppgifter hos domstol

Promemorians bedömning: Promemorian föreslår ingen ändring i

sekretesslagen vad

gäller uppgifter rörande sexualbrott som förekommer i annat mål vid

domstol än i

mål om ansvar eller skadestånd med anledning av sådant brott.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser med undantag av Sveriges

Akademikers Centralorganisation (SACO) delar promemorians bedömning.

SACO

förordar att sekretess införs för uppgifterna.

 Skälen för regeringens bedömning: Principen om att

domstolsförhandlingar är

offentliga är av grundläggande betydelse för rättssäkerheten och för

allmän-

hetens förtroende för domstolsväsendet. Domstolsförhandlingar skall

således vara

offentliga i största möjliga utsträckning (jfr prop. 1979/80:2, Del

A, s. 95

f.). Ett sekretessintresse bör därför få väga över endast om det

finns ett

starkt behov av sekretess. Hos domstol gäller sekretess i

bl.a. mål om

ansvar för sexualbrott samt i mål om ersättning för skada med

anledning av

sådant brott (9 kap. 16 sekretesslagen). Föremålet för sekretessen

är

uppgifter om den enskildes personliga eller ekonomiska förhållanden.

Sekretessen

begränsas genom ett rakt skaderekvisit, dvs. sekretess skall inte

gälla om det

inte kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider

skada eller

men om uppgiften röjs. Vem som är tilltalad/svarande är emellertid

alltid

offentligt. Vidare gäller sekretess hos domstol i mål om ansvar för

barnpornografibrott eller motsvarande tryckfrihets- eller

yttrandefrihetsbrott

för uppgift om en ung person som skildras i pornografisk bild. Om

part begär det

gäller sekretess även i äktenskapsmål samt i mål och ärenden enligt

föräldrabalken m.m. för uppgift om enskilds personliga eller

ekonomiska

förhållanden om det kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående

lider skada eller men om uppgiften röjs (9 kap. 15 sekretesslagen).

 Det torde inte förekomma ofta att uppgifter angående sexualbrott

lämnas vid

domstolsförhandlingar i mål av annat slag än de som nu nämnts. När så

sker, kan

uppgifterna vara skyddade av sekretess på annan grund. Vid sådant

förhållande

får sekretessen bibehållas (jfr 12 kap. 1 sekretesslagen angående

överföring

av sekretess till domstol och 5 kap. 1 RB). Om särskilt känsliga

uppgifter

lämnas i samband med att den tilltalades personalia föredras i

brottmål, kan

uppgifterna skyddas av sekretess enligt 7 kap. 22 sekretesslagen.

 Samhällets intresse av att beivra och bestraffa brott samt

brottsoffrets

självklara rätt att få frågan om skadestånd i anledning av brottet

prövad vid

domstol, gör att behovet av skydd för brottsoffrets integritet är

särskilt

starkt i mål om ansvar eller skadestånd. Brottsoffrets personliga

integritet är

i och för sig inte mindre skyddsvärd om brottet inte föranlett talan

om ansvar

eller skadestånd. I de sällan förekommande mål där ansvar eller

skadestånd med

anledning av brottet inte utgör huvudsaken, och där det inte heller

är fråga om

äktenskapsmål eller ett mål eller ärende enligt föräldrabalken, men

den som

utsatts för sexualbrott måste ange de närmare omständigheterna kring

brottet för

att ta till vara sin rätt, framstår behovet av en särskild regel om

sekretess

hos domstol mindre. Med hänsyn till vad som tidigare sagts om den

från

rättssäkerhetssynpunkt grundläggande principen om att förhandling

inför domstol

skall vara offentlig, synes den nu behandlade frågan inte böra

föranleda någon

möjlighet att inskränka offentligheten vid domstolarna.

17.5 Uppgifter i regeringens förhandlingsinstruktioner

Promemorians förslag: I promemorian föreslås att sekretess skall

gälla för

uppgifter som ingår i eller på annat sätt hänför sig till en

myndighets instruk-

tion till en annan myndighet eller till en enskild inför

förhandlingar med

tredje part om ekonomiska förhållanden.

 Remissinstanserna: Justitiekanslern, Domstolsverket, Sveriges

Akademikers

Centralorganisation och Svea hovrätt har inget att erinra mot

förslaget. Riks-

dagens ombudsmän och Kammarrätten i Stockholm påpekar att alla

myndigheter

träffas av föreslagen bestämmelse. Även Hovrätten över Skåne och

Blekinge anser

att föreslagen lagtext är för vittgående i förhållande till de motiv

som lämnats

samt anser att frågan bör övervägas vidare. Sveriges Industriförbund

anser att

bestämmelsen bör begränsas till samfinansierade projekt eller att det

i vart

fall klart skall anges vilka andra ärendetyper som bestämmelsen skall

omfatta.

Svenska Tidningsutgivareföreningen avstyrker förslaget. Sveriges

Radio AB och

Sveriges Television AB anser att föreslagen bestämmelse är för

allmänt hållen.

 Skälen för regeringens bedömning: I 6 kap. sekretesslagen finns

bestämmelser

om sekretess med hänsyn till det allmännas ekonomiska intresse. 6

kap. 1

avser sekretess vid konkurrensförhållanden och avser att skydda de

affärs-

drivande myndigheternas affärs- och driftförhållanden. 6 kap. 2

reglerar den

s.k. upphandlingssekretessen. För att skydda uppgifter i myndigheters

förhand-

lingsinstruktioner föreslås det i promemorian att sekretessen med

hänsyn till

det allmännas ekonomiska intresse skall utökas. Som exempel på

instruktioner i

vilka uppgifter bör kunna skyddas nämns regeringens instruktioner

till förhand-

lare vid förhandling med industrin om gemensamt finansierade projekt

och

regeringens instruktioner till Kammarkollegiet vid försäljning av

börsnoterade

aktier.

 Redan i dag torde uppgifter i förhandlingsinstruktioner rörande

försäljning av

aktier kunna sekretessbeläggas med stöd av 6 kap. 2 . Däremot är det

mera

tveksamt om uppgifter i instruktioner rörande samfinansierade projekt

kan

hemlighållas med stöd av befintliga sekretessregler. Regeringen delar

i och för

sig promemorians bedömning att även dessa uppgifter kan behöva

skyddas. Den

reglering som föreslås är, som även flera remissinstanser påpekar,

dock alltför

vittgående i förhållande till de behov av sekretess som redovisats.

 Regeringen finner därför inte skäl att i detta sammanhang föreslå

någon sekre-

tessreglering på detta område. Frågan kan dock komma att aktualiseras

i något

annat sammanhang.

17.6 Övrigt

Riksdagens ombudsmän har överlämnat två beslut till regeringen för

eventuell

åtgärd samt för kännedom. Det ena beslutet rör en anmälan mot

Televerket an-

gående utlämnande av hemligt telefonnummer till polisen (dnr

91-4148). Det andra

beslutet rör en anmälan om utlämnande av sekretessbelagda uppgifter

från ett

vårdhem (dnr 92-4436). Ärendena föranleder ingen åtgärd från

regeringens sida.

18 Författningskommentar

Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen

5 kap.

2

Bestämmelsen behandlas i avsnitt 4. Ändringen innebär att även

uppgift som

lämnar eller kan bidra till upplysning om säkerhets- eller

bevakningsåtgärd

avseende de i paragrafen uppräknade företeelserna skall kunna skyddas

av

sekretess. En förutsättning är dock att det kan antas att syftet med

säkerhets-

eller bevakningsåtgärden går förlorat om uppgiften röjs. Bestämmelsen

har

tillkommit för att skydda främst uppgifter om bankvalv och med stöd

av

bestämmelsen skall t.ex. uppgifter i ritningar över bankvalv kunna

sekretessbeläggas.

 Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

3

Ändringen behandlas i avsnitt 5. Sekretess skall gälla för uppgift i

körkorts-

registret om körkorts referensnummer. För att inte syftet med

nummersystemet

skall riskera att gå förlorat måste huvudregeln vara sekretess.

Endast om det

står klart att uppgiften kan röjas utan fara för att kontrollen av

körkorts

äkthet motverkas får uppgiften röjas. Vid en begäran om utlämnande av

uppgift om

referensnummer kommer den tjänsteman som har att pröva frågan behöva

ha kännedom

om mottagarens identitet och avsikten med uppgiften. Inget hindrar

dock att

dessa uppgifter efterfrågas om de behövs vid en sekretessprövning.

7 kap.

2

Bestämmelsen behandlas i avsnitt 6 och innebär att även uppgift i

anmälan till

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd kan omfattas av sekretess.

Sekretess skall

dock endast gälla i begränsad omfattning. Således erfordras att man

kan anta

att ett utlämnande skulle medföra betydande men för den enskilde som

är berörd.

Bestämmelsen skall endast tillämpas undantagsvis. Endast uppgifter av

mycket

ömtålig art skall kunna sekretessbeläggas, t.ex. uppgifter om

känsliga

sjukdomar. I bestämmelsen hänvisas till sekretessen i 1 .

Sekretesskyddet

enligt 1 omfattar inte hälso- och sjukvårds-personalen. Uppgifter

om

personalen i anmälningar till ansvarsnämnden omfattas inte heller av

sekretess.

 Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

4

En ny bestämmelse införs i första stycket. Bestämmelsen behandlas i

avsnitt 7

och innebär att uppgifter kan lämnas från socialtjänsten till myndiga

personer

som vill ha kunskap om vilka deras biologiska föräldrar är.

Bestämmelsen är

främst tänkt att vara en hjälp för de barn där faderskapet inte är

fastställt,

men den är även tillämplig till förmån för barn vars faderskap

fastställts i

vederbörlig ordning samt till förmån för adoptivbarn. De uppgifter

som får

lämnas ut skall dock vara av betydelse för att kunskap om föräldrarna

skall

kunna erhållas. Som exempel kan nämnas uppgifter som modern eller

annan lämnat

om män som modern haft samlag med under den aktuella

konceptionstiden.

 Ett tillägg görs till tredje stycket. Ändringen behandlas i avsnitt

8 och in-

nebär att ärenden om parkeringstillstånd för rörelsehindrade

jämställs med

socialtjänst vid tillämpning av sekretesslagen. Sekretess kommer då

som regel

att gälla för uppgifter i t.ex. läkarintyg som åberopas i dessa

ärenden. Endast

om det står klart att en uppgift kan röjas utan att den enskilde

eller någon

honom närstående lider men får uppgiften lämnas ut.

 I femte stycket införs en bestämmelse motsvarande den som införs i 7

kap. 2

angående anmälningar till Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd.

Stycket har

utformats i enlighet med Lagrådets förslag och behandlas i avsnitt 6.

11

I fjärde stycket införs en ny bestämmelse. Bestämmelsen behandlas i

avsnitt 9

och innebär att sekretess skall kunna gälla inom

personaladministrativ verksam-

het hos vissa myndigheter för uppgifter om anställdas bostadsadress,

hemtelefon-

nummer och personnummer. De myndigheter där sekretess kan komma att

gälla är de

där personalen särskilt kan riskera att utsättas för våld eller annat

allvarligt

men. Som exempel nämns polis-, åklagar- och kronofogdemyndigheter

samt

myndigheter inom socialtjänsten. Det ankommer på regeringen att

föreskriva vilka

myndigheter som skall omfattas av bestämmelsen. Skaderekvisitet skall

vara

omvänt.

 En ny bestämmelse införs i ett nytt femte stycket. Bestämmelsen

behandlas i

avsnitt 10 och innebär att sekretess skall gälla för uppgifter i

tjänstgö-

ringsomdöme som upprättas inom utrikesförvaltningen.

12

Bestämmelsen behandlas i avsnitt 11. Ändringen innebär att även

uppgifter om

enskilds personliga förhållanden i ärenden som angår befrielse från

värnplikts-

tjänstgöring där ekonomiska eller sociala skäl åberopas som grund,

omfattas av

sekretess.

15

Ändringen behandlas i avsnitt 12. Sekretess införs för uppgifter om

enskilds

personliga förhållanden i verksamhet som avser förande av eller uttag

ur

sjömansregistret. Det skaderekvisit som föreskrivs innebär att

sekretess kan

gälla både för uppgifter som är av särskilt ömtålig art, t.ex.

uppgift om adress

för en person som erhållit s.k. sekretessmarkering inom

folkbokföringen, men

även uppgifter som normalt är helt harmlösa kan skyddas om det behövs

på grund

av speciella omständigheter.

 Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

21

Bestämmelsen behandlas i avsnitt 13 och innebär att i ärenden hos

regeringen som

rör överförande av verkställighet av brottmålsdom skall samma

sekretess gälla

som i övrigt gäller inom kriminalvården.

 Bestämmelsen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

8 kap.

21

Ändringen behandlas i avsnitt 14. Sekretess införs i myndighets

verksamhet som

består i tillsyn över stiftelser för uppgifter om enskildas

personliga och

ekonomiska förhållanden. Skaderekvisitet skall vara rakt. För

tydlighetens skull

anges särskilt att sekretess även gäller för uppgift om en stiftelses

affärs-

eller driftförhållanden.

9 kap.

1 och 2

Ändringarna behandlas i avsnitt 15. För att underlätta

konkursförvaltarens

utredningsarbete införs en regel som gör det möjligt att utan hinder

av

sekretess lämna ut revisionspromemorior som rör en konkursgäldenär

till konkurs-

förvaltaren i den reviderades konkurs.

9

Ändringen behandlas i avsnitt 15. Även ärenden som rör

konkursförvaltning skall

omfattas av sekretess hos allmän advokatbyrå.

11 kap.

4

Ändringen behandlas i avsnitt 16. För att inte det allmännas

ställning som part

skall riskera att missgynnas i de fall Justitiekanslern (JK) för

statens talan

införs en bestämmelse om sekretess för uppgifter som inhämtas från

enskilda i

anledning av rättstvist. Bestämmelsen har utformats så att den

huvudsakligen

skall överensstämma med bestämmelsen i 6 kap. 7 sekretesslagen som

reglerar

uppgifter hos myndigheter som rör rättstvister. Den nu föreslagna

bestämmelsen

gäller dock enbart för sådana uppgifter som inhämtas från enskilda. I

de fall

uppgifter rörande rättstvister tillkommer inom JK:s verksamhet torde

de kunna

bedömas som arbetsmaterial. I de fall uppgifter inhämtas från

myndigheter finns

redan i dag sekretessbestämmelser i paragrafens andra stycke.

14 kap.

10

Bestämmelserna som behandlas i avsnitt 15 ger myndigheterna en

möjlighet att

uppställa förbehåll vid utlämnande av revisionspromemorior till

konkurs-

förvaltare. Förbehållet får inte utformas så att förvaltaren hindras

att

fullfölja sina i lag reglerade åligganden.

16 kap.

1

Ändringarna behandlas i avsnitten 6 och 14.

 För sekretessbelagda uppgifter i anmälningar till Hälso- och

sjukvårdens

ansvarsnämnd skall meddelarfriheten vara begränsad.

 I tillsynen över stiftelser skall meddelarfrihet inte gälla för

uppgifter om

enskildas personliga förhållanden om ett röjande av uppgifterna kan

vålla

allvarligt men.

 I detta sammanhang justeras också punkten 5. Vid en ändring i

rättegångsbalken

infördes ett nytt stycke i 23 kap. 10 . Bestämmelsen i fjärde

stycket

flyttades härvid till paragrafens femte stycke. Av förbiseende

gjordes ingen

motsvarande ändring i sekretesslagen.

Bilaga 1

Sammanfattning av departementspromemorian

Några frågor om sekretess (Ds 1993:55) förslag

I promemorian förordas en rad ändringar i sekretesslagen.

 Med hänsyn till intresset att förebygga eller beivra brott föreslås

bestäm-

melser som möjliggör ett hemlighållande av ritningar över t.ex.

bankvalv samt

körkorts referensnummer.

 För att stärka skyddet för den enskildes personliga förhållanden

föreslås att

sekretess skall kunna gälla för uppgifter i anmälan till Hälso- och

sjukvårdens

ansvarsnämnd, för uppgifter i ärenden om parkeringstillstånd, för

uppgifter i

ärenden angående befrielse från skyldigheten att fullgöra värnplikt i

de fall då

t.ex. ekonomiska och sociala skäl åberopas som grund för befrielse

samt för

uppgifter i ärenden hos regeringen som rör överförande av

verkställighet av

brottmålsdom.

 Vidare föreslås sekretess kunna gälla i vissa fall för uppgifter i

en myn-

dighets förhandlingsinstruktioner samt för ett

kompetensbedömningssystem för

utrikesförvaltningens tjänstemän.

 Frågan om huruvida barn skall få tillgång till sekretessbelagt

material som rör

biologiska föräldrar har varit föremål för riksdagsbehandling i

samband med

besvarande av motioner. I promemorian föreslås ett undantag från den

normalt

stränga sekretess som gäller inom socialtjänsten. Den enskilde ges

härigenom en

möjlighet att få ta del av annars hemliga uppgifter som rör

förhållanden som har

betydelse för att få vetskap om vilka de biologiska föräldrarna är.

 Ett annat undantag från sekretess som föreslås är att

konkursförvaltare ges

möjlighet att ta del av revisionspromemorior. Denna lättnad i den

annars så

stränga skattesekretessen motiveras av vikten av en snabb och

effektiv

konkursförvaltning. Med hänsyn till såväl den enskilde gäldenärens

som andra

enskildas integritet föreslås dock att konkursförvaltarens rätt att

förfoga över

de uppgifter han får del av, får begränsas.

 Vidare diskuteras sekretess i tjänstetillsättningsärenden, sekretess

hos

Lotterinämnden, sekretess för registrerat material i ljudregistratorn

(s.k.

cockpit voice recorder), sekretess för sjömansregistret samt en

utvidgning av

sekretess hos domstol och för uppgifter om offentliganställdas

adresser och

telefonnummer. Vad gäller dessa frågor föreslås inga ändringar i

sekretesslagen.

Bilaga 2

Departementspromemorians författningsförslag

Förslag till

Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)

 dels att 5 kap. 2 och 3 , 7 kap. 2, 4, 11, 12 och 21 , 9 kap. 2

och 9 ,

14 kap. 10 och 16 kap. 1 skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 6 kap. 9 , av

följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

 5 kap.

 2

 Sekretess gäller för uppgift om säkerhets- eller

bevakningsåtgärd med avseende på

 Sekretess gäller för

uppgift som kan lämna upplysning om säkerhets-eller

bevakningsåtgärd med avseende på

 1. byggnader eller andra anläggningar, lokaler eller inventarier,

 2. tillverkning, förvaring, utlämning eller transport av pengar

eller andra

värdeföremål samt transport eller förvaring av vapen, ammunition,

sprängämnen,

klyvbart material eller radioaktivt avfall,

 3. telekommunikation,

 4. behörighet att få tillgång till upptagning för automatisk

databehandling

eller annan handling,

 om det kan antas att syftet med åtgärden motverkas om uppgiften

röjs.

 3

 Sekretess gäller för uppgift som lämnar eller kan bidra till

upplysning om

chiffer, kod eller liknande metod som har till syfte att underlätta

befordran

eller användning i allmän verksamhet av uppgifter utan att

föreskriven sekretess

åsidosätts, om det kan antas att syftet med metoden motverkas om

uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i verksamhet som avser förande av

eller uttag ur körkortsregistret för uppgift om

körkorts referensnummer, om det inte står klart att

uppgiften kan röjas utan fara för att syftet med

nummersystemet motverkas om uppgiften röjs.

6 kap

9

 Sekretess gäller för

uppgift som ingår i eller på annat sätt hänför sig till

myndighets instruktion till annan myndighet eller

enskild inför förhandling med tredje part om ekono-

miska förhållanden, om det kan antas att det allmänna

lider skada om uppgiften röjs.

 I fråga om uppgift i

allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo år.

7 kap.

2

 Sekretessen enligt 1 gäller inte

 1. beslut i ärende enligt lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård

eller

rättspsykiatrisk vård, om beslutet angår frihetsberövande åtgärd,

 2. beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472), om beslutet angår

frihetsbe-

rövande åtgärd och avser annan sjukdom än som anges i 1.3 bilagan

till nämnda

lag,

 3. anmälan och beslut i ärende om ansvar eller

behörighet för personal inom hälso- och sjukvården,

 3. beslut i ärende om

ansvar eller behörighet för personal inom hälso- och

sjukvården,

 4. beslut i fråga om omhändertagande eller återlämnande av

patientjournal.

 Sekretessen enligt 1

gäller beträffande anmälan i ärende om ansvar eller

behörighet för personal inom hälso- och sjukvården

endast i den mån uppgiften skulle ha varit

sekretessbelagd eller annars omfattad av

tystnadsplikt i den verksamhet som ärendet får anses

avse och det kan antas att den som uppgiften rör

eller någon honom närstående lider betydande men om

uppgiften röjs.

4

 Sekretess gäller inom socialtjänsten för uppgift om

enskilds personliga förhållanden, om det inte står

klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde

eller någon honom närstående lider men. Sekretessen

gäller dock inte beslut om omhändertagande eller

beslut om vård utan samtycke.

 Sekretess gäller inom

socialtjänsten för uppgift om enskilds personliga

förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan

röjas utan att den enskilde eller någon honom närstå-

ende lider men. Sekretessen gäller dock inte beslut

om omhändertagande eller beslut om vård utan sam-

tycke. Utan hinder av sekretess får uppgift lämnas

till enskild om förhållanden av betydelse för att

denne skall få vetskap om vilka hans biologiska

föräldrar är.

 Inom kommunal familjerådgivning gäller sekretess för uppgift som

enskild har

lämnat i förtroende eller som har inhämtats i samband med

rådgivningen.

 Med socialtjänst förstås verksamhet enligt

lagstiftningen om social-

tjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av

unga och av missbrukare utan samtycke samt verk-

samhet som i annat fall enligt lag handhas av

socialnämnd. Till socialtjänst räknas också verksamhet

hos annan myndighet som innefattar omprövning av

socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämn-

dens verksamhet samt verksamhet hos kommunal

invandrarbyrå. Med socialtjänst jämställs ärenden om

bistånd åt asylsökande och andra utlänningar, ärenden om

introduktionsersättning för flyktingar och vissa

andra utlänningar, ärenden om tillstånd till riksfärd-

tjänst samt verksamhet enligt lagstiftningen om stöd

och service till vissa funktionshindrade.

 Med socialtjänst förstås

verksamhet enligt lagstiftningen om social-

tjänst och den särskilda lagstiftningen om vård av

unga och av missbrukare utan samtycke samt verk-

samhet som i annat fall enligt lag handhas av

socialnämnd. Till socialtjänst räknas också verksamhet

hos annan myndighet som innefattar omprövning av

socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämn-

dens verksamhet samt verksamhet hos kommunal

invandrarbyrå. Med socialtjänst jämställs ärenden om

bistånd åt asylsökande och andra utlänningar, ärenden om

introduktionsersättning för flyktingar och vissa

andra utlänningar, ärenden om tillstånd till riksfärd-

tjänst, ärenden om parkeringstillstånd för rörelse-

hindrade samt verksamhet enligt lagstiftningen om

stöd och service till vissa funktionshindrade.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

sjuttio år.

 Sekretess enligt första stycket gäller inte anmälan

eller beslut i ärenden om ansvar eller behörighet för

personal inom kommunal hälso-och sjukvård.

 Sekretess enligt första

stycket gäller inte beslut i ärenden om ansvar eller

behörighet för personal inom kommunal hälso- och sjuk-

vård. Beträffande anmälan i sådant ärende gäller

sekretess endast i den mån uppgiften skulle ha varit

sekretessbelagd eller annars omfattad av tyst-

nadsplikt i den verksamhet som ärendet får anses avse

och det kan antas att den som uppgiften rör eller

någon honom närstående lider betydande men om upp-

giften röjs.

 11

 Sekretess gäller i myndighets personalsociala verksamhet för uppgift

som hänför

sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om

enskilds

personliga förhållanden hos psykolog, personalkonsulent eller annan

sådan

befattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med råd och

hjälp i

personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan

röjas utan

att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

 Sekretess gäller i verksamhet som avses i första stycket för annan

uppgift om

enskilds personliga förhållanden än som där nämns, om det kan antas

att den

enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i myndighets per-

sonaladministrativa verksamhet i övrigt för uppgift

om enskilds hälsotillstånd och för sådan uppgift om

enskilds personliga förhållanden som hänför sig till

ärende om omplacering eller pensionering av anställd,

om det kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående lider men om uppgiften röjs. Sekretessen

gäller dock inte i ärende om anställning eller

disciplinansvar och inte heller för beslut i annat

ärende som avses i detta stycke.

 Sekretess gäller i

myndighets personaladministrativa verksamhet i

övrigt för uppgift om enskilds hälsotillstånd och för

sådan uppgift om enskilds personliga förhållanden som

hänför sig till ärende om omplacering eller

pensionering av anställd, om det kan antas att den

enskilde eller någon honom närstående lider men om

uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte i ärende

om anställning eller disciplinansvar och inte heller

för beslut i annat ärende som avses i detta stycke.

Utan hinder av vad som sagts förut i detta stycke

gäller sekretess för uppgift i tjänstgöringsomdöme som

upprättats inom utrikesförvaltningen.

 Sekretess gäller i annat fall än som avses i första - tredje

styckena i myndig-

hets personaladministrativa verksamhet för uppgift om enskilds

personliga

förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående

utsätts för våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

femtio år.

 12

 Sekretess gäller i ärende om inskrivning av

värnpliktig för uppgift om enskilds personliga

förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller

någon honom närstående lider men om uppgiften röjs.

Motsvarande sekretess gäller i ärende som angår

antagning till utbildning vid försvarsmakten,

befrielse från värnpliktstjänstgöring på grund av

nedsättning av presta-tionsförmågan eller särskild risk

för detta, anstånd med värnpliktstjänstgöring eller

vapenfri tjänst. Sekretessen gäller dock inte beslut

i ärende som avses i detta stycke.

 Sekretess gäller i ärende

om inskrivning av värnpliktig för uppgift om enskilds

personliga förhållanden, om det kan antas att den en-

skilde eller någon honom närstående lider men om

uppgiften röjs. Motsvarande sekretess gäller i ärende

som angår antagning till utbildning vid

försvarsmakten, befrielse från värnpliktstjänstgöring på

grund av nedsättning av prestationsförmågan, särskild

risk för detta eller på grund av andra synnerliga

skäl, anstånd med värnpliktstjänstgöring eller vapenfri

tjänst. Sekretessen gäller dock inte beslut i ärende

som avses i detta stycke.

 Sekretess gäller inom försvarsmaktens personalvård med avseende på

värnpliktiga

för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning och för

uppgift om

enskilds personliga förhållanden hos konsulent eller annan

befattningshavare som

särskilt har till uppgift att bistå med råd och hjälp i personliga

angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan

att den som

uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

femtio år.

 21

 Sekretess gäller inom kriminalvården för uppgift om

enskilds per-sonliga förhållanden, om det kan antas

att den enskilde eller någon honom närstående lider

men eller att fara uppkommer för att någon utsätts för

våld eller annat allvarligt men om uppgiften röjs.

Sekretessen gäller dock inte beslut av Kriminalvårds-

styrelsen eller någon av kriminalvårdens nämnder och

inte heller annat beslut i ett kriminalvårdsärende

enligt brottsbalken eller lagstiftningen om

kriminalvård i anstalt.

 Sekretess gäller inom

kriminalvården för uppgift om enskilds personliga

förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller

någon honom närstående lider men eller att fara

uppkommer för att någon utsätts för våld eller annat

allvarligt men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller

dock inte beslut av Kriminalvårdsstyrelsen eller

någon av kriminalvårdens nämnder och inte heller annat

beslut i ett kriminalvårdsärende enligt brottsbalken

eller lagstiftningen om kriminalvård i anstalt.

Motsvarande sekretess gäller hos regeringen i ärende

om överförande av verkställighet av brottmålsdom.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

femtio år.

 9 kap.

 2

 Sekretess gäller i

 1. särskilt ärende om kontroll beträffande skatt eller om

säkringsåtgärd i

samband med sådan kontroll samt annan verksamhet som avser

tullkontroll och som

inte faller under 1 ,

 2. ärende om kompensation för eller återbetalning av skatt,

 3. ärende om anstånd med erläggande av skatt

 för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden.

 I fråga om sekretess enligt denna paragraf tillämpas 1 första

stycket tredje

-sjätte meningarna.

 Sekretessen gäller inte beslut i ärende som avses i första stycket 2

och 3.

Utan hinder av sekretessen får uppgift som avses i

första stycket 1 lämnas till enskild enligt vad som

föreskrivs i lag om förfarande vid beskattning.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

tjugo år.

9

 Sekretess gäller hos allmän advokatbyrå i ärende om

rättsligt biträde

 Sekretess gäller hos

allmän advokatbyrå i ärende om rättsligt biträde och

rörande förvaltning i konkurs

 1. för uppgift som det kan antas att den rättssökande har förutsatt

skall bli

behandlad förtroligt,

 2. för uppgift i övrigt om någons personliga eller ekonomiska

förhållanden, om

det kan antas att han lider skada eller men om uppgiften röjs.

 Motsvarande sekretess gäller hos Notarius publicus i verksamhet som

enligt lag

eller annan författning ankommer på honom. Sekretessen gäller inte

uppgift om

protest av växel eller check.

 14 kap.

 10

 Myndighet får uppställa förbehåll, som inskränker enskild mottagares

rätt att

lämna uppgift vidare eller utnyttja uppgift, också när

 1. myndigheten enligt 5 lämnar sekretessbelagd uppgift till part,

ställ-

företrädare, ombud eller biträde,

 2. myndigheten med stöd av 7 första stycket lämnar

uppgift till någon som inte är knuten till myn-

digheten på det sätt som anges i 1 kap. 6 .

 2. myndigheten med stöd

av 7 första stycket lämnar uppgift till någon som

inte är knuten till myndigheten på det sätt som anges

i 1 kap. 6 ,

 3. myndigheten med stöd

av 9 kap. 2 fjärde stycket lämnar uppgift till

enskild.

 Förbehåll enligt första stycket 1 får inte innebära förbud mot att

utnyttja

uppgiften i målet eller ärendet eller mot att lämna muntlig

upplysning till

part, ställföreträdare, ombud eller biträde.

 Har förbehåll uppställts enligt första stycket 2, skall i fråga om

förbehållet

gälla vad som föreskrivs i 7 tredje och fjärde styckena angående

förbud att

lämna ut eller utnyttja uppgift.

 Förordnande av regeringen eller riksdagen för särskilt fall om

undantag från

sekretess för uppgift får förenas med villkor att förbehåll som anges

i första

stycket skall uppställas vid utlämnande av uppgiften.

 16 kap.

 1

Nuvarande lydelse

 Att friheten enligt 1 kap. 1 tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i

vissa fall

är begränsad framgår av 7 kap. 3 första stycket 1 och 2, 4 1-8

samt 5 1

och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 första stycket samt

3 första

stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt

åsidosättande

av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 första

stycket 3 och

5 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 första stycket och 3

första

stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där

tystnads-

plikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

 5. förordnande med stöd av 5 kap. 4 eller 23 kap.

10 fjärde stycket rättegångsbalken

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

-

Föreslagen lydelse

 Att friheten enligt 1 kap. 1 tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i

vissa fall

är begränsad framgår av 7 kap. 3 första stycket 1 och 2, 4 1-8

samt 5 1

och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 första stycket samt

3 första

stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt

åsidosättande

av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 första

stycket 3 och

5 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 första stycket och 3

första

stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där

tystnads-

plikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

-

 5. förordnande med stöd av 5 kap. 4 eller 23 kap.

10 femte stycket rättegångsbalken

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - - - ____________________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1968:430) om mervärdeskatt

 Härigenom föreskrivs att 28 lagen (1968:430) om mervärdeskatt[1]

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

 28

 För kontroll av att deklarations- eller uppgiftsskyldigheten har

fullgjorts

riktigt och fullständigt eller för att på annat sätt få upplysning

till ledning

för beskattningen, får skatterevision göras hos den som är

deklarations- eller

uppgiftsskyldig. Skatterevision får också göras hos den som har

anmält sig för

registrering för kontroll av att lämnade uppgifter är riktiga och

fullständiga.

 Beslut om skatterevision meddelas av skattemyndigheten eller

Riksskatteverket.

 I övrigt gäller i fråga om skatterevision i

tillämpliga delar bestämmelserna om taxeringsrevision

i 3 kap. 8-14 taxeringslagen (1990:324).

 I övrigt gäller i fråga om

skatterevision i tillämpliga delar bestämmelserna om

taxeringsrevision i 3 kap. 8-14 och 18 a taxe-

ringslagen (1990:324).

__________________________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

 **Fotnot**

 [1]Lagen omtryckt 1990:576.

Förslag till

Lag om ändring i lagen (1984:151) om punktskatter och pris-

regleringsavgifter

 Härigenom föreskrivs att det i lagen (1984:151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter skall införas en ny paragraf, 3 kap. 17 , av

följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

17

 Utan hinder av vad som

är föreskrivet i annan lag får uppgift som kommit fram

vid skatterevision enligt denna lag beträffande kon-

kursgäldenär lämnas ut till konkursförvaltare i

gäldenärens konkurs.

_______________________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

Förslag till

Lag om ändring i fordonsskattelagen (1988:327)

 Härigenom föreskrivs att 67 fordonsskattelagen (1988:327)

skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

 67

 Bestämmelserna i 2 kap. 11 , 3 kap. 2-5 , 6 första

stycket och 7-15 samt 9 kap. 3 lagen (1984:151)

om punktskatter och prisregleringsavgifter gäller

vid kontroll av fordonsskatt. Vad som sägs om

deklaration gäller i stället uppgifter som skall

lämnas enligt särskilda föreskrifter och ligga till

grund för beslut om skatt.

 Bestämmelserna i 2 kap.

11 , 3 kap. 2-5 , 6 första stycket, 7-15 och 17

samt 9 kap. 3 lagen (1984:151) om punktskatter och

prisregleringsavgifter gäller vid kontroll av

fordonsskatt. Vad som sägs om deklaration gäller i

stället uppgifter som skall lämnas enligt särskilda

föreskrifter och ligga till grund för beslut om

skatt.

 Skatterevision får företas, förutom av beskattningsmyndigheten, av

Riksskatte-

verket och av skattemyndighet. Vad som sägs i 3 kap. 9, 11, 13 och 15

 lagen

om punktskatter och prisregleringsavgifter om beskattningsmyndighet

skall därvid

gälla Riksskatteverket och skattemyndighet. Innan Riksskatteverket

eller

skattemyndighet beslutar om revision skall samråd ske med

beskattnings-

myndigheten.

____________________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

Förslag till

Lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

 Härigenom föreskrivs att det i taxeringslagen (1990:324) skall

införas en ny

paragraf, 3 kap. 18 a , av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 kap.

18 a

 Utan hinder av vad som

är föreskrivet i annan lag får uppgift, som kommit

fram vid taxeringsrevision enligt denna lag

beträffande konkursgäldenär, lämnas ut till kon-

kursförvaltaren i gäldenärens konkurs.

_________________________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

Bilaga 3

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig eller beretts

tillfälle att

yttra sig över departementspromemorian (Ds 1993:55) Några frågor om

sekretess

förslag

Riksdagens ombudsmän, Justitiekanslern, Hovrätten över Skåne och

Blekinge,

Stockholms tingsrätt, Kammarrätten i Stockholm, Domstolsverket,

Riksåklagaren,

Åklagarmyndigheten i Malmö, Regionåklagarmyndigheten i Linköping,

Regionåklagarmyndigheten i Härnösand, Rikspolisstyrelsen,

Polismyndigheten i

Stockholm, Polismyndigheten i Norrköping, Polismyndigheten i Skövde,

Polisförbundet, Kriminalvårdsstyrelsen, Värnpliktsverket,

Socialstyrelsen,

Hälso- och sjukvårdens ansvarsnämnd, Vägverket, Sjöfartsverket,

Luftfartsverket,

Statens haverikommission, Riksskatteverket, Lotterinämnden,

Stockholms stad,

Gävle kommun, Barnombudsmannen, Svensk Pilotförening, Transwede

Airways AB,

Svensk Flygledareförening, Svenska Kommunförbundet, Svenska

Bankföreningen,

Sveriges advokatsamfund, Sveriges Industriförbund, Sveriges

Akademikers Central-

organisation, Statstjänstemannaförbundet, Svenska sjöfolksförbundet,

Tid-

ningarnas Telegrambyrå, Publicistklubben, Svenska

journalistförbundet, Svenska

Tidningsutgivareföreningen, Sveriges Radio AB, Sveriges Television

AB, Svea

hovrätt, Svensk Elberedskap AB, Chefen för flygvapnet,

Rättsmedicinalverket

Bilaga 4

Sammanfattning av promemorieförslaget

(dnr 93-3936) om sekretess i verksamhet som avser tillsyn över

stiftelser samt

författningsförslag.

I promemorian föreslås att en bestämmelse införs som reglerar

sekretessen i

verksamhet som avser tillsyn över stiftelser. De uppgifter för vilka

sekretess

föreslås gälla är uppgifter om enskilds personliga och ekonomiska

förhållanden.

Vidare föreslås att meddelarfriheten inskränks vad gäller uppgifter

om enskilds

personliga förhållanden i de fall ett röjande av uppgifterna kan

vålla

allvarligt men. Lagen föreslås träda i kraft samma dag som

stiftelselagen.

Förslag till

Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)

 dels att 16 kap. 1 skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 kap. 21 , av

följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 kap.

21

 Sekretess gäller i

verksamhet, som består i tillsyn över stiftelser, för

uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska

förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller

någon honom närstående lider skada eller men om

uppgiften röjs.

 I fråga om uppgift i

allmän handling gäller sekretessen i högst sjuttio år

såvitt angår uppgift om enskilds personliga

förhållanden, och annars i högst tjugo år.

16 kap.1

Nuvarande lydelse

Att friheten enligt 1 kap. 1 tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offenliggöra uppgifter i

vissa fall är

begränsad framgår av 7 kap. 3 första stycket 1 och 2, 4 1-8 samt

5 1 och 3

tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 första stycket samt 3

första

stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt

åsidosättande

av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 första

stycket 3 och 5

 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 första stycket och 3

första

stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där

tystnadsplikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -3. denna lag enligt

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -8 kap. 9 , 12 första stycket,

13 eller 15

 9 kap. 1-4

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -

Föreslagen lydelse

Att friheten enligt 1 kap. 1 tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offenliggöra uppgifter i

vissa fall är

begränsad framgår av 7 kap. 3 första stycket 1 och 2, 4 1-8 samt

5 1 och 3

tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 första stycket samt 3

första

stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt

åsidosättande

av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 första

stycket 3 och 5

 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 första stycket och 3

första

stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där

tystnadsplikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -3. denna lag enligt

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -8 kap. 9 , 12 första stycket,

13 eller 15

 8 kap. 21

 såvitt avser uppgift om enskilds personliga

förhållanden vars röjande kan vålla allvarligt men

 9 kap. 1-4

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -

Bilaga 5

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig eller beretts

tillfälle att

yttra sig över promemorian om sekretess i verksamhet som avser

tillsyn över

stiftelser

Riksdagens ombudsmän, Justitiekanslern, Kammarrätten i Stockholm,

Länsstyrelsen

i Stockholms län, Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län,

Länsstyrelsen i

Norrbottens län, Socialstyrelsen, Svenska Kommunförbundet,

Landstingsförbundet,

Carlanderska sjukhemmet, Föreningen FVO, Stiftelsen Stora Sköndal,

Föreningen

Grävande Journalister, Svenska journalistförbundet och Tidningarnas

Telegrambyrå.

Bilaga 6

Lagrådsremissens lagförslag

 Härigenom föreskrivs i fråga om sekretesslagen (1980:100)

 dels att 5 kap. 2 och 3 , 7 kap. 2, 4, 11, 12, 15 och 21 ,

9 kap. 1, 2 och 9 , 11 kap. 4 , 14 kap. 10 och 16 kap. 1

skall ha

följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 8 kap. 21 , av

följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 kap.

 2

 Sekretess gäller för Sekretess gäller för

uppgift om säkerhets- uppgift som kan lämna

eller bevakningsåtgärd upplysning om säkerhets-

med avseende på eller bevakningsåtgärd med

 avseende på

 1. byggnader eller andra anläggningar, lokaler eller inventarier,

 2. tillverkning, förvaring, utlämning eller transport av pengar

eller andra

värdeföremål samt transport eller förvaring av vapen, ammunition,

sprängämnen,

klyvbart material eller radioaktivt avfall,

 3. telekommunikation,

 4. behörighet att få tillgång till upptagning för automatisk

databehandling

eller annan handling,

 om det kan antas att syftet med åtgärden motverkas om uppgiften

röjs.

 3

 Sekretess gäller för uppgift som lämnar eller kan bidra till

upplysning om

chiffer, kod eller liknande metod som har till syfte att underlätta

befordran

eller användning i allmän verksamhet av uppgifter utan att

föreskriven sekretess

åsidosätts, om det kan antas att syftet med metoden motverkas om

uppgiften röjs.

 Sekretess gäller i

 verksamhet som avser

 förande av eller uttag ur

 kör-

 kortsregistret för

 uppgift om körkorts

 referensnummer, om det

 inte står klart att

 uppgiften kan röjas utan

 fara för att kontrollen

 av körkorts äkthet

 motverkas om uppgiften

 röjs.

 7 kap.

 2

 Sekretessen enligt 1 gäller inte

 1. beslut i ärende enligt lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård

eller

rättspsykiatrisk vård, om beslutet angår frihetsberövande åtgärd,

 2. beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472), om beslutet angår

frihetsbe-

rövande åtgärd och avser annan sjukdom än som anges i 1.3 bilagan

till nämnda

lag,

 3. anmälan och beslut i 3. beslut i ärende om

ärende om ansvar eller ansvar eller behörighet

behörighet för personal för personal inom hälso-

inom hälso- och sjukvår- och sjukvården,

den,

 4. beslut i fråga om omhändertagande eller återlämnande av

patientjournal.

 Sekretessen enligt 1

 gäller beträffande anmälan

 i ärende om ansvar eller

 behörighet för personal

 inom hälso- och sjukvården

 endast i den mån upp-

 giften skulle ha varit

 sekretessbelagd eller

 annars omfattad av

 tystnadsplikt i den

 verksamhet som ärendet får

 anses avse och det kan

 antas att den som upp-

 giften rör eller någon

 honom närstående lider

 betydande men om

 uppgiften röjs.

 4

 Sekretess gäller inom Sekretess gäller inom

socialtjänsten för socialtjänsten för uppgift

uppgift om enskilds om enskilds personliga

personliga förhållanden, förhållanden, om det inte

om det inte står klart står klart att uppgiften

att uppgiften kan röjas kan röjas utan att den

utan att den enskilde enskilde eller någon

eller någon honom närstå-honom närstående lider

ende lider men. men. Sekretessen gäller

Sekretessen gäller dock dock inte beslut om

inte beslut om omhän- omhändertagande eller

dertagande eller beslut beslut om vård utan sam-

om vård utan samtycke. tycke. Utan hinder av

 sekretessen får uppgift

 lämnas till enskild som

 uppnått myndig ålder om

 förhållanden av betydelse

 för att denne skall få

 vetskap om vilka hans

 biologiska föräldrar är.

 Inom kommunal familjerådgivning gäller sekretess för uppgift som

enskild har

lämnat i förtroende eller som har inhämtats i samband med

rådgivningen.

 Med socialtjänst förstås Med socialtjänst förstås

verksamhet enligt verksamhet enligt

lagstiftningen om lagstiftningen om

social-tjänst och den social-tjänst och den

särskilda lagstiftningen särskilda lagstiftningen

om vård av unga och av om vård av unga och av

missbrukare utan missbrukare utan

samtycke samt verk- samtycke samt verksamhet

samhet som i annat fall som i annat fall enligt

enligt lag handhas av lag handhas av

socialnämnd. Till soci- socialnämnd. Till soci-

altjänst räknas också altjänst räknas också

verksamhet hos annan verksamhet hos annan

myndighet som inne- myndighet som innefattar

fattar omprövning av omprövning av socialnämnds

socialnämnds beslut beslut eller särskild

eller särskild tillsyn tillsyn över nämndens

över nämndens verksamhet verksamhet samt verk-

samt verksamhet hos samhet hos kommunal

kommunal invandrarbyrå. invandrarbyrå. Med

Med socialtjänst jämställssocialtjänst jämställs

ärenden om bistånd åt ärenden om bistånd åt

asylsökande och andra asylsökande och andra

utlänningar, ärenden om utlänningar, ärenden om

introduktionsersättning introduktionsersättning

för flyktingar och vissa för flyktingar och vissa

andra utlänningar, andra utlänningar, ärenden

ärenden om tillstånd tillom tillstånd till

riksfärdtjänst samt riksfärdtjänst eller till

verksamhet enligt parkering för rörelsehind-

lagstiftningen om stöd rade samt verksamhet

och service till vissa enligt lagstiftningen om

funktionshindrade. stöd och service till

 vissa funktionshindrade.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

sjuttio år.

 Sekretess enligt första Sekretess enligt första

stycket gäller inte stycket gäller inte

anmälan eller beslut i beslut i ärenden om

ärenden om ansvar eller ansvar eller behörighet

behörighet för personal för personal inom

inom kommunal hälso- och kommunal hälso- och sjuk-

sjukvård. vård. Beträffande anmälan i

 sådant ärende gäller

 sekretess endast i den

 mån uppgiften skulle ha

 varit sekretessbelagd

 eller annars omfattad av

 tystnadsplikt i den

 verksamhet som ärendet får

 anses avse och det kan

 antas att den som

 uppgiften rör eller någon

 honom närstående lider

 betydande men om

 uppgiften röjs.

 11

 Sekretess gäller i myndighets personalsociala verksamhet för uppgift

som hänför

sig till psykologisk undersökning eller behandling och för uppgift om

enskilds

personliga förhållanden hos psykolog, personalkonsulent eller annan

sådan

befattningshavare som särskilt har till uppgift att bistå med råd och

hjälp i

personliga angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan

röjas utan

att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

 Sekretess gäller i verksamhet som avses i första stycket för annan

uppgift om

enskilds personliga förhållanden än som där nämns, om det kan antas

att den enskilde eller någon honom närstående lider men om uppgiften

röjs.

 Sekretess gäller i myndighets personaladministrativa verksamhet i

övrigt för

uppgift om enskilds hälsotillstånd och för sådan uppgift om enskilds

personliga

förhållanden som hänför sig till ärende om omplacering eller

pensionering av

anställd, om det kan antas att den enskilde eller någon honom

närstående lider

men om uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte i ärende om

anställning

eller disciplinansvar och inte heller för beslut i annat ärende som

avses i

detta stycke.

 Sekretess gäller i Sekretess gäller i annat

annat fall än som avses fall än som avses i första

i första - tredje - tredje styckena i

styckena i myndighets myndighets

personaladministrativa personaladministrativa

verksamhet för uppgift verksamhet för uppgift om

om enskilds personliga enskilds personliga

förhållanden, om det kan förhållanden, om det kan

antas att den enskilde antas att den enskilde

eller någon honom eller någon honom

närstående utsätts för våldnärstående utsätts för våld

eller annat allvarligt eller annat allvarligt

men om uppgiften röjs. men om uppgiften röjs.

 Vidare gäller, i den

 utsträckning regeringen

 föreskriver, sekretess i

 personaladministrativ

 verksamhet hos myndighet

 där personalen särskilt

 kan riskera att utsättas

 för sådant men, för uppgift

 om enskilds

 bostadsadress och

 hemtelefonnummer, om det

 inte står klart att

 uppgiften kan röjas utan

 att den enskilde eller

 någon honom

 närstående lider men om

 uppgiften röjs.

 Sekretess gäller för

 uppgift i tjänstgöringsom-

 döme som upprättats inom

 utrikesförvaltningen.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

femtio år.

12

 Sekretess gäller i Sekretess gäller i ärende

ärende om inskrivning av om inskrivning av

värnpliktig för uppgift värnpliktig för uppgift om

om enskilds personliga enskilds personliga

förhållanden, om det kan förhållanden, om det kan

antas att den enskilde antas att den enskilde

eller någon honom närstå-eller någon honom närståen-

ende lider men om de lider men om

uppgiften röjs. uppgiften röjs.

Motsvarande sekretess Motsvarande sekretess

gäller i ärende som angårgäller i ärende som angår

antagning till antagning till

utbildning vid utbildning vid för-

försvarsmakten, svarsmakten, befrielse

befrielse från från värnpliktstjänstgöring

värnpliktstjänstgöring påpå grund av nedsättning av

grund av nedsättning av prestationsförmågan,

prestationsförmågan ellersärskild risk för detta

särskild risk för detta, eller på grund av ekono-

anstånd med miska eller sociala skäl,

värnpliktstjänstgöring anstånd med värn-

eller vapenfri tjänst. pliktstjänstgöring eller

Sekretessen gäller dock vapenfri tjänst.

inte beslut i ärende som Sekretessen gäller dock

avses i detta stycke. inte beslut i ärende som

 avses i detta stycke.

 Sekretess gäller inom försvarsmaktens personalvård med avseende på

värnpliktiga

för uppgift som hänför sig till psykologisk undersökning och för

uppgift om

enskilds personliga förhållanden hos konsulent eller annan

befattningshavare som

särskilt har till uppgift att bistå med råd och hjälp i personliga

angelägenheter, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan

att den som

uppgiften rör eller någon honom närstående lider men.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

femtio år.

15

 Sekretess gäller i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan

liknande

registrering av befolkningen, för uppgift om enskilds personliga

förhållanden,

om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon

honom

närstående lider men om uppgiften röjs. Motsvarande sekretess gäller,

i den

utsträckning regeringen föreskriver det, i annan verksamhet som avser

registre-

ring av betydande del av befolkningen.

 Sekretess gäller i Sekretess gäller i ärende

ärende om medlemskap i om medlemskap i Svenska

Svenska kyrkan, för kyrkan, för uppgift om

uppgift om enskilds enskilds personliga

personliga förhållanden, förhållanden, om det av

om det av särskild särskild anledning kan

anledning kan antas att antas att den enskilde

den enskilde eller någon eller någon honom närstå-

honom närstående lider ende lider men om

men om uppgiften röjs. uppgiften röjs.

 Motsvarande sekretess

 gäller för uppgift i

 sjömansregistret.

 Sekretess gäller i ärende om fingerade personuppgifter för uppgift

om enskilds

personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan

röjas utan att

den enskilde eller någon honom närstående lider men.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

sjuttio år.

21

 Sekretess gäller inom Sekretess gäller inom

kriminalvården för kriminalvården för uppgift

uppgift om enskilds om enskilds personliga

per-sonliga förhållanden,förhållanden, om det kan

om det kan antas att antas att den enskilde

den enskilde eller någon eller någon honom

honom närstående lider närstående lider men eller

men eller att fara att fara uppkommer för

uppkommer för att någon att någon utsätts för våld

utsätts för våld eller eller annat allvarligt

annat allvarligt men om men om uppgiften röjs.

uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock

Sekretessen gäller dock inte beslut av Kriminal-

inte beslut av vårdsstyrelsen eller någon

Kriminalvårdsstyrelsen av kriminalvårdens nämnder

eller någon av kriminal- och inte heller annat

vårdens nämnder och inte beslut i ett

heller annat beslut i kriminalvårdsärende enligt

ett kriminalvårdsärende brottsbalken eller

enligt brottsbalken lagstiftningen om

eller lagstiftningen om kriminalvård i anstalt.

kriminalvård i anstalt. Motsvarande sekretess

 gäller hos regeringen i

 ärende om överförande av

 verkställighet av

 brottmålsdom.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

femtio år.

 8 kap.

 21

 Sekretess gäller i verk-

 samhet som består i

 tillsyn över stiftelser,

 för uppgift om stiftelses

 affärs- eller

 driftförhållanden eller om

 annan enskilds

 personliga eller ekono-

 miska förhållanden, om det

 kan antas att stiftelsen

 eller den enskilde eller

 någon honom närstående

 lider skada eller men om

 uppgiften röjs.

 I fråga om uppgift i

 allmän handling gäller

 sekretessen i högst sjut-

 tio år såvitt angår uppgift

 om enskilds personliga

 förhållanden, och annars i

 högst tjugo år.

9 kap.1

 Sekretess gäller i myndighets verksamhet, som avser bestämmande av

skatt eller

som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för

bestämmande av

skatt, för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska

förhållanden.

Motsvarande sekretess gäller i myndighets verksamhet som avser

förande av eller

uttag ur register som avses i skatteregisterlagen (1980:343) för

uppgift som har

tillförts sådant register. Uppgift hos Tullverket får dock lämnas ut,

om det

står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada

eller men.

För uppgift i mål hos domstol gäller sekretessen endast om det kan

antas att den

enskilde lider skada eller men om uppgiften röjs. Detsamma gäller

uppgift som

med anledning av överklagande hos domstol registreras hos annan

myndighet enligt

15 kap. 2 första stycket 3 eller 4. Har uppgift i mål hos domstol

erhållits

från annan myndighet och är den sekretessbelagd där, gäller dock

denna sekretess

hos domstolen, om uppgiften saknar betydelse i målet.

 Med skatt avses i detta kapitel skatt på inkomst och, med undantag

för

arvsskatt och gåvoskatt, annan direkt skatt samt omsättningsskatt,

tull och

annan indirekt skatt. Med skatt jämställs arbetsgivaravgift,

prisreglerings-

avgift och liknande avgift samt skatte- och avgiftstillägg och

förseningsavgift.

Med verksamhet som avser bestämmande av skatt jämställs verksamhet

som avser

bestämmande av pensionsgrundande inkomst.

 Sekretessen gäller inte beslut, varigenom skatt eller

pensionsgrundande inkomst

bestäms eller underlag för bestämmande av skatt fastställs, såvida

inte beslutet

meddelas i ärende om

 1. förhandsbesked i taxerings- eller skattefråga,

 2.medgivande att skattepliktig intäkt enligt reglerna om statlig

inkomstskatt

inte skall anses uppkomma vid avyttring av aktier i fåmansföretag,

 3. beskattning av utländska forskare vid tillfälligt arbete i

Sverige när

beslutet har fattats av Forskarskattenämnden.

 Utan hinder av Utan hinder av

sekretessen får uppgift sekretessen får uppgift

lämnas till enskild lämnas till enskild

enligt vad som enligt vad som föreskrivs

föreskrivs i lag om för- i lag om förfarande vid

farande vid beskattning beskattning eller om

eller om skatteregister. Vidare

skatteregister. får utan hinder av

 sekretessen uppgift i en

 revisionspromemoria läm-

 nas till förvaltare i den

 reviderades konkurs.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

tjugo år.

2

 Sekretess gäller i

 1. särskilt ärende om kontroll beträffande skatt eller om

säkringsåtgärd i

samband med sådan kontroll samt annan verksamhet som avser

tullkontroll och som

inte faller under 1 ,

 2. ärende om kompensation för eller återbetalning av skatt,

 3. ärende om anstånd med erläggande av skatt

 för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden.

 I fråga om sekretess enligt denna paragraf tillämpas 1 första

stycket tredje

-sjätte meningarna.

 Sekretessen gäller inte beslut i ärende som avses i första stycket 2

och 3.

 Utan hinder av

 sekretessen får uppgift i

 en revisionspromemoria

 lämnas till förvaltare i

 den reviderades konkurs.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst

tjugo år.

 9

 Sekretess gäller hos Sekretess gäller hos

allmän advokatbyrå i allmän advokatbyrå i ärende

ärende om rättsligt om rättsligt biträde eller

biträde rörande förvaltning i

 konkurs

 1. för uppgift som det kan antas att den rättssökande har förutsatt

skall bli

behandlad förtroligt,

 2. för uppgift i övrigt om någons personliga eller ekonomiska

förhållanden, om

det kan antas att han lider skada eller men om uppgiften röjs.

 Motsvarande sekretess gäller hos Notarius publicus i verksamhet som

enligt lag eller annan författning ankommer på honom. Sekretessen

gäller inte

uppgift om protest av växel eller check.

 11 kap.

4

 Sekretess gäller hos Sekretess gäller hos

Riksdagens ombudsmän och Riksdagens ombudsmän och

Justitiekanslern i Justitiekanslern i deras

deras tillsyn över tillsyn över offentlig

offentlig verksamhet verksamhet och hos

och hos Justitiekanslern i hans

Justitiekanslern i hans verksamhet för att bevaka

verksamhet för att statens rätt eller

bevaka statens rätt tillhandagå regeringen

eller tillhandagå rege- med råd och utredningar i

ringen med råd och juridiska angelägenheter

utredningar i juridiska endast i den mån det

angelägenheter endast i följer av andra - femte

den mån det följer av stycket. Sekretess gäller

andra, tredje eller inte i något fall beslut

fjärde stycket. Sekre- av justitieombudsman

tess gäller inte i något varigenom ärende avgörs.

fall beslut av

justitieombudsman

varigenom ärende avgörs.

 Erhåller justitieombudsman eller Justitiekanslern i verksamhet, som

anges i

första stycket, från myndighet uppgift som är sekretessbelagd där,

gäller

sekretessen också hos ombudsmannen eller Justitiekanslern. Förekommer

uppgiften

i sådan handling som har upprättats med anledning av verksamheten,

gäller

sekretess hos ombudsmannen eller Justitiekanslern dock endast i den

mån det kan

antas att allmänt eller enskilt intresse lider avsevärd skada eller

betydande

men om uppgiften röjs.

 Erhåller justitieombudsman eller Justitiekanslern i verksamhet, som

anges i

första stycket, uppgift från enskild, gäller

 1. sekretess enligt 2 kap. i den mån det kan antas att riket lider

betydande

men om uppgiften röjs,

 2. sekretess till skydd för enskilds personliga förhållanden i den

mån upp-

giften skulle ha varit sekretessbelagd hos myndighet som ärendet får

anses avse

och det kan antas att den som uppgiften rör eller någon honom

närstående lider

betydande men om uppgiften röjs.

 Sekretess gäller även i

 Justitiekanslerns

 verksamhet för att bevaka

 statens rätt för uppgift

 från enskild i den mån

 uppgiften erhållits med

 anledning av rättstvist

 och det kan antas att

 det allmännas ställning

 som part försämras om upp-

 giften röjs.

 Har justitieombudsman eller Justitiekanslern beslutat inleda

förundersökning,

tillämpas 5 kap. 1 och 9 kap. 17 och 18 i verksamhet som anges i

första

stycket och som utövas av honom i egenskap av åklagare.

14 kap.

10

 Myndighet får uppställa förbehåll, som inskränker enskild mottagares

rätt att

lämna uppgift vidare eller utnyttja uppgift, också när

 1. myndigheten enligt 5 lämnar sekretessbelagd uppgift till part,

ställ-

företrädare, ombud eller biträde,

 2. myndigheten med stöd 2. myndigheten med stöd

av 7 första stycket av 7 första stycket

lämnar uppgift till någonlämnar uppgift till någon

som inte är knuten till som inte är knuten till

myndigheten på det sätt myndigheten på det sätt

som anges i 1 kap. 6 . som anges i 1 kap. 6 ,

 3. myndigheten med stöd

 av 9 kap. 1 fjärde

 stycket andra meningen

 eller 9 kap. 2 fjärde

 stycket lämnar uppgift

 till konkursförvaltare.

 Förbehåll enligt första stycket 1 får inte innebära förbud mot att

utnyttja

uppgiften i målet eller ärendet eller mot att lämna muntlig

upplysning till

part, ställföreträdare, ombud eller biträde.

 Har förbehåll uppställts enligt första stycket 2, skall i fråga om

förbehållet

gälla vad som föreskrivs i 7 tredje och fjärde styckena angående

förbud att

lämna ut eller utnyttja uppgift.

 Ett förbehåll enligt

 första stycket 3 får inte

 innebära ett förbud att

 utnyttja uppgiften om

 den behövs för att

 förvaltaren skall kunna

 fullgöra de skyldigheter

 som åvilar honom i

 anledning av konkursen.

 Förordnande av regeringen eller riksdagen för särskilt fall om

undantag från

sekretess för uppgift får förenas med villkor att förbehåll som anges

i första

stycket skall uppställas vid utlämnande av uppgiften.

 16 kap.

 1

Lydelse enligt prop. 1993/94:107

 Att friheten enligt 1 kap. 1 tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i

vissa fall

är begränsad framgår av 7 kap. 3 första stycket 1 och 2, 4 1-8

samt 5 1

och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 första stycket samt

3 första

stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt

åsidosättande

av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 första

stycket 3 och

5 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 första stycket och 3

första

stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där

tystnads-

plikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -

 3. denna lag enligt

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -

 5 kap. 2 - 4

 7 kap. 1 eller 4 såvitt avser uppgift om

 annat än verkställighet av

 beslut om omhändertagande

 eller beslut om vård utan

 samtycke

 7 kap. 6

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -

 8 kap. 9 , 12 första stycket,

13 eller 15

 9 kap. 1-4

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -

 5. förordnande med stöd

av 5 kap. 4 eller 23

kap. 10 fjärde stycket

rättegångsbalken

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

-

Föreslagen lydelse

 Att friheten enligt 1 kap. 1 tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 2

yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter i

vissa fall

är begränsad framgår av 7 kap. 3 första stycket 1 och 2, 4 1-8

samt 5 1

och 3 tryckfrihetsförordningen och av 5 kap. 1 första stycket samt

3 första

stycket 1 och 2 yttrandefrihetsgrundlagen. De fall av uppsåtligt

åsidosättande

av tystnadsplikt, i vilka nämnda frihet enligt 7 kap. 3 första

stycket 3 och

5 2 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 första stycket och 3

första

stycket 3 yttrandefrihetsgrundlagen i övrigt är begränsad, är de där

tystnads-

plikten följer av

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -

 3. denna lag enligt

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -5 kap. 2 - 4

 7 kap. 1 såvitt avser uppgift om

 annat än verkställigheten

 av beslut om omhän-

 dertagande eller beslut

 om vård utan samtycke

 7 kap. 2 såvitt avser uppgift i

 anmälan till Hälso- och

 sjukvårdens ansvarsnämnd

 7 kap. 4 såvitt avser uppgift om

 annat än verkställigheten

 av beslut om omhän-

 dertagande eller beslut

 om vård utan samtycke

 7 kap. 6

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -8 kap. 9 , 12 första stycket,

13 eller 15

 8 kap. 21 såvitt avser uppgift om

 enskilds personliga

 förhållanden vars röjande

 9 kap. 1-4 kan vålla allvarligt men

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - - -

 5. förordnande med stöd

av 5 kap. 4 eller 23

kap. 10 femte stycket

rättegångsbalken

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -

- - - - -

- - - - -____________________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1994.

Bilaga 7

Lagrådets yttrande

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1994-02-28

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bengt Hamdahl, justitierådet Bo
[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Arne Baekkevold.

Enligt en lagrådsremiss den 17 februari 1994 (Justitiedepartementet)

har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag

om ändring

i sekretesslagen (1980:100).

 Förslaget har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorn

Agneta
[REDACTED_EFTERNAMN].

 Förslaget föranleder följande yttrande av Lagrådet:

5 kap.

2

I förslaget till ny lydelse beskrivs den typ av uppgifter som avses

såsom

uppgift som kan lämna upplysning om ett visst förhållande. I 3

anges

motsvarande uppgift vara uppgift som lämnar eller kan bidra till

upplysning om

förhållandena i fråga. Den senare formuleringen bör väljas också i 2

 .

7 kap.

2

Lagrådet föreslår följande formulering.

 "Sekretessen enligt 1 gäller inte

 1. beslut i ärende enligt lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård

eller

rättspsykiatrisk vård, om beslutet angår frihetsberövande åtgärd,

 2. beslut enligt smittskyddslagen (1988:1472), om beslutet angår

frihets-

berövande åtgärd och avser annan sjukdom än som anges i 1.3 bilagan

till nämnda

lag,

 3. beslut i ärende om ansvar eller behörighet för personal inom

hälso- och

sjukvården,

 4. beslut i fråga om omhändertagande eller återlämnande av

patientjournal.

 Beträffande anmälan i ärende om ansvar eller behörighet för personal

inom

hälso- och sjukvården gäller sekretess för uppgifter som avses i 1 ,

om det kan

antas att den som uppgiften rör eller någon honom närstående lider

betydande men

om uppgiften röjs."

4

I första stycket föreslås en ny bestämmelse som innebär att till en

enskild som

uppnått myndig ålder får lämnas ut eljest sekretessbelagda uppgifter

om

förhållanden som är av betydelse för att han skall få vetskap om

vilka hans

biologiska föräldrar är.

 Den föreslagna bestämmelsen är avsedd att tillämpas framför allt i

det fallet

att en person utan direkt samband med ett pågående ärende vill ta del

av en

socialakt för att söka efter uppgifter om sina biologiska föräldrar.

Om det i

den akten finns känsliga uppgifter om någon annan person, modern kan

exempelvis

ha uppgett att hon under konceptionstiden haft samlag med en eller

flera

namngivna män, får uppgifterna enligt gällande rätt inte lämnas ut,

om det inte

står klart att det kan ske utan att den enskilde eller någon honom

närstående

lider men. Det innebär i praktiken att uppgifterna kan lämnas ut

endast efter

samtycke av modern och de namngivna männen.

 Regeringens förslag bygger på uppfattningen att en socialakt av

angivet slag

egentligen rör barnet och att barnet har ett berättigat intresse av

att få del

av uppgifter som kan göra det lättare för det att få kunskap om sin

börd.

 Det starka sekretesskydd som i dag råder för uppgifter av

ifrågavarande slag

har till syfte bl.a. att underlätta utredningen i ärenden om

fastställande av

faderskap. Genom garantier om sekretess kan modern till ett

utomäktenskapligt

barn förmås berätta om sitt kanske vidlyftiga sexualliv under

konceptionstiden

och på så sätt bidra till att faderskapet kan fastställas med större

säkerhet.

Ställs en mor till ett utomäktenskapligt barn inför utsikten att

barnet vid

vuxen ålder kan komma att ta del av dessa uppgifter och därigenom

kanske få en

negativ bild av henne, kan hon bli mindre benägen att medverka i

utredningen.

 Det är heller inte självklart att ett utomäktenskapligt barn, för

vilket

faderskapet har blivit fastställt i vederbörlig ordning, vid myndig

ålder skall

ha rätt att ta del av innehållet i socialakten för att se om han

eventuellt har

en annan biologisk far än den som framgår av faderskapsbekräftelsen

eller domen

i faderskapsmålet. Hans intresse i saken bör vägas mot moderns och

övriga

berördas intresse av att frågan anses utagerad i och med att

faderskapet

fastställts på föreskrivet sätt. Nuvarande sekretessbestämmelser

möjliggör en

sådan intresseavvägning.

 Lagrådet vill inte bestrida att det kan förekomma fall för vilka det

finns skäl

att mjuka upp den nuvarande sekretessen, såsom t.ex. i fråga om

adoptivbarn. De

olika problem som är förenade med sekretesskyddet när det gäller

eftersökande av

det biologiska föräldraskapet i olika fall är dock otillräckligt

klarlagda och

analyserade inför det förslag som lagts fram i lagrådsremissen.

Lagrådet

avstyrker därför att detta förslag genomförs.

 I femte stycket bör göras en ändring motsvarande den som föreslagits

beträffande 2 .

11

I 11 föreslås sekretess i personaladministrativ verksamhet hos

myndighet där

personalen särskilt kan riskera att utsättas för våld eller annat

allvarligt

men. Sekretessen skall enligt förslaget omfatta enskilds

bostadsadress och

hemtelefonnummer. För att syftet med bestämmelsen skall tillgodoses

bör skyddet

enligt Lagrådets mening omfatta också uppgift om personnummer.

15

Lagrådet föreslår att första och andra styckena förs samman till ett

stycke av

följande lydelse.

 "Sekretess gäller

 1. i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande

registrering av

befolkningen och, i den utsträckning regeringen föreskriver det, i

annan

verksamhet som avser registrering av betydande del av befolkningen,

 2. i ärende om medlemskap i Svenska kyrkan,

 3. i verksamhet som avser förande av eller uttag ur sjömansregistret

 för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det av särskild

anledning

kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men om

uppgiften

röjs."

21

Det tillägg som föreslagits i första stycket bör ersättas med ett

nytt andra

stycke av följande lydelse.

 "Sekretess gäller också hos regeringen i ärende om överförande av

verk-

ställighet av brottmålsdom för uppgift om enskilds personliga

förhållanden, om

det kan antas att den enskilde eller någon honom närstående lider men

eller att

fara uppkommer för att någon utsätts för våld eller annat allvarligt

men om

uppgiften röjs. Sekretessen gäller dock inte regeringens beslut i

ärendet."

Justitiedepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 10 mars 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Laurén

Regeringen beslutar proposition 1993/94:165 Några frågor om

sekretess.

Rättsdatablad

Författningsrubrik Bestämmelser som Celexnummer för

 inför, ändrar, upp-bakomliggande EG-

 häver eller regler

 upprepar ett

 normgivnings-

 bemyndigande

Lag om ändring i 7 kap. 11

sekretesslagen

(1980:100)