Regeringens proposition 1992/93:162

om ändrad associationsform för verksamheten vid Försvarets mediecenter

Prop. 1992/93:162

Regeringen föreslär riksdagen att anta de förslag som har tagits upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokoUet den

På regeringens vägnar

Cari[REDACTED_EFTERNAMN]

Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att regeringen får bemyndigande att överlåta statens tUlgångar och skulder i Försvarets mediecenter tiU ett statUgt eller privat ägt aktiebolag och att rayndigheten i anslutning härtiU läggs ned.

1 Riksdagen 1992/93. 1 saml. Nr 162

Försvarsdepartementet

Utdrag ur protokoU vid regeringssararaanträde den 11 febmari 1993

Närvarande: statsmiiUstem BUdt, ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], HeUsvUc,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], OdeU,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN].

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Proposition om ändrad associationsform för verksamheten vid För­svarets mediecenter

1 Ärendet och dess beredning

Myndigheten Försvarets läromedelscentral bildades år 1981, då de centrala staberaas och försvarets brevskolas publikations- och läromedels­resurser sammanfördes. Syftet var att på ett mer rationeUt och kost­nadseffektivt sätt tiUgodose det miUtära försvarets behov av varor och tjänster inom detta område. Verksamheten utvidgades år 1986 genom att myndigheten tiUfördes en enhet för teknikinformation från Försvarets materielverk. Från och med den tidpunkten har även verksamheten intäktsfinansierats med krav på fiiU kostnadstäckiung. Myndigheten gavs dock ingen monopolställning när det gäUde att tiUgodose det miUtära försvarets behov, och den har heUer inga myndighetsuppgifter vare sig i fred eller i krig.

År 1989 ändrades myndighetens nanm tiU Försvarets mediecenter.

Den huvudsakUga uppgiften i dag är att bedriva uppdragsverksamhet inom UtbUdnings-, informations- och kommunikationsområdet. Försvarets mediecenter är därraed frärast mriktat på att försörja totalförsvaret med produkter och tjänster inom områdena uUjildning, reglementen och teknisk information. Även den offendiga sektora i övrigt och näringsUvet är i växande omfatming kunder hos myndigheten.

Försvarets mediecenter har god kännedora ora aktueUa förhåUanden huvudsakhgen mom den nulitära delen av totalförsvaret. Myndigheten har en stor förmåga att utveckla och leverera produkter anpassade efter

försvarets viUkor och verksarahet. En fömtsättnmg för att på bästa sätt    Prop. 1992/93:162 kunna tillgodose det miUtära försvarets behov har varit möjligheten att UU myndigheten knyta ett visst antal yrkesofficerare.

Försvarets mediecenter har en organisation som består av, förutom en chef och en styrelse, 85 anstäUda. Myndighetens totala omsättning under budgetåret 1991/92 var 73 nuljoner kronor. Verkskapitalet utgjorde ca 12 miljoner kronor.

Myndighetens verksamhet skaU vara ekonomiskt självbärande och bedrivas i konkurrens med andia producenter inom multimediaområdet till lägsta möjUga kostnader för uppdragsgivarna.

I juni 1991 beslutade regeringen att bemyndiga chefen for Försvars­departementet att tiUkalla en särskUd utredare med uppgift att göra en översyn av totalförsvarets lednmgsorganisation och myndighetsstikturen inom Försvarsdepartementets verksamhetsområde (dir. 1991:44). Utred­ningen, som antagit namnet Utredningen (Fö 1991:04) om lednings- och myndighetsorganisationen för försvaret (LEMO), har i en delrapport den 30 november 1992 om Försvarets mediecenters verksamhet redovisat sina överväganden och förslag beträffande myndigheten. Förslaget irmebär i huvudsak att verksamheten vid Försvarets mediecenter bolagiseras. Utredningen har samrått med Överbefälhavaren, Chefen for armén, Försvarets materielverk och Försvarets mediecenter, vUka lämnat förslaget utan erinran.

Utredningens delrapport har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i Försvarsdepartementets akt i ärendet (DnrFo92/2700/CrV). 1 det följande tar jag upp frågan om en ny verksamhetsform m.m. för de uppgifter som ankommer på Försvarets mediecenter.

2 En ny verksamhetsform

Mitt förslag:

Statens tillgångar och skulder i Försvarets mediecenter överlåts dU

ett stadigt eller privat ägt aktiebolag.

I anslutning till detta läggs myndigheten ned.

Regeringen bemyndigas att genomföra överlåtelsen.

Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med mitt.

Remissmstansema: Remissinstanseraa tiUstyrker i huvudsak utredningens förslag.

Chefen för armén framhåller dock det väsenUiga i att man i det fortsatta arbetet säkerställer att en samlad bred kompetens kan bibehållas vid en

organisation även i framtiden.

Prop. 1992/93:162

Vidare päpekar Försvarets materielverk att direktiven tiU en särskUd utredare mäste säkerstäUa att mediecentret i första hand försäljs tiU ett företag så att det inte uppstår en monopolsituation i förhållande tiU försvarsmakten. Försvarets mediecenter framhäller att den bästa lösningen för att säkerstäUa den kunskap som byggts upp för och anpassats tiU försvarets behov är en bolagisering med staten som majoritetsägare och med huvudkunderaa som ombud för ägaren.

Riksrevisionsverket hänvisar tiU den av verket tidigare genoraförda översynen av koiUcurrensutsatt affärsverksamhet hos vissa förvaltnings­myndigheter (RRV Dnr 20-91-0908). Därav framgår det att den kommer­sieUa mognadsgraden hos Försvarets mediecenter bör ökas, iiman en eventuell privatisering genomförs.

Skälen för mitt förslag: Totalförsvarets behov av tjänster inom pubU-kations- och läromedelsområdet kommer inte att förändras nämnvärt under en överbUckbar framtid. Försvarets och andra myndigheters behov är dock inte av den arten att någon särskUd myndighet krävs för att tillgodose behoven. Tjänster av den art Försvarets mediecenter erbjuder kan tillhandahällas av andra liknande aktörer pä den koiUcurrensutsatta marknaden.

Eftersom Försvarets mediecenter i dag har en god bredd i verksamheten och stor kunskap om försvarsmiljön och dessutom har kapacitet att hävda sig i koiUcurrensen med andra leverantörer, finns det anledning för staten att genom avtal eller garantier söka bibehåUa denna samlade resurs och kompetens. Därför bör staten medverka tiU att verksaraheten i framtiden kan överföras till och drivas i aktiebolagsform. Därigenom möjliggörs att redan investerat staUigt kapital kan tUlvaratas.

Försvarets mediecenter har inte nägra myndighetsuppgifter, och myndig­heten fyUer inte heller någon tydlig strategisk roll för totalförsvaret, vare sig i fred eller i krig. Det kan knappast hävdas att försvaret löper någon risk i dessa hänseenden genom att förUta sig på en leverantörsmarknad.

Utredningen gör den bedömningen att det är fördelaktigt for försvars­

makten om Försvarets mediecenters verksamhet i fortsättningen drivs i

aktiebolagsforra med anknyming tiU ett kunskaps- eller industriföretag.

En sådan ordning medför enUgt utredningen den fördelen att tydUga an­

svarsförhållanden åstadkoms mellan totalförsvaret och bolaget och att

totalförsvaret bör kunna dra bättre nytta av konkurrensen meUan olUca

leverantörer vid sin upphandling av informations- och läromedelstjänster.

Utredningen pekar också på att ett samgående med ett redan etablerat

företag medför en angelägen förstärknmg av kompetensen på området

och att totalförsvaret därmed långsUctigt kan erbjudas kvaUtativt

högtstående tjänster.

4

Jag delar utredningens bedömrung att totalförsvarets intressen bäst Prop. 1992/93:162 tillgodoses ora aktiebolagsformen väljs som associationsform for verk­samheten. Riksrevisionsverket har i en översyn av konkurrensutsatt verksamhet hos vissa förvaltningsmyndigheter (RRV Dnr 20-91-0908) rekommenderat att bolagsformen som ett första steg övervägs för För­svarets mediecenter, dock med beaktande av att den ekonomiska kom­petensen bör utvecklas. Jag anser säledes att verksamheten i fraratiden bör kunna bedrivas i aktiebolagsforra.

Vid slälliungstagandet tiU frågan om verksaraheten lärapUgen bör be­drivas i aktiebolagsforra, mäste raöjligheteraa tiU sekretess och säker­hetsskydd beaktas. Här har regeringen i 5 § förordningen (1981:421) om säkerhetsskyddet vid statiiga rayndigheter ålagt rayndigheteraa en skyldighet att förbinda utiämnandet av uppgifter tiU en organisation, ett företag eller tiU nägon annan enskild med sädant förbehåU rörande totalförsvaret eller rikets säkerhet som anges i 14 kap. 9 eUer 10 § sekretesslagen (1980:100). Om det föreUgger ett kontraktsförhållande skall, enligt samma föreskrifter, utiämnandet även förbindas med de avtalsrättsliga vUlkor som behövs tiU skydd för uppgifteraa. Överbefäl­havaren och RikspoUsstyrelsen har utfärdat närmare föreskrifter och allmänna räd beträffande säkerhetsskyddet kring upphandling och arbete för statens behov som med hänsyn till rUcets säkerhet skall hemlighållas. Mot bl.a. denna bakgmnd anserjag att det frän säkerhetsskyddssynpunkt inte föreligger några hinder mot att föra över myndighetens verksamhet till ett aktiebolag.

Av betydelse i sammanhanget är ocksä de krav som bör ställas på den som skaU driva verksamheten. Bäde säljare och köpare kan antas ha intresse av att fä viss stabilitet cx;h kontinuitet i verksamheten i samband med en överlåtelse av rörelsen. Detta kan trohgtvis säkerställas genom avtal eller beläggningsgarantier som även kan förbättra möjUgheten att erbjuda personalen fortsatt anställning. Jag anser att det finns goda möjligheter för säväl stadigt som privat ägda företag att tiUgodose dessa krav. Lämpliga intressenter bör enhgt min mening finnas bland kunskaps-och industriföretagen i branschen. Irman sluUig stäUning kan tas tiU frågan om ägarskapet, mäste emeUertid närmare kontakter tas med tärUcbara köpare. När en överlåtelse av tiUgångama och skuldema i Försvarets mediecenter kan genomföras pä godtagbara vUlkor, bör regeringen ha möjUghet att besluta om en sådan överlåtelse.

Regeringen bör därför bemyndigas att vid lämpligt tillfälle överiäta

statens tiUgångar och skulder i myndigheten tUl ett lämpUgt statiigt eUer

privat ägt aktiebolag. Därvid utesluter jag inte att, i vart faU under en

övergångstid, ett nytt staUigt ägt aktiebolag bildas för ändamålet, eller att

staten bUr delägare i ett nytt bolag. Snarast efter överlåtelsen bör

myndigheten Försvarets mediecenter läggas ned. Bemyndigandet for

regeringen bör ocksä innefatta raöjUgheten att avyttra de aktier som

staten kan komma att äga i bolaget.

5

1 samband med förändringaraa mäste tiUgångar och skulder, bl.a. pen-    Prop. 1992/93:162 sionsskulderaa, samt förplUctelsema i det statiiga trygghetssysteraet i myndighetens verksamhet utvärderas. Även raöjligheteraa för personalen vid myndigheten att fä anställning hos den nye ägaren behöver klarläg­gas.

Utgångspunkten för reformen är i första hand att fä tiU ständ en mer ändamålsenUg verksamhetsform, mte att åstadkomma besparingar. Det bör i sammanhanget påpekas att verksamheten hittiUs har gett ekonomiskt överskott. Om den kommersieUa mognadsgraden kan ökas ytterUgare, borde en större lönsamhet i rörelsen kunna uppnås. Därför delar jag utredningens uppfattning att en utgängspunkt bör vara att de anställda genora avtal eUer garantier erbjuds anställning i ägarföretaget.

De spörsmål som nu nämnts samt frägan om det behövs en särskUd orgaiusation för avvecklingen av Försvarets mediecenter kräver ytterU­gare beredning och överväganden. Jag avser att senare föreslä regeringen att bemyndiga mig att tillkaUa en särskild utredare för dessa uppgifter. Utredaren bör fä uppdrag att genomföra nödvändiga förberedelser och förhandlingar inför bolagiseringen. Detta bör även innefatta förslag tiU erforderliga författtiingsändringar m.m. och tiU lösning av frägan om behandlingen av myndighetens arkiv. Utredaren bör vidare utarbeta de avtal som behövs inför regeringens beslut i frägan.

3 Hemställan

Med hänvisning till vad jag nu har anfört hemställer jag att regeringen föreslär riksdagen att

1.

godkänna att Försvarets mediecenter läggs ned,

2.

bemyndiga regeringen att överlåta statens tillgångar och skulder i Försvarets mediecenter till ett StatUgt eUer privat ägt aktiebolag i enlighet med vad jag förordat,

3.     bemyndiga regeringen att försälja aktieraa i ett sädant

statiigt ägt aktiebolag.

Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens övervägjmden och beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de förslag som före­draganden har lagt fram.