Regeringens skrivelse

1995/96:199

JAS 39 Gripen-projektet

Skr.

1995/96:199

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 15 maj 1996

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thage G[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Försvarsdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnar regeringen en redovisning rörande läget i

JAS 39 Gripen-projektet.

Innehållsförteckning

1 Förord..................................................... 3

2 Projektredovisning......................................... 4

 2.1 Teknik och utbildning............................... 4

 2.2 Ekonomi............................................. 5

3 Vissa frågor med anledning av Riksrevisionsverkets utred-ning 6

 3.1 Inledning........................................... 6

 3.2 Utgiftsutveckling................................... 6

 3.3 Förskott och återbetalning.......................... 6

 3.4 Beställningar....................................... 7

 3.5 Ekonomiska ramar.................................... 7

 3.6 Priskompensation.................................... 8

 3.7 Projektrisker....................................... 9

 3.8 Projektets styrning................................. 9

Bilaga: Riksrevisionsverkets sammanfattning av utredning rörande

 JAS 39 Gripen-projektets ekonomi

1 Förord

I enlighet med riksdagens beslut 1982 om riktlinjer för utveckling och anskaff-

ning av JAS 39-systemet skall regeringen årligen redovisa läget in-om projektet

för riksdagen (prop. 1981/82:102 bil 2, bet. 1981/82:FöU-18, rskr. 1981/82:374).

Grunden för projektets värdering är riksdagsbe-slutet om riktlinjer för JAS 39-

projektet fram till år 2000 (prop. 1982/-83:119, bet. 1982/83:FöU9, rskr.

1982/83:271).

 Med anledning av sammanslagningen av Försvarsmakten till en myn-dighet och

Försvarets materielverks förändrade roll till uppdragsmyndig-het, fattade

regeringen den 17 november 1994 beslut om ändrade ansvarsförhållanden

beträffande myndigheternas styrning och uppföljning av JAS 39-projektet

(Fo94/2332/ESU). Vidare reglerades hur rapporteringen till regeringen skall ske.

Den årliga rapporteringen till regeringen av JAS 39-projektet sker därför från

och med budgetåret 1994/95 i bilaga till För-svarsmaktens årsredovisning.

Försvarsmakten lämnade den 29 september 1995 den årliga redovisningen för

budgetåret 1994/95 till regeringen.

 Regeringen kommer även i fortsättningen att varje år skriftligen infor-mera

riksdagen om utvecklingen av JAS 39-projektet. Därutöver genom-förs särskilda

redovisningar för riksdagens försvarsutskott. Den regel-bundna informationen

till riksdagen bygger till övervägande del på För-svarsmaktens årsredovisningar.

 Regeringen uppdrog den 9 mars 1995 åt Riksrevisionsverket att göra en gen-

omgång av JAS 39-projektets ekonomi (Fo95/586/ESU, Fo95/-558/ESU).

Totalkostnaden för delserie 1 och 2 skulle beräknas. Av redo-visningen skulle

framgå statens beräknade kostnader för hittills tecknade kontrakt och för ännu

inte tecknade kontrakt för delserie 1 och 2. Vidare skulle framgå

kostnadsförändringar i projektet, deras orsaker samt pris-kompensationssystemets

effekter för projektets genomförbarhet. Effekt-erna av ambitionsändringar,

teknisk fördyring och av valutakursföränd-ringar skulle också anges.

 Rapporten överlämnades till regeringen den 3 april 1996 (RRV 1996-03-21, dnr

20-95-0520).

 Frågan om JAS 39-projektets fortsatta utveckling bereds som en del av den

andra etappen inför försvarsbeslutet. Regeringen uppdrog därför den 21 december

1995 åt Försvarets materielverk att inleda förhandlingar med Industrigruppen JAS

AB rörande JAS 39-projektets fortsatta utveck-ling (Fo95/2533/MIL). Avsikten är

bl.a. att från dessa förhandlingar er-hålla underlag för överväganden rörande

anskaffning av JAS 39 delserie 3. Uppdraget till Försvarets materielverk innebär

inte att slutföra för-handlingarna eller att sluta avtal som på något sätt

hindrar regeringen eller riksdagen att ta ställning inför försvarsbeslutets

andra etapp.

 I det följande lämnas den årliga redovisning av JAS 39-projektets ut-veckling

som riksdagen ålagt regeringen. Vidare tar regeringen upp vissa frågor med

anledning av Riksrevisionsverkets rapport. Riksrevisions-verkets egen

sammanfattning av rapporten bifogas denna skrivelse.

2 Projektredovisning

2.1 Teknik och utbildning

Försvarsmaktens och Försvarets materielverks samlade bedömning av läget i JAS

39-projektet är att kraven på egenskaper och prestanda enligt

projektspecifikationen i allt väsentligt kommer att kunna uppfyllas. I flera

avseenden bedöms kraven komma att överträffas.

 Regeringen har inte skäl att ifrågasätta dessa bedömningar.

 Utvecklingsarbetet med grundflygplanet är i det närmaste slutfört. Det

kvarvarande utvecklingsarbetet omfattar främst verifiering av flygegenskaper vid

höga anfallsvinklar. Dessa flygprov påbörjades under hösten 1995 och avses

slutföras under år 1997.

 Utvecklingen av det nya styrsystemprogrammet har utfallit positivt. In-förande

i serieflygplan sker nu successivt. Programmet medger att fulla operativa

prestanda efterhand kommer att kunna utnyttjas.

 Ett åtgärdsprogram för att eliminera de konstaterade miljö- och tillgänglig-

hetsproblemen med hjälpkraftaggregatet (APU) har utarbetats. In-riktningen

innebär på sikt ett byte av nuvarande hjälpkraftaggregat.

 En ny målsättning för varnings- och motmedelssystemet har utarbetats av För-

svarsmakten. Inriktningen innebär en bättre anpassning till framti-da möjliga

hot.

 Flygutprovning med den tvåsitsiga versionen av JAS 39 påbörjades i april 1996.

Liksom tidigare bedömer Försvarsmakten att leveranser av denna flygplanversion

kan ske med början under år 1998.

 Serieleveranser av bombkapseln påbörjades under år 1995.

 Införande av beställd radarjaktrobot (AMRAAM) för JAS 39 pågår. Roboten kommer

att med vissa begränsningar vara operativ från år 1998 och fullt operativ från

år 2001.

 Tillverkningen av serieflygplan löper väl med kontinuerligt minskande

genomloppstider. Fram till och med april 1996 har 18 serieflygplan leve-rerats.

Dessa flygplan används för såväl markomskolning av teknisk personal som för in-

ledande flygutbildning av flygvapnets blivande flyg-instruktörer på JAS 39. De

30 flygplanen i delserie 1 beräknas vara levererade omkring årsskiftet 1996/97.

 Under 1996 kommer tillräckliga prestanda och funktioner att kunna ut-nyttjas i

JAS 39 för att den taktiska utprovningen inom flygvapnet skall kunna genomföras

som planerat.

 Anpassning av de tekniska möjligheterna till människans förmåga utgör i JAS 39

ett viktigt område. Ett omfattande analysarbete återstår för att krav

och målsättningar skall kunna nås till alla delar. Området prioriteras därför

inom såväl Försvarets materielverk som Försvarsmakten.

 Utbildningsanordningarna för den till F 7 centraliserade flygutbildning-en på

JAS 39 är under slutuppförande. Bland annat håller Gripencentrum på att

färdigställas. Denna utbildningsanläggning kommer att innehålla bl.a. de

anordningar i form av utbildningslokaler och simulatorer som erfordras för

utbildningen av JAS 39-piloter. Vidare har flygverkstaden och en av de två

hangarerna anpassats för JAS 39.

 Den första krigsdivisionen JAS 39 beräknas kunna sättas upp under år 1997, den

andra under år 1998.

2.2 Ekonomi

Det ekonomiska läget inom JAS 39-projektet redovisades senast i 1995 års

budgetproposition.

 Riksdagen godkände den 12 maj 1993 regeringens förslag att JAS 39-projektets

planeringsram, den s.k. JAS-ramen, skall ändras från 50,0 mil-jarder kronor i

prisläge februari 1992 till 60,2 miljarder kronor i samma prisläge, i samband

med att hela projektet omdefinieras (prop. 1992/-93:100 bil. 5, bet.

1992/93:FöU9, rskr. 1992/93:333).

 Försvarets materielverks beräkning av de totala utgifterna för projektet

uppgick till 67,0 miljarder kronor i prisläge 1994/95. Denna beräkning är

myndighetens prognos av totalkostnaden för projektet med beaktande av

hittillsvarande utbetalningar i löpande priser och återstående beräknade

utbetalningar med avseende på ingångna och planerade avtal. I 1995 års

budgetproposition angav regeringen att den omräknade planeringsramen för

projektet uppgick till 66,98 miljarder kronor i samma prisläge.

 Av Försvarsmaktens årsredovisning för budgetåret 1994/95 framgår att

förbrukade medel inom JAS-ramen, från projektstarten 1982 till och med den 30

juni 1995, uppgår till 32,5 miljarder kronor i löpande priser varav 4,7

miljarder har förbrukats under budgetåret 1994/95.

 Försenade flygplanleveranser, vilket resulterat i senareläggning av vissa

materielbeslut, har medfört att för budgetåret 1994/95 tilldelade ekonomiska

resurser inte till fullo förbrukats.

 Inför 1992 års försvarsbeslut konstaterades att JAS 39 Gripen-projektet

eventuellt skulle behöva ytterligare resurser inom försvarsbeslutsperioden 1992-

1997, men att detta kunde mötas genom omfördelning av resurser från perioden

1997-2002. I 1993 års regleringsbrev medgavs Försvarets materielverk en rörlig

kredit i Riksgäldskontoret på 1,7 miljarder kronor att användas för

betalningsförskjutningar inom JAS-systemet. Denna kre-dit - det s.k. JAS-lånet -

utnyttjades budgetåret 1993/94. Under budget-året 1994/95 har Försvarsmakten

haft möjlighet att utöka lånet med ytter-ligare 1,1 miljarder kronor (regerings-

beslut 1994-11-17, Fo94/2332/-ESU). Denna möjlighet har inte behövt utnyttjas.

3 Vissa frågor med anledning avRiksrevisionsverkets utredning

3.1 Inledning

Riksrevisionsverkets egen sammanfattning av rapporten återges i sin hel-het i

bilaga till denna skrivelse. I det följande tar regeringen upp vissa frågor med

anledning av Riksrevisionsverkets rapport.

Riksrevisionsverket har i sin rapport genomgående redovisat belopp i prisläge

februari 1994. Om inget annat anges är beloppen redovisade i detta prisläge.

3.2 Utgiftsutveckling

Enligt Riksrevisionsverket har JAS-ramen under perioden 1981/82 till 1994/95

ökat från 25,7 miljarder kronor till 67,6 miljarder kronor. Riks-revisionsverket

bedömer att av ökningen med ca 42 miljarder kronor svarar

- ändrat materielinnehåll för 1,6 miljarder kronor,

- ändrade valutakurser för 9,5 miljarder kronor,

- den generella inflationen för ca 24 miljarder kronor,

- en prisutveckling utöver den generella inflationen för ca 7 miljarder kronor.

 Riksrevisonsverket bedömer inte att utgiftsutvecklingen i JAS 39-projektet är

anmärkningsvärd eller onormal i jämförelse med projekt av samma art eller

storlek. Större delen av utgiftsutvecklingen kan också förklaras av yttre

faktorer som inte varit påverkbara från projektets sida såsom inhemsk generell

inflation och valutakursförändringar.

 Regeringen har inte skäl att ifrågasätta denna bedömning. Förändringen av

materielinnehållet godkändes i allt väsentligt av riksdagen 1993.

 Riksrevisionsverket har i sin redovisning enligt ovan utgått från För-svarets

materielverks utgiftsram och inte från den av regeringen angivna planeringsramen

om 66,98 miljarder kronor.

3.3 Förskott och återbetalning

I avtalen mellan Industrigruppen JAS AB och Försvarets materielverk om

utveckling och anskaffning av JAS 39 förekommer betalningsplaner med

förskottsbetalningar. Riksrevisionsverket har funnit att för avtalet från 1982

avseende typutveckling och leverans av delserie 1 kommer för-skottsbetalningarna

att sammantaget väsentligt överstiga den slutliga kost-naden för detta avtal och

medföra återbetalning till staten.

 Regeringen är informerad om att förskottsbetalningarna för typutveck-ling och

leverans av delserie 1 överstiger det i kontraktet mellan indu-strin och

Försvarets materielverk avtalade fastpriset. Riksrevisionsverket anger i sin

rapport att det överskjutande beloppet uppgår till ca 1,7 miljarder kronor.

Regeringen förutsätter att det överskjutande beloppet återbetalas till

Försvarsmakten under 1997.

 I likhet med avtalet från 1982 innehåller avtalen från 1992 avseende delserie

2 och JAS 39B betalningsplaner med förskottsbetalningar. Även dessa avtal kan

medföra återbetalningar till staten.

 Regeringen avser att för JAS 39-projektets fortsatta utveckling se över frågan

om förskott till industrin.

3.4 Beställningar

Riksrevisionsverket har granskat om det mot JAS-ramen har redovisats

beställningar som inte är hänförliga dit eller om JAS 39-verksamhet har

finansierats på annat sätt än med medel inom JAS-ramen.

 Granskningen har inte visat att några i sammanhanget väsentliga belopp har

utbetalats från andra myndigheter än Försvarets materielverk till före-tagen

inom Industrigruppen JAS AB. Högst 14 miljoner kronor, som kan ha koppling till

JAS-projektet, har såvitt framgår av Riksrevisionsverkets granskning tagits emot

av Industrigruppen JAS AB avseende teknikut-veckling, lönebidrag,

rekryteringsstöd och företagsutbildningsstöd från andra myndigheter än

Försvarets materielverk. Granskningen har vidare inte givit anledning att

ifrågasätta att projektets kostnader är riktigt redo-visade avseende

utbetalningar från Försvarets materielverk. Riksrevi-sionsverket har inte heller

funnit att det från företagens sida felaktigt re-dovisats beställningar mot JAS-

kontrakten.

 Riksrevisionsverket har granskat om det förekommer beställningar från

Försvarets materielverk avseende en av riksdagen ej beslutad och av regeringen

ej beställd delserie 3 av JAS 39.

 Riksrevisionsverkets granskning har inte visat att det finns några be-

ställningar från Försvarets materielverk avseende en tredje delserie. I

granskningen har konstaterats att beställningar gjorts avseende vissa studier av

utvecklingspotential för flygplan JAS 39. Riksrevi-sionsverket bedömer att dessa

beställningar är ett led i en naturlig fram-förhållning i projektet och att de

inte är särskilt hänförbara till en even-tuell tredje delserie.

3.5 Ekonomiska ramar

Riksrevisionsverket konstaterar att begreppet JAS-ram har haft olika in-nebörd i

olika sammanhang. Den av regeringen 1982 fastställda planer-ingsramen skulle

omräknas enligt de principer som gäller för materielob-jekt inom försvaret, dvs.

med försvarsprisindex (FPI). Den av Försvarets materielverk redovisade

utgiftsramen definieras som verkställda utbetal-ningar i löpande priser samt

planerade framtida betalningar i aktuellt prisläge. I dessa belopp ingår

prisomräkning enligt avtalade index- och valutaklausuler.

 I juni 1995 uppgick Försvarets materielverks utgiftsram till 67,6 miljarder

kronor. En av Riksrevisionsverket med FPI som grund framräknad planeringsram

skulle uppgå till 57,2 miljarder kronor. Denna skillnad beror på att i

utgiftsramen anges återstående betalningar utifrån index- och valutaklausuler i

avtalade kontrakt, vilket resulterat i högre belopp relativt en omräkning med

FPI.

 Förhållandet är delvis en effekt av deprecieringen av kronan 1992 som

omedelbart påverkade utgiftsramen men som slår igenom i FPI med viss

fördröjning. Effekten av den förbättrade kronkursen under 1995 och 1996 har ännu

inte påverkat ramarna.

 Riksrevisionsverket menar att Försvarsmaktens årliga redovisningar av

projektläget för JAS 39 bör kompletteras med en FPI-omräknad planer-ingsram så

att jämförelser kan göras mot planerad nivå.

 Regeringen avser att bereda frågan inför höstens försvarsproposition.

Utgångspunkten för den jämförande analysen bör dock vara en av reger-ingen FPI-

omräknad planeringsram.

3.6 Priskompensation

Priskompensationssystemet har förändrats ett flertal gånger under JAS 39-

projektets gång. Riksrevisionsverket finner trots detta att systemet inte varit

följsamt mot förändringar i priser och valutakurser.

 Riksrevisionsverket föreslår därför att regeringen överväger en enklare modell

för priskompensation där avstämning görs i efterhand.

 Regeringen anser att en av grundprinciperna för det priskompensa-tionssystem

som används inom statsförvaltningen i dag är att anslags-nivån bör vara ett

uttryck för beslutad ambitionsnivå i verksamheten och att priskompensationen

skall budgeteras inför budgetåret. En annan grundprincip är att det är den

allmänna prisutvecklingen i den kon-kurrensutsatta sektorn som är utgångspunkt

för kompensationen. Regeringen anser därför att ett priskompensationssystem som

bygger på en prognos där avstämning görs i efterhand strider mot dessa

principer. Riksrevisionsverkets förslag till priskompensationssystem är därmed

inte aktuellt för JAS 39-projektet.

 Regeringen föreslog i 1995 års budgetproposition former för JAS-ram-ens

konstruktion och omräkningsmetodik. Vidare föreslogs ett nytt

priskompensationssystem för JAS 39-projektet. Riksdagen har godkänt förslagen

(bet. 1994/95:FöU4, rskr. 1994/95:338).

3.7 Projektrisker

Riksrevisonsverket konstaterar att indikationer på förseningar och kost-

nadsökningar har hanterats och rapporterats till regeringen på ett rättvis-ande

sätt och i överensstämmelse med de projektadministrativa anvis-ningar som

regeringen fastställt för projektet. Riksrevisionsverket bedömer att

förseningarna inte är större än vad som kan anses vara van-ligt i denna typ av

stora och långsiktiga utvecklingsprojekt.

 Risken för framtida kostnadsavvikelser bedöms av Riksrevisionsverket som

relativt liten sedan bl.a. provverksamhet och modifiering av tillfäll-iga

lösningar slutförts. Detta innebär enligt Riksrevisionsverket att risken för

fördyringar, under förutsättning av en stabil industriell motpart och med

kompensation för valutaförändringar, måste betraktas som liten un-der åren 2000-

2010, jämfört med tidigare skeden i projektet.

 Regeringen gör ingen annan bedömning.

 Regeringen avser att noggrant följa utvecklingen vad gäller såväl tek-niska

som ekonomiska risker i JAS 39-projektet.

3.8 Projektets styrning

Regeringen avser att för JAS 39-systemets fortsatta utveckling pröva formerna

för den ekonomiska styrningen. Frågan bereds därför i särskild ordning inför

höstens försvarsproposition. Därutöver avses också att efter hand inordna

projektet i den normala programhanteringen i Försvars-makten.

Riksrevisionsverkets sammanfattning

RRV har på regeringens uppdrag utrett frågor som rör JAS 39 Gripenprojektets

ekonomi.

Kostnaderna för delserie 1 och 2

Den av regeringen och riksdagen beslutade JAS-ramen, uppgick i juni 1995 till

67,6 miljarder kr (prisnivå februari 1994, pn 94). Då var i stort sett samtliga

inplanerade medel utlagda i beställningar för utveckling av JAS 39A, för

tillverkning av delserierna 1 och 2 om 140 flygplan samt för utveckling av den

tvåsitsiga versionen JAS 39B. För vapen, annan ut-rustning m.m. återstod det

därutöver enligt planeringen vid Försvarets Materielverk, att lägga ut

ytterligare beställningar om ca 17,3 miljarder kr. Denna planering rapporterades

av Försvarets Materielverk till För-svarsmakten och regeringen i

projektlägesrapport 1995-06-30.

 I juni 1995 hade totalt 32,5 miljarder kr i löpande priser betalats inom ramen

för projektet. Både avtalet 1982 om utveckling och tillverkning av delserie 1

och avtalet 1992 om tillverkning av delserie 2 innehåller betalningsplaner med

förskottsbetalningar. För avtalet från 1982 kommer förskottsbetalningarna

sammantaget väsentligt att överstiga den slutliga kostnaden för detta avtal och

medföra återbetalning till staten. Även vid slutreglering av avtalet från 1992

kan betalningsplaner i detta avtal kom-ma att medföra återbetalning till staten

av stora belopp.

 Sammantaget har RRV inte funnit underlag som visar att hela planer-ingsramen

för JAS-projektet om 67,6 miljarder kr (pn 94) kommer att behöva utnyttjas för

den anskaffning som nu planerats inom JAS-ramen. Viss anskaffning har emellertid

tidsmässigt senarelagts i förhållande till den ursprungliga planeringen 1982 och

därmed planerats utanför JAS-ramen.

Granskning av redovisningen

RRV har granskat hur IG JAS-företagen har redovisat beställningar och kostnader

på olika kontrakt. Granskningen har syftat till att utreda om JAS-ramen har

belastats med kostnader som inte är hänförliga till JAS-projektet. Granskningen

har också avsett att bedöma huruvida andra beställningar kan ha belastats med

kostnader som borde ha redovisats in-om JAS-projektet.

 RRV har inte funnit att några väsentliga belopp har utbetalats från andra

myndigheter än FMV till företagen inom IG JAS AB. Högst 14 Mkr, som kan ha

koppling till JAS-projektet, har såvitt framgår av RRVs granskning emottagits av

IG JAS AB avseende teknikutveckling, löne-bidrag, rekryteringsstöd och

företagsutbildningsstöd från andra myndig-heter än FMV.

 Granskningen har inte givit RRV anledning att ifrågasätta att JAS-projektets

kostnader är riktigt redovisade avseende utbetalningar från FMV.

 En stickprovsgranskning av tilläggsbeställningar utanför huvudavtalen liksom

av beställningar för annan likartad verksamhet visar inte att be-ställningar

redovisats felaktigt från IG JAS-företagens sida mot JAS-kontrakten.

Utbetalningar för ej beslutad delserie

RRV har granskat om det förekommer beställningar från Försvarets Materielverk

avseende framtida, av regeringen ännu ej beslutad delserie. Granskningen har

omfattat dels en granskning hos IG JAS ABs deläg-arföretag dels en genomgång av

redovisade kostnader hos Försvarets Materielverk.

 Vid RRVs granskning har inget framkommit som tyder på att det finns några FMV-

beställningar avseende en tredje delserie till Saab Military Aircraft, Volvo

Aero Corporation AB eller till[REDACTED_EFTERNAMN] Microwave Systems AB.

 RRV konstaterar vidare att inget framkommit som tyder på att det förekommer

kostnader avseende en tredje delserie redovisade mot JAS-kontrakten.

 RRV har i granskningen konstaterat att beställningar gjorts avseende studier

av utvecklingspotential för flygplan JAS 39 Gripen och för vida-reutveckling av

flygmotorn liksom för motoralternativ. RRVs bedömning är att dessa beställningar

är ett led i en naturlig framförhållning i projektet och att de inte är särskilt

hänförbara till en eventuell tredje del-serie.

JAS-ramen och priskompensation

RRV har konstaterat att begreppet JAS-ram har haft olika innebörd i olika

sammanhang.

 Den av regeringen 1982 fastställda planeringsramen, skulle omräknas enligt de

principer som gäller för materielobjekt inom försvaret d v s med

försvarsprisindex (FPI).

 Den av FMV redovisade utgiftsramen definieras som gjorda betalningar i löpande

priser samt planerade framtida betalningar i aktuellt prisläge. I dessa belopp

ingår prisomräkning enligt avtalade index- och valutaklausuler.

 I juni 1995 uppgick utgiftsramen till 67,6 miljarder kr (pn 94). Enligt RRVs

beräkningar uppgår en med försvarsprisindex (FPI) omräknad ram i samma prisnivå

till 57,2 miljarder kr. Denna beräkning har gjorts med beaktande av gjorda

utbetalningar i löpande priser.

 RRV bedömer att de årliga redovisningarna som legat till grund för projektets

utgiftsram i allt väsentligt har varit korrekta och i enlighet med tecknade

avtal. Den årliga redovisningen bör dock kompletteras med en planeringsram för

projektet så att jämförelser kan göras mot planerad nivå.

 Priskompensationssystemet har förändrats ett flertal gånger under JAS-

projektets gång. Systemet har trots detta inte varit följsamt med föränd-ringar

i priser och valutakusrser. En enklare modell för priskompensation där

avstämning kan göras i efterhand bör därför övervägas.

 Enligt RRVs bedömning har priskompensationssystemet hittills inte haft någon

negativ effekt för genomförandet av projektet. De skillnader som har förevarit

mellan tilldelad priskompensation och behovet har inte varit av en sådan

omfattning att de inte har kunnat hanteras genom om-fördelningar och avvägningar

inom försvaret. För framtiden bedömer RRV att valutakursens utveckling är en

väsentligare fråga med hänsyn till projektets stora valutaberoende.

Förändringar i materielinnehållet

I RRVs uppdrag ingår att bedöma kostnadsförändringar i JAS-projektet som är

orsakade av tekniska förändringar. Därutöver skall effekter av

ambitionsförändringar redovisas.

 Vad gäller grundflygplanet inklusive inbyggd utrustning har det hittills skett

mycket måttliga kostnadsökningar för staten som resultat av för-ändringar i

materielinnehållet.

 De mer väsentliga förändringarna, har föranletts av den snabba ut-vecklingen

på informationsteknikområdet som ägt rum under projektets gång. RRV bedömer att

förändringarna medför vissa ambitionshöjningar men anser det vara naturligt att

materielinnehållet i JAS 39-systemet an-passas efter teknikutvecklingen på ett

sådant avgörande område.

 Förändringar i materielinnehållet för grundflygplanet har i förhållande till

Projektspecifikationen enligt RRVs bedömning gett upphov till kostnadsökningar

på netto 1,1 miljarder kr (pn 94). Med hänsyn till projektets tekniska

komplexitet och de svårigheter det innebar i samband med den initiala

definitionen av projektet menar RRV att detta är mycket små förändringar. Dessa

förändringar har kunnat täckas med de reserver som avsattes för att möta

tekniska svårigheter, dvs. de ryms inom plan-eringsramens reserver för teknisk

osäkerhet.

 Vissa vapentyper har utgått eller senarelagts medan andra har minskats till

antalet. Bland annat har spaningskapseln planerats in utanför JAS-ramen. Detta

skedde vid omdefinitionen av ramen då även vissa omprio-riteringar gjordes vad

gäller den yttre utrustningen. För att komplettera till ursprunglig planering

krävs ytterligare anskaffning utanför JAS-pro-jektets planeringsram. Därvid

erfordras statsmakternas beslut enligt FMVs planering för fortsatt anskaffning

av JAS 39-systemet. För-svarsmakten föreslår i underlag till nytt försvarsbeslut

att detta behov av-vägs inom Försvarsmaktens anslag.

 Förutom den beslutade ändringen 1992 har kostnadsökningarna kunnat hanteras

genom omplanering inom ramen.

Orsaker till utgiftsförändringar

Under perioden 1981/82 till 1994/95 har JAS-ramen ökat från 25,7 till 67,6

miljarder kr vilket innebär en ökning med nästan 42 miljarder kr.

 RRV bedömer att:

 * ändrat materielinnehåll svarar för 1,6 miljarder kr av utgiftsökningen i

 projektet

 * 9,5 miljarder kr kan förklaras av ändrade valutakurser.

 * ca 24 miljarder av fördyringen kan förklaras av en mera generell

 prisutveckling i samhället. JAS-projektet jämförs därvid med ut-vecklingen

 av nettoprisindex, dvs. ett index som är rensat från effekten av indirekta

 skatter.

 * ca 7 miljarder kr har sin grund i en prisutveckling utöver generell

 inhemsk inflation mätt med nettoprisindex.

Den viktigaste förklaringen till utgiftsändringen p.g.a. ändrade valutakurser

och prisutvecklingen utöver inhemsk inflation finns i avtalet 1992. Detta

innebar en direkt utgiftsökning för projektet om 9,3 miljarder kr (pn 94)

relativt den ursprungliga utgiftsramen.

 Avseende mått på generell prisutveckling bör det uppmärksammas att

nettoprisindex redan som mått innehåller en valutaeffekt, dvs. det inklu-derar

därmed en del av den ovan nämnda förklaringen för ändrade valu-takurser.

 RRV bedömer att utgiftsutvecklingen i JAS-projektet inte kan anses som

anmärkningsvärd eller onormal för ett projekt av denna art eller storlek. Större

delen av utgiftsutvecklingen kan också förklaras av fak-torer som inte varit

påverkbara från projektets sida såsom valutakursför-ändringar och inhemsk

generell inflation.

Bedömning av övriga kostnader för försvaret

För att implementera JAS-projektet fordras en rad åtgärder som inte ligger eller

avsetts ligga inom JAS-ramen. Regeringsbeslutet vid starten av projektet gav

inga direktiv om att dessa kostnader skulle redovisas sär-skilt. De kan inte

heller enkelt fastställas, men RRV bedömer att de i form av utbetalningar i

löpande prisnivåer från projektets början till 1994/95 har uppgått till 2,5 - 3

miljarder kr. De största posterna är per-sonalkostnader, anpassning av bas- och

ledningssystem samt kostnader för ny-, till- och ombyggnad av mark, anläggningar

och lokaler.

Planering för fortsatt anskaffning

I uppdraget till RRV ingår att bedöma framtida kostnader för JAS-pro-jektets

delserier 1 och 2. Sedan försvarsbeslutet 1987 har FMV till ÖB/-Försvarsmakten

och regeringen redovisat de ekonomiska förutsätt-ningarna för JAS-projektets

planerade fortsättning. I planeringen för fort-sättningen av delserierna 1 och 2

ingår som väsentliga poster fortsatt an-skaffning av vapen, motmedel, fortsatta

serviceavtal för åren 2001 - 2009 samt kostnader för FMVs personal och

provverksamhet. I en tredje del av rapporten redovisar RRV planeringen för

fortsatt anskaffning av JAS 39-systemet som ännu inte beslutats av regering och

riksdag. RRV gör även en bedömning av de ekonomiska riskerna för denna

fortsättning.

 FMV har enligt planeringsdirektiv från Försvarsmakten beräknat kost-nader för

en eventuell tredje delserie med en planeringsinriktning om 180 flygplan. Fram

till våren 1995 skulle kostnaden för fortsatt anskaffning till delserierna 1 och

2 samt för en tredje delserie om 180 flygplan upp-gå till storleksordningen 60

miljarder kr utöver hittillsvarande planeringsram för JAS-projektet om 67,6

miljarder kr.

 Försvarsmaktens programplan för 1997 - 2001 ändrar de ekonomiska

förutsättningarna för planeringen. Den ändrade inriktningen medför re-duceringar

rörande JAS-programmets fortsättning.

Projektets organisation och styrning

Utvecklingsarbetet med grundflygplanet JAS 39A kommer, om inga ytterligare

förseningar inträffar, att vara drygt fyra år försenat jämfört med

huvudtidplanen från 1982. Serietillverkningen är ca ett år försenad. Huvuddelen

av förseningarna kan tillskrivas problem under utveckling och provverksamhet av

ett även i internationell jämförelse tekniskt avan-cerat styrsystem.

 Projektet organiserades på ett för FMV och industrin nytt sätt med ett

väsentligt större åtagande för industrin jämfört med tidigare flygplansprojekt.

RRV konstaterar att den nya organisationsformen medförde problem i projektets

inledande skede.

 FMVs projektuppföljning har varit ett viktigt instrument för styrning av

projektet. Den metod som använts för projektuppföljning möjliggjorde för FMV att

tidigt påvisa eftersläpningar och kostnadsöverdrag. RRV anser att det innebär en

brist att det inte redan vid projektstarten rådde samsyn mellan FMV och IG JAS

AB om metoden för projektuppföljning.

 RRV konstaterar att indikationer på förseningar och kostnadsökningar av FMV

har hanterats och rapporterats till regeringen på ett rättvisande sätt och i

överensstämmelse med de projektadministrativa anvisningar som regeringen

fastställt för projektet.

 RRV bedömer att:

 * förseningarna inte är större än vad som kan anses vara vanligt i denna typ

 av stora och långsiktiga utvecklingsprojekt.

 * samarbetsformerna, metoderna för uppföljning och den nuvarande

 organisationen uppfyller de avsedda funktionerna och bidrar till att

 projektet är under kontroll.

 * avrapporteringen till regeringen har skett på ett rättvisande sätt och i

 enlighet med fastställda regler.

Riskbedömning

Beträffande ett avtal om en eventuell delserie 3 noteras att FMVs pre-liminära

planering förutsätter en successiv modernisering av JAS 39-systemet under

delserie 3. Huvuddelen av systemet förutsätts dock bas-eras på statusen vid

slutleverans av delserie 2. Riskerna för förseningar och fördyringar genom

problem i utvecklingsarbete kan därvid bedömas som små relativt de osäkerheter

som staten och industrin hittills hanterat.

 Riskerna har successivt avtagit varefter som projektet framskridit.

Kvarvarande risker är mer typiska för projekt i produktions- och till-

verkningsskeden, men kan om de inte kontrolleras generera betydande

kostnadsavvikelser.

 RRV bedömer att risken för fortsatta kostnadsavvikelser är relativt liten

sedan väl provverksamhet och modifiering av tillfälliga lösningar slutförts samt

omutbildning av flygförare avslutats. Detta innebär att risker för av-vikelser i

projektets ekonomi, under förutsättning av en stabil industriell motpart och med

kompensation för valutaförändringar, måste betraktas som små under åren 2000 -

2010, i förhållande till tidigare skeden i projektet. En förutsättning för denna

bedömning är att de militära och tekniska hotbilder som JAS 39-systemet

specificerats för att möta i huvudsak fortfarande är giltiga.

 RRV bedömer att de mest framträdande ekonomiska riskerna under den fortsatta

anskaffningen av JAS 39-systemet är valutarisker, risker som kan kopplats till

industriell omstrukturering samt vissa kvarstående tek-niska risker vid

integration av utrustning vid kvarstående utvecklings-arbete samt vid

omutbildning av flygförare från system 37. Av den be-skrivning och

exemplifiering som projektledningen vid FMV gjort fram-går att riskerna inom

dessa områden bevakas.

FÖRSVARSDEPARTEMENTET

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 maj 1996

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Freivalds,
[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelse 1995/96:199 JAS 39 Gripen-projektet.