Regeringens proposition

1994/95:78

Ett Sverigehus i S:t Petersburg

Prop.

1994/95:78

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 3 november 1994

Mona[REDACTED_EFTERNAMN]

 Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utrikesdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner regeringens åtgärder för att,

enligt en överenskommelse mellan den svenska regeringen och S:t Petersburgs

stad, bilda ett aktiebolag samt bemyndigar regeringen att besluta om statliga

garantier till bolaget. Bolagets syfte är att förvalta fastigheter i S:t

Petersburg för etablering av ett Sverigehus med officiella, kulturella och

kommersiella funktioner.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3

2 Ärendet och dess beredning............... 3

3 Åtgärder för etablering av ett Sverigehus 4

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde.. 6

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner regeringens åtgärder för att bilda ett aktiebolag med syfte att

förvalta fastigheter i S:t Petersburg,

2. bemyndigar regeringen att utnyttja Statens Fastighetsverks verksamhetsresul-

tat för finansiering av bolagsbildningen inom en ram på 13 miljoner kronor samt

att besluta om framtida kapitaltillskott inom en ram på 7,2 miljoner kronor,

3. bemyndigar regeringen att besluta om statliga kreditgarantier till bolaget

inom en ram på 100 miljoner kronor.

Vidare föreslår regeringen att riksdagen mot bakgrund av ärendets brådskande

natur beslutar att förkorta motionstiden till 10 dagar.

2 Ärendet och dess beredning

 Regeringen gav i mars 1993 en utredare i uppdrag att undersöka förutsätt-

ningarna att i S:t Petersburg etablera ett Sverigehus med officiella, kulturella

och kommersiella funktioner. Utredaren, som avlämnade sin rapport i oktober

1993, konstaterade att förutsättningar fanns att gå vidare med projektet och

lämnade förslag till ett lämpligt objekt.

 Efter uppdrag av regeringen den 10 februari 1994 inleddes förhandlingar med

företrädare för S:t Petersburgs stad om genomförande av projektet.

Förhandlingarna har resulterat i att ett ramavtal har träffats mellan regeringen

och S:t Petersburgs stad om bildandet av ett ryskt aktiebolag. Härutöver har ett

aktieägaravtal jämte ett s.k. bolagscharter ingåtts varigenom Skanska

International Building AB får 49 % av aktierna, S:t Petersburgs stad 15 % och

svenska staten 36 %. Aktieägaravtalet har ingåtts med förbehåll för riksdagens

godkännande. Aktiekapitalet uppgår till 20 miljoner kronor.

 Regeringen har den 30 juni 1994 uppdragit åt Statens fastighetsverk att för

statens räkning teckna aktier i bolaget och vidta de åtgärder i övrigt som

följer av avtalen. Kostnaderna, högst 13 miljoner kronor, skall enligt samma

beslut under budgetåret 1994/95 belasta sjuttonde huvudtitelns förslagsanslag

Oförutsedda utgifter i avvaktan på riksdagens beslut.

3 Åtgärder för etablering av ett Sverigehus

Regeringens förslag: Svenska staten skall ingå som

delägare i ett bolag med syfte att förvalta fas-

tigheter i S:t Petersburg. Statens andel av kost-

naderna för teckning av aktier samt övriga bild-

ningskostnader, som övergångsvis har belastat

sjuttonde huvudtiteln Oförutsedda utgifter,

finansieras via ianspråktagande av Statens Fastig-

hetsverks verksamhetsresultat. Regeringen bemyndi-

gas att inom en ram på 7,2 miljoner kronor besluta

om kapitaltillskott till bolaget på motsvarande

sätt. Regeringen bemyndigas vidare att besluta om

kreditgarantier till bolaget inom en ram på 100

miljoner kronor.

Skälen för regeringens förslag: Etableringen av ett Sverigehus i S:t Petersburg

skall ses som ett led i utvecklingen av relationerna mellan Sverige och

Ryssland. Sverige har ett särskilt intresse av att utveckla förbindelserna med

S:t Petersburgsområdet, inte minst med tanke på den stora potentialen för handel

och ekonomiskt och kulturellt samarbete. Det är angeläget att svenska

myndigheter och svenskt näringsliv ges en naturlig bas för sin verksamhet i S:t

Petersburg och att Sverige på ett tydligt sätt manifesterar intresse för att

utveckla förbindelserna och närvaron i S:t Petersburg. Det är regeringens

bedömning att etableringen av ett Sverigehus i S:t Petersburg är ett lämpligt

sätt att uppnå dessa mål.

 Den fastighet som är aktuell i projektet är dels för stor och dels för dyrbar

att införskaffa och renovera för att enbart brukas av statliga intressen. Ett

ensidigt statligt engagemang innebär också en betydande finansiell och

operationell risk. Ambitionen har därför varit att projektet skall genomföras på

kommersiella villkor och med en långsiktig egen finansiell bärkraft.

 Resultatet av de två uppdrag som regeringen har givit inom ramen för

Sverigehusprojektet är de avtal som nu föreligger. Avtalen innebär att ett

Sverigehus etableras och förvaltas inom ramen för ett aktiebolag. Statens

ägarandel i detta bolag uppgår till 36 % och de resterande andelarna ägs av

Skanska International Building AB (49 %) och S:t Petersburgs stad (15 %). Genom

ägarspridningen kommer bolaget att få en bred och stabil bas för sin verksamhet.

 För statens del kommer preliminärt ca 1 500 m2 av fastighetens totalt ca 5 000

m2 förhyras för generalkonsulatets räkning. Härutöver har bl.a. Exportrådet och

Rikspolisstyrelsen visat intresse för lokaler i fastigheten.

 Regeringen gav den 30 juni 1994 i uppdrag till Statens fastighetsverk att i

enlighet med avtalen teckna aktier m.m. i bolaget. Uppdraget gavs med

utgångspunkt i att avtalens giltighet var beroende av riksdagens godkännande men

att betydande fördelar kunde uppnås om de administrativa förberedelserna och

verksamhetens inledande projektering kunde påbörjas redan under sommaren. För

att finansiera de kostnader som uppdraget skulle medföra för Statens

fastighetsverk medgavs verket rätt att under budgetåret 1994/95 disponera

anslaget Oförutsedda utgifter under sjuttonde huvudtiteln inom en ram på 13

miljoner kronor.

 Verksamheten vid Statens fastighetsverk innefattar anskaffning och förvaltning

av statligt ägda utlandsfastigheter. Investeringarna i dessa fastigheter

finansieras via lån i Riksgäldskontoret. Förvärv och förvaltning av aktier i

bolag som förvaltar fastigheter tillhör inte verksamheten vid Statens

fastighetsverk. Den gällande ordningen är att av staten ägda aktier bör

förvaltas direkt av respektive departement. Finansiellt bör dock anskaffningen

av aktierna i det bolag som avses förvalta Sverigehuset ses som en del i

anskaffningen av statliga utlandsfastigheter.

 För att finansiera investeringen i form av teckning av aktier och övriga

kostnader vid bildandet av bolaget i enlighet med avtalen bör därför Statens

fastighetsverk ges rätt att belasta årets resultat inom en ram på 13 miljoner

kronor. Verket skall därefter överföra aktierna till ansvarigt departement. Ett

sådant förfaringssätt innebär att den eventuella belastning på anslaget

Oförutsedda utgifter som har uppstått kan återställas genom att Statens

fastighetsverks verksamhetsresultat tas i anspråk för anskaffningen.

 Ombyggnaden av den aktuella fastigheten måste till stor del lånefinansieras.

Nödvändiga säkerheter för att nödvändig finansiering skall bli tillgänglig kan

inte erhållas genom banksystemet eller genom Exportkreditnämnden (EKN).

 Regeringen bedömer det därför som nödvändigt att staten inledningsvis utställer

en garanti till bolaget inom en ram på 100 miljoner kronor för att nödvändig

upplåning skall kunna ske. Garantin bör löpa fram till dess att bolagets

verksamhet och lönsamhet har stabiliserats och erforderlig finansiering kan ske

utan statlig garanti genom den ordinarie kreditmarknaden. Genom att ställa ut en

garanti till bolaget ökar statens risk betydligt i projektet. Garantin bedöms

emellertid som nödvändig för att projektet skall kunna realiseras. För att

motverka den ökade risken har regeringen och Skanska International Building AB i

ett avtal reglerat hur eventuella kapitaltillskott m.m. från de svenska ägarna

skall ges för att kunna kompensera ett inledande underskott i verksamheten och

därmed motverka garantiförluster för staten. Avtalet innebär att även staten

måste ge ett kapitaltillskott till bolaget om så bedöms nödvändigt.

 Ett sådant kapitaltillskott, som enligt avtalet kan komma att uppgå till 7,2

miljoner kronor, bör finansieras på samma sätt som kostnaderna för

bolagsbildningen.

 Med hänsyn till att avtal om bildande av aktiebolaget redan ingåtts och att

avtalens verkställande är beroende av riksdagens beslut bör ärendet avgöras

skyndsamt av riksdagen. Motionstiden bör därför förkortas till 10 dagar.

UTRIKESDEPARTEMENTET

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 3 november 1994

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

_________________

Regeringen beslutar proposition 1994/95:78 Ett Sverigehus i S:t Petersburg.