Regeringens proposition 2008/09:173

Beskattning av europeiska grupperingar för 

Prop. 

territoriellt samarbete 

2008/09:173 

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 16 mars 2009

Fredrik[REDACTED_EFTERNAMN]

Lena[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN] (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lämnas förslag till hur den nya associationsformen europeisk gruppering för territoriellt samarbete ska beskattas i Sverige. Förslaget är en följd av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS). En sådan gruppering ska enligt förordningen ha status som juridisk person och bestå av medlemmar som finns på minst två medlemsstaters territorium. Endast medlemsstater, myndigheter och offentligrättsliga organ kan vara medlemmar. Som offentligrättsliga organ räknas t.ex. kommunala bolag.

Förslaget innebär att en europeisk gruppering för territoriellt samarbete räknas som en ekonomisk förening vid beskattningen i Sverige. Detta föranleder ändringar i dels inkomstskattelagen (1999:1229), dels skattebetalningslagen (1997:483). Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 augusti 2009.

1

Innehållsförteckning

1 

Förslag till riksdagsbeslut ................................................................. 

3 

2 

Lagtext 

.............................................................................................. 

4 

2.1 

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen 

(1999:1229)........................................................................ 

4 

2.2Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483).......................................................................... 

6 

3 

Ärendet och dess beredning.............................................................. 

9 

4 

Förordningen om en europeisk gruppering för territoriellt 

samarbete (EGTS) .......................................................................... 

10 

5 

Beskattningen av en EGTS............................................................. 

12 

5.1 

Reglerna beträffande ekonomiska föreningar görs 

tillämpliga ........................................................................ 

12 

5.2 

Särskilt om näringsbidrag ................................................ 

17 

5.3 

Yrkesmässighetsbegreppet i mervärdesskattelagen ......... 

18 

5.4 

Hur beslut överklagas....................................................... 

19 

6 

Konsekvenser.................................................................................. 

20 

7 

Författningskommentarer ............................................................... 

20 

7.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen

(1999:1229)...................................................................... 

20 

7.2Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen

(1997:483)........................................................................ 

20 

Bilaga 1 Europaparlamentets och rådets förordning (EG) 

nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk 

gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) ...................... 

22 

Bilaga 2 Sammanfattning av promemorian Beskattning av 

europeiska grupperingar för territoriellt samarbete .............. 

35 

Bilaga 3 

Lagförslagen i promemorian Beskattning av europeiska 

grupperingar för territoriellt samarbete................................. 

36 

Bilaga 4 

Förteckning över remissinstanserna ..................................... 

40 

Bilaga 5 

Lagrådsremissens lagförslag................................................. 

41 

Bilaga 6 

Lagrådets yttrande ................................................................ 

45 

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 mars 2009......... 

46 

Prop. 2008/09:173

2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

2.lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483).

Prop. 2008/09:173

3

2 

Lagtext 

Prop. 2008/09:173 

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 b § och 29 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

2kap. 4 b §

Europakooperativ räknas som 

Europakooperativ 

och europe- 

ekonomiska föreningar. 

iska grupperingar för territoriellt 

samarbete (EGTS) 

räknas som 

ekonomiska föreningar. 

29kap. 2 §2

Med 

näringsbidrag 

avses stöd 

Med 

näringsbidrag 

avses stöd 

utan återbetalningsskyldighet som 

utan återbetalningsskyldighet som 

lämnas till en näringsidkare för 

lämnas till en näringsidkare för 

näringsverksamheten 

av staten, 

näringsverksamheten 

av 

staten, 

Europeiska gemenskaperna, lands- 

Europeiska gemenskaperna, lands- 

ting, kommuner, juridiska person- 

ting, kommuner, juridiska person- 

er som avses i 7 kap. 16, 17 och 

er som avses i 7 kap. 16, 17 och 

20 §§ 

och allmänningsskogar 

20 §§, 

allmänningsskogar 

enligt 

enligt lagen (1952:167) om all- 

lagen (1952:167) om allmännings- 

männingsskogar i Norrland och 

skogar i Norrland och Dalarna 

Dalarna. 

samt stöd av detta slag som be- 

slutas av en europeisk gruppering 

för territoriellt samarbete. 

Med näringsbidrag avses också stöd som lämnas i form av

1.elcertifikat till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 a § 1,

2.utsläppsrätter till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 b § första stycket,

3.utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläppsminskningar till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 b § andra stycket 1, och

4.stöd enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut, om stödet inte

– redovisas som en skuld i räkenskaperna, eller

– avser betalning för nyemitterade eller egna aktier.

1Lagen omtryckt 2008:803.

2Senaste lydelse 2008:816.

4

Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2009 och tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter den 31 juli 2009.

Prop. 2008/09:173

5

2.2 

Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen 

Prop. 2008/09:173 

(1997:483) 

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § och 22 kap. 1 b § skattebetalnings- 

lagen (1997:483) ska ha följande lydelse. 

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

1kap. 5 §

Vad som sägs i denna lag om handelsbolag gäller, om inte annat föreskrivs, även europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG).

Vad som sägs i denna lag om ekonomiska föreningar gäller, om inte annat föreskrivs, även europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS).

Nuvarande lydelse

22kap.

1 b §1

Beslut som rör juridiska personer överklagas enligt följande uppställning.

Beslut som rör 

överklagas hos den länsrätt 

1. ett handelsbolag 

inom vars domkrets bolaget enligt 

uppgift i handelsregistret hade sitt 

huvudkontor den 1 november året 

före det år då beslutet fattades 

2.en europeisk ekonomisk intressegruppering

inom vars domkrets intressegrupperingen hade sitt säte den 1 november året före det år då beslutet fattades

3. ett dödsbo 

som senast var behörig att pröva 

ett överklagande som rörde den 

avlidne 

4. någon annan juridisk person än som avses i 1–3

inom vars domkrets styrelsen hade sitt säte eller, om sådant saknas, förvaltningen utövades den 1 november året före det år då beslutet fattades

1Senaste lydelse 2003:664.

6

5. en juridisk person som inte är ett dödsbo och som har bildats efter den 1 november året före det år då beslutet fattades

6. en juridisk person som har upplösts

inom vars domkrets huvudkontoret 

Prop. 2008/09:173 

eller sätet var beläget eller, om 

huvudkontor och säte saknas, förvaltningen utövades då den juridiska personen bildades

som senast var behörig.

Föreslagen lydelse

22kap.

1 b §

Beslut som rör juridiska personer överklagas enligt följande uppställning.

Beslut som rör 

överklagas hos den länsrätt 

1. ett handelsbolag 

inom vars domkrets bolaget enligt 

uppgift i handelsregistret hade sitt 

huvudkontor den 1 november året 

före det år då beslutet fattades 

2.en europeisk ekonomisk intressegruppering

inom vars domkrets intressegrupperingen hade sitt säte den 1 november året före det år då beslutet fattades

3. en europeisk gruppering för 

inom vars domkrets grupperingen 

territoriellt samarbete 

hade sitt säte den 1 november året 

före det år då beslutet fattades 

4. ett dödsbo 

som senast var behörig att pröva 

ett överklagande som rörde den 

avlidne 

5. någon annan juridisk person än som avses i 1–4

inom vars domkrets styrelsen hade sitt säte eller, om sådant saknas, förvaltningen utövades den 1 november året före det år då beslutet fattades

6. en juridisk person som inte är ett dödsbo och som har bildats efter den 1 november året före det år då beslutet fattades

inom vars domkrets huvudkontoret eller sätet var beläget eller, om huvudkontor och säte saknas, förvaltningen utövades då den juridiska personen bildades

7. en juridisk person som har som senast var behörig. 

upplösts 

7 

Denna lag träder i kraft den 1 augusti 2009.

Prop. 2008/09:173

8

3 

Ärendet och dess beredning 

Prop. 2008/09:173 

Den 5 juli 2006 beslutade Europaparlamentet och rådet att anta förordningen (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS), se bilaga 1. En europeisk gruppering för territoriellt samarbete (i det följande benämnd EGTS eller gruppering) är en ny associationsform inom EU. Grupperingen ska ha som mål att underlätta och främja gränsöverskridande, transnationellt och/eller interregionalt samarbete mellan EU:s medlemsstater i syfte att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen. Enligt förordningen ska en gruppering i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den medlemsstatens nationella lagstiftning. En gruppering ska bestå av medlemmar som finns på minst två medlemsstaters territorier. Medlemmar i en gruppering kan vara stater och regionala eller lokala myndigheter samt vissa offentligrättsliga organ, t.ex. kommunala bolag.

Regeringen beslutade den 16 november 2006 att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att överväga behoven av nya författningar och författningsändringar med anledning av Europaparlamentets och rådets beslut om en ny förordning om EGTS. I uppdraget ingick inte att föreslå ändringar i grundlag eller skattelagstiftning. Utredningen överlämnade i december 2007 sitt slutbetänkande Territoriellt samarbete inom EU (SOU 2007:105). Därefter utarbetades inom Näringsdepartementet en kompletterande promemoria med förslag om redovisningsregler för EGTS. Både betänkandet och den kompletterande promemorian har remitterats. Med anledning av förslagen i betänkandet samt promemorian har regeringen denna dag beslutat propositionen Lag om europeiska grupperingar för territoriellt samarbete m.m. (prop. 2008/09:174).

Genom förordningen om EGTS aktualiseras även frågan om hur sådana grupperingar ska behandlas i skattelagstiftningen. Inom Finansdepartementet har därför under hösten 2008 en promemoria utarbetats innehållande förslag om beskattning av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete. En sammanfattning av promemorian finns i bilaga 2. Promemorians lagförslag finns i bilaga 3.

Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 4. En sammanställning av remissyttrandena finns tillgänglig i lagstiftningsärendet (dnr Fi2008/7285).

Propositionens förslag motsvarar i allt väsentligt det remitterade förslaget.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 19 februari 2009 att inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 5. Lagrådet har lämnat förslagen utan erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 6. I förhållande till lagrådsremissens förslag har en ändring av redaktionell karaktär gjorts. Dessutom föreslås nu att lagändringarna ska träda i kraft den 1 augusti 2009.

9

4 

Förordningen om en europeisk gruppering för Prop. 2008/09:173 

territoriellt samarbete (EGTS) 

Förordningen (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) tillämpas från och med den 1 augusti 2007. Förordningen är bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. I de fall frågor uppstår som inte regleras av förordningen ska nationell lagstiftning i den medlemsstat där en gruppering har sitt registrerade säte tillämpas (artikel 2).

Grupperingens mål och status

Enligt förordningen ska en EGTS ha som mål att underlätta och främja gränsöverskridande, transnationellt och/eller interregionalt samarbete (territoriellt samarbete) mellan grupperingens medlemmar i syfte att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen (artikel 1.2). Grupperingen ska ha status som juridisk person och ska i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den medlemsstatens nationella lagstiftning. Den ska särskilt kunna förvärva och avyttra fast och lös egendom, anställa personal samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter (artikel 1.3 och 1.4).

Sammansättning

En gruppering ska bestå av medlemmar som finns på minst två medlemsstaters territorier (artikel 3.2). Medlemmarna i en gruppering kan verka på områden som geografiskt gränsar till varandra, men även medlemmar på områden som inte angränsar till varandra kan delta i en gruppering.

Medlemmarna i en gruppering kan bestå av dels medlemsstater och regionala eller lokala myndigheter, dels organ som regleras av offentlig rätt i enlighet med bestämmelser i EG-direktivet om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster. Ett sådant offentligrättsligt reglerat organ kan t.ex. vara ett kommunalägt bolag. Även sammanslutningar av organ som tillhör en eller flera av dessa kategorier får vara medlemmar i en gruppering (artikel 3.1). Enheter från icke EU-stater, s.k. tredjeland, omfattas inte av förordningen. Sådana enheter kan dock delta i en gruppering när lagstiftningen i ett tredjeland eller avtal mellan medlemsstater och tredjeländer medger detta (skäl 16).

Bildandet av en gruppering

Ett beslut att bilda en gruppering är frivilligt och fattas på initiativ av grupperingens blivande medlemmar. Medlemmarna ska upprätta förslag till avtal och stadga. Avtalet ska innehålla uppgifter om bl.a. grupperingens namn och medlemmar, det territorium inom vilket grupperingen kan utföra sina uppgifter, grupperingens särskilda mål och uppgifter samt grupperingens registrerade säte. Grupperingen ska registreras i den med-

lemsstat där den har sitt säte.

10

Godkännande och registrering 

Prop. 2008/09:173 

Varje medlems deltagande i en gruppering ska godkännas av den med- 

lemsstat enligt vars lagstiftning medlemmen har bildats. Medlemsstaten 

ska även godkänna varje ändring av avtalet och betydande ändringar i 

stadgan. Grupperingen förvärvar status som juridisk person vid dagen för 

registreringen eller offentliggörandet av stadgan beroende på vilket som 

inträffar först. En gruppering kan därmed förvärva och avyttra fast och 

lös egendom, anställa personal och föra talan inför domstolar och andra 

myndigheter. 

En grupperings uppgifter 

Grupperingen agerar på sina medlemmars vägnar och grupperingen har 

att utföra de uppgifter som medlemmarna ger den. Uppgifterna ska vara 

begränsade till underlättande och främjande av territoriellt samarbete för 

att stärka ekonomisk och social sammanhållning. Vidare gäller att upp- 

gifterna måste omfattas av varje medlems behörighet enligt dess natio- 

nella lagstiftning (artikel 7.2). En gruppering får inte utföra uppgifter 

som innefattar myndighetsutövning eller åligganden som syftar till att 

innefatta myndighetsutövning, exempelvis polisiära och föreskrivande 

befogenheter, rättsväsen och utrikespolitik (artikel 7.4). 

Grupperingen ska främst ha som uppgift att genomföra de program 

eller projekt för territoriellt samarbete som medfinansieras av gemen- 

skapen genom Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska 

socialfonden och/eller Sammanhållningsfonden. Grupperingen får även 

genomföra andra särskilda åtgärder för att underlätta och främja territori- 

ellt samarbete, med eller utan ekonomiskt bidrag från gemenskapen 

(artikel 7.3). 

Medlemsstaterna får begränsa de uppgifter grupperingar får utföra utan 

finansiellt bidrag från gemenskapen, men sådana uppgifter ska inbegripa 

åtminstone de samarbetsåtgärder som förtecknas i artikel 6 i den s.k. 

ERUF-förordningen (Europaparlamentets och rådets förordning [EG] nr 

1080/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska regionala utvecklingsfon- 

den och om upphävande av förordning [EG] nr 1783/1999). 

Sverige berörs för närvarande av flera program avseende territoriellt 

samarbete som medfinansieras av Europeiska regionala utvecklingsfon- 

den. Som exempel på områden som berörs av dessa program kan nämnas 

infrastruktur, kultur, miljö och turism. Andra områden där samarbete, 

med eller utan finansiellt bidrag från gemenskapen, genom en gruppering 

kan komma att bli aktuellt är gränsöverskridande ekonomiska, sociala 

och miljörelaterade verksamheter för 

− bättre tillgång till transporter, informations- och kommunika- 

tionsnät och kommunikationstjänster samt gränsöverskridande 

system och anordningar för vattenförsörjning, avfallshanter- 

ing och energiförsörjning, samt 

− att utveckla samarbete, kapaciteter och gemensamt använ- 

dande av infrastrukturer, särskilt i fråga om hälsovård, kultur, 

turism och utbildning. 

11 

Redovisning 

Prop. 2008/09:173 

När det gäller upprättande av en grupperings årsredovisning och, när så krävs, årsberättelse samt revision och offentliggörande av redovisningen hänvisar förordningen till nationell lagstiftning i den medlemsstat där grupperingen har sitt registrerade säte. Regeringen föreslår i propositionen Lag om europeiska grupperingar för territoriellt samarbete

m.m.(prop. 2008/09:174) att årsredovisningslagen (1995:1554) respektive revisionslagen (1999:1079) ska tillämpas beträffande en gruppering som har sitt registrerade säte i Sverige.

Ansvar för skulder

En gruppering ska vara ansvarig för sina skulder. Om grupperingens tillgångar är otillräckliga för att täcka skulderna, är grupperingens medlemmar ansvariga för grupperingens skulder och varje medlems andel ska fastställas proportionellt i förhållande till dess bidrag, såvida inte den nationella lagstiftningen enligt vilken medlemmen bildats utesluter eller begränsar ansvaret för den medlemmen. Om, som en följd av den nationella lagstiftning enligt vilken medlemmen har bildats, ansvaret för någon medlem av grupperingen är begränsat får också de andra medlemmarna begränsa sitt ansvar i stadgan. Om en gruppering har medlemmar med begränsat ansvar ska detta framgå av grupperingens namn.

Upphörande

En gruppering kan upphöra av flera olika skäl. Grupperingen får alltid upplösas genom beslut av medlemmarna. En gruppering kan upplösas om tiden för dess bestånd enligt avtalet har löpt ut eller om någon annan i avtalet angiven grund för upplösning har inträffat. Dessutom kan en nationell domstol eller myndighet i den medlemsstat där en gruppering har sitt registrerade säte, under vissa förutsättningar, besluta att grupperingen ska upplösas.

5 Beskattningen av en EGTS

5.1Reglerna beträffande ekonomiska föreningar görs tillämpliga

Regeringens förslag: En europeisk gruppering för territoriellt samarbete ska vid inkomstbeskattningen räknas som en ekonomisk förening. Medlemmar i en gruppering ska vid beskattningen behandlas på samma sätt som medlemmar i en ekonomisk förening.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: Det stora flertalet remissinstanser har tillstyrkt eller inte haft något att invända mot förslaget. Enligt Sveriges advokat-

samfund framstår det som naturligt att behandla en europeisk gruppering

12

för territoriellt samarbete som eget skattesubjekt eftersom en i Sverige 

Prop. 2008/09:173 

registrerad gruppering enligt EGTS-förordningen ska ha den mest vittgå- 

ende rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt svensk lag- 

stiftning. Advokatsamfundet anser att en delägarbeskattning ger en mer 

komplicerad beskattningsmodell som mot bakgrund av syftet med 

EGTS-förordningen framstår som olämplig och därför bör undvikas. 

Juridiska fakulteten vid Lunds universitet tillstyrker förslaget, men anser 

att det bör övervägas om inte bestämmelsen i 13 kap. 2 § inkomstskatte- 

lagen (1999:1229) måste förses med ett undantag för de fall gruppe- 

ringen inte bedriver näringsverksamhet. Kammarrätten i Sundsvall har 

inte något att erinra mot förslaget att en EGTS ska likställas med en eko- 

nomisk förening, men anser att det av 2 kap. 7 § lagen (2001:1227) om 

självdeklarationer och kontrolluppgifter bör framgå att särskild självde- 

klaration ska lämnas av EGTS. Kammarrätten anser också att en ändring 

krävs i 5 kap. 10 § taxeringslagen (1990:324) om en EGTS även i fråga 

om förseningsavgifter ska jämställas med ekonomiska föreningar. Läns- 

styrelsen i Värmlands län anser att den ekonomiska föreningens rättsliga 

status passar dåligt för det gränsöverskridande samarbete som länsstyrel- 

sen sedan flera år deltar i, nämligen i den svensk-norska verksamhet som 

kallas för GrenseTjänsten. Enligt länsstyrelsen bör det finnas möjligheter 

för kommande grupperingar att få annan rättslig status, exempelvis att 

betraktas som kommunalförbund eller få myndighets status. Sveriges 

Kommuner och Landsting anser att det bör övervägas att generellt befria 

grupperingar från inkomstskatt. Kammarrätten i Stockholm uttrycker 

tveksamhet till att grupperingarna ska beskattas som ekonomiska före- 

ningar. Kammarrätten anser att en grupperings verksamhet även skulle 

kunna liknas vid någon av de typer av verksamhet som en ideell förening 

skulle kunna bedriva. 

Skälen för regeringens förslag 

Verksamheten hos en EGTS 

Av förordningen (EG) nr 1082/2006 (EGTS-förordningen) framgår att en 

europeisk gruppering för territoriellt samarbete ska ha status som juridisk 

person. För att kunna avgöra om och hur en sådan juridisk person ska 

beskattas i Sverige måste först frågan om en gruppering kan bedriva 

näringsverksamhet besvaras. 

Enligt EGTS-förordningen ska en grupperings uppgifter främst vara att 

genomföra program eller projekt för territoriellt samarbete. Som närmare 

redogörs för i avsnitt 4 kan områden som berörs av sådana program eller 

projekt vara t.ex. infrastruktur, kultur, miljö och turism. Andra områden 

där samarbete genom en gruppering kan bli aktuellt är t.ex. tillgång till 

transporter, informations- och kommunikationsnät, gränsöverskridande 

system och anordningar för vattenförsörjning, avfallshantering och ener- 

giförsörjning. Syftet med verksamheten är enligt förordningen inte att 

skapa vinst för grupperingen, utan att stärka den ekonomiska och sociala 

sammanhållningen inom EU genom att underlätta ett effektivt samarbete 

över nationsgränserna. Att syftet med verksamheten inte är att skapa 

vinst kan dock inte tas till intäkt för att verksamhet som bedrivs av en 

gruppering aldrig är att betrakta som näringsverksamhet. En jämförelse 

13 

kan här göras med europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG) som inte heller har till syfte att skapa vinst för egen del. I förarbetena till den svenska lagstiftningen om beskattningen av EEIG fördes resonemanget att man för en sådan intressegruppering i varje enskilt fall får bedöma om den verksamhet som bedrivs är att betrakta som näringsverksamhet eller inte (se prop. 1994/95:91, s. 36). EGTS- förordningen innehåller inte någon uttrycklig bestämmelse som förhindrar grupperingarna från att bedriva näringsverksamhet, utan ger tvärtom möjligheter för dessa att bedriva aktiviteter som måste anses falla in under begreppet näringsverksamhet.

Sveriges Kommuner och Landsting har framfört att europeiska grupperingar för territoriellt samarbete endast undantagsvis kommer att bedriva näringsverksamhet utifrån de uppgifter som en gruppering kan åta sig. Regeringen anser att det möjligen kan vara en rimlig prognos att en gruppering inte alltid eller bara i mindre omfattning kommer att bedriva näringsverksamhet. Det bör dock noteras att några grupperingar ännu inte finns registrerade i Sverige. Oavsett hur verksamheten i sådana grupperingar kan komma att gestalta sig finns det enligt regeringens mening inte skäl att frångå ovanstående synsätt.

Inkomstbeskattning av en EGTS

Enligt EGTS-förordningen ska en i Sverige registrerad europeisk gruppering för territoriellt samarbete ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt svensk lagstiftning (se artikel 1.4). Regeringen anser att det mot denna bakgrund framstår som naturligt att behandla en sådan gruppering som ett eget skattesubjekt. Detta synsätt delas också av Sveriges advokatsamfund, som anser att det är naturligt att de skattemässiga reglerna anpassas efter EG-rätten.

En gruppering företer störst likheter med en ekonomisk förening i och med att grupperingen inte är någon kapitalassociation med skyddat eget kapital. En möjlighet är därför att beskatta grupperingen såsom en ekonomisk förening, vilket innebär att grupperingen blir ett eget skattesubjekt.

I vissa avseenden skulle en gruppering för territoriellt samarbete kunna liknas vid ett handels- eller kommanditbolag som verkar över nationsgränserna. En gruppering kännetecknas nämligen av att den inte är en kapitalassociation och att medlemmarna, om inte annat angetts i stadgan, är ansvariga för grupperingens skulder. Med hänsyn till dessa kännetecken skulle ett alternativ kunna vara att vid inkomstbeskattningen behandla en gruppering som ett handelsbolag. En jämförelse kan här göras med EEIG, för vilka reglerna om beskattning av handelsbolag har gjorts tillämpliga (5 kap. 2 § inkomstskattelagen). Det innebär bl.a. att inkomsterna hos sådana intressegrupperingar beskattas hos medlemmarna i grupperingen. En väsentlig skillnad mellan en EEIG och en EGTS är emellertid att det direkt av EEIG-förordningen framgår att medlemmarna ska beskattas för resultatet i en EEIG. Någon motsvarande bestämmelse finns inte i EGTS-förordningen. Tvärtom så stadgas i EGTS-förordningen att en registrerad gruppering ska ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer. Med hänsyn härtill

Prop. 2008/09:173

14

framstår det som ett både naturligt och mer lämpligt alternativ att en EGTS ska räknas som en ekonomisk förening – och därmed vara ett skattesubjekt – vid inkomstbeskattningen. Dessutom skulle en lösning som bygger på delägarbekattning ge en mer komplicerad beskattningsmodell, vilket är olämpligt och därför bör undvikas. En sådan modell skulle även ha återverkningar på andra skattelagar, vilket även det talar för att EGTS bör vara ett eget skattesubjekt.

Juridiska fakulteten vid Lunds universitet tillstyrker att grupperingar beskattas på samma sätt som ekonomiska föreningar, men anser att det bör övervägas om inte bestämmelsen i 13 kap. 2 § inkomstskattelagen måste förses med ett undantag för de fall grupperingen inte bedriver näringsverksamhet. Enligt nämnda bestämmelse gäller för juridiska personer att inkomster och utgifter på grund av innehav av tillgångar och skulder eller i form av kapitalvinster och kapitalförluster räknas till inkomstslaget näringsverksamhet, även om inkomsterna eller utgifterna inte ingår i en näringsverksamhet. Regeringen anser dock att det saknas tillräckliga skäl att införa en sådan komplicerande särreglering för europeiska grupperingar för territoriellt samarbete.

Enligt Länsstyrelsen i Värmlands län bör det finnas möjligheter för kommande grupperingar att få annan rättslig status exempelvis att betraktas som kommunalförbund eller att få myndighets status. Även Sveriges Kommuner och Landsting anser att det bör övervägas att generellt befria grupperingar från inkomstskatt. Regeringen delar inte denna uppfattning. Eftersom en EGTS alltid kommer att ha minst en utländsk medlem och dessutom kan ha såväl svenska som utländska kommunala bolag – som kan bedriva en omfattande näringsverksamhet – som medlemmar, är det enligt regeringens bedömning olämpligt att likställa sådana grupperingar med svenska kommunalförbund eller svenska myndigheter eller att på annat sätt göra dem helt skattebefriade. Beskattning med denna inriktning bör därmed inte komma i fråga.

Kammarrätten i Stockholm uttrycker tveksamhet till att grupperingarna ska beskattas som ekonomiska föreningar. Enligt kammarrätten skulle en grupperings verksamhet även kunna liknas vid någon av de typer av verksamhet som en ideell förening skulle kunna bedriva. Regeringen anser dock att det inte vore en lämplig lösning att beskatta EGTS på samma sätt som ideella föreningar. Som redogörs för ovan möjliggör EGTS-förordningen för en gruppering att bedriva näringsverksamhet. Hänvisningen till den s.k. ERUF-förordningen (se artikel 7.3 i EGTS- förordningen samt avsnitt 4 ovan) ger vid handen att de verksamhetsområden som kan bli aktuella för en EGTS är av mycket skiftande slag. Det finns inget som utesluter att näringsverksamheten kan vara omfattande. Redan denna omständighet talar för att en EGTS vid beskattningen bör räknas som en ekonomisk förening och inte en ideell förening. Härutöver bör framhållas att det framstår som osannolikt att samtliga EGTS skulle uppfylla de kriterier som ställs upp för att en ideell förening ska vara undantagen från skattskyldighet. Att göra beskattningen av en EGTS beroende av vilken typ av verksamhet den bedriver är inte heller en framkomlig väg.

Sammantaget gör regeringen bedömningen att den lämpligaste lösningen är att europeiska grupperingar för territoriellt samarbete beskattas på samma sätt som ekonomiska föreningar. Med denna lösning blir en

Prop. 2008/09:173

15

gruppering med säte i Sverige obegränsat skattskyldig. Detta innebär att Prop. 2008/09:173 en gruppering – på samma sätt som gäller för svenska ekonomiska före-

ningar – blir skattskyldig i Sverige för sina inkomster oavsett i vilken stat de har uppkommit, dvs. även för inkomster som är hänförliga till eventuella fasta driftställen i andra länder. Tillämpningen av reglerna för ekonomiska föreningar innebär vidare att en gruppering med säte i en annan stat ses som en utländsk juridisk person, som är begränsat skattskyldig i Sverige (6 kap. 7 § inkomstskattelagen). En utländsk juridisk person är enligt 6 kap. 11 § inkomstskattelagen skattskyldig t.ex. för inkomst från ett fast driftställe eller fastighet i Sverige samt utdelning och kapitalvinst på en andel som kan anses knuten till ett sådant fast driftställe.

Det finns inte skäl att behandla en medlem i en gruppering på annat sätt vid beskattningen än en medlem i en ekonomisk förening. Genom att EGTS likställs med en ekonomisk förening i inkomstskattelagen blir de allmänna bestämmelserna i inkomstskattelagen om medlemmar i ekonomiska föreningar gällande. Av det följer att en medlem i en gruppering t.ex. omfattas av regelverket om skattefri utdelning och kapitalvinst på näringsbetingade andelar i 24 respektive 25 a kap. inkomstskattelagen, under förutsättning att villkoren i övrigt är uppfyllda.

Regeringens förslag innebär ett tillägg i 2 kap. 4 b § inkomstskattelagen så att det av den bestämmelsen framgår att europeiska grupperingar för territoriellt samarbete räknas som ekonomiska föreningar. I bl.a. 1 kap. 3 § taxeringslagen (1990:324) och

1 kap. 5 § lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter anges att termer och uttryck som används i de lagarna har, om inte annat anges, samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen. Detta innebär att om inte annat anges kommer bestämmelser om ekonomiska föreningar i lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter respektive taxeringslagen även att gälla för EGTS. Enligt regeringens mening saknas det därmed skäl att, såsom Kammarrätten i Sundsvall föreslagit, införa en särskild bestämmelse i lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter om att en EGTS ska lämna särskild självdeklaration eftersom detta redan gäller för ekonomiska föreningar enligt 2 kap. 7 § samma lag. Samma synsätt gäller i fråga om förseningsavgift enligt 5 kap. 10 § taxeringslagen.

Skattebetalningslagen

I skattebetalningslagen (1997:483) finns bestämmelser om bestämmande, debitering, redovisning och inbetalning av flertalet skatter och avgifter. Skattebetalningslagen innehåller i huvudsak förfaranderegler. Lagen innehåller dock även materiella regler beträffande bl.a. utfärdande av F- skattsedel, preliminär skatt och skatteavdrag.

Även skattebetalningslagen anger, på samma sätt som redovisas ovan angående taxeringslagen och lagen om självdeklarationer och kontrolluppgifter, att termer och uttryck som används i lagen har samma betydelse och tillämpningsområde som i bl.a. inkomstskattelagen (se 1 kap. 3 § skattebetalningslagen med hänvisning till 1 kap. 1 §

taxeringslagen, som i sin tur räknar upp inkomstskattelagen) om inte

16

annat anges i 1 kap. skattebetalningslagen eller framgår av Prop. 2008/09:173 sammanhanget. Utgångspunkten är således att om inte annat anges så ska

bestämmelser i skattebetalningslagen rörande ekonomiska föreningar också gälla EGTS. Som framgår av avsnitt 5.4 nedan föreslår regeringen en särskild forumregel i 22 kap. 1 b § skattebetalningslagen för EGTS. Regeringen anser att det bl.a. mot denna bakgrund finns skäl att i 1 kap.

5 § skattebetalningslagen förtydliga att de regler som gäller för ekonomiska föreningar ska tillämpas på europeiska grupperingar för territoriellt samarbete om inte annat föreskrivs. En jämförelse kan här göras med den nuvarande lydelsen av 1 kap. 5 § skattebetalningslagen där det klargörs att vad som i lagen sägs om handelsbolag även gäller, om inte annat föreskrivs, EEIG.

5.2Särskilt om näringsbidrag

Regeringens förslag: Stöd som beslutas av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete ska under de i 29 kap. inkomstskattelagen angivna förutsättningarna anses utgöra näringsbidrag.

Promemorians förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens. Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt eller inte haft några synpunkter på förslaget.

Skälen för regeringens förslag: En grupperings uppgifter ska främst avse genomförande av sådana program som medfinansieras av gemenskapen genom Europeiska regionala utvecklingsfonden eller projekt för territoriellt samarbete som medfinansieras av gemenskapen genom Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden. Bland de uppgifter som en gruppering kan ha att utföra ingår således dels att fördela och dela ut sådant stöd i samband med förvaltning av program för territoriellt samarbete, dels att vara direkt mottagare av sådant stöd. En gruppering kan i sistnämnda fall fungera som s.k. samordnande stödmottagare. Det innebär att grupperingen tar emot utbetalningar som till viss del ska slussas vidare till andra aktörer.

Enligt 29 kap. 2 § inkomstskattelagen avses med näringsbidrag stöd utan återbetalningsskyldighet som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av bl.a. Europeiska gemenskaperna. När det gäller sådant av Europeiska gemenskaperna lämnat stöd som en gruppering har att besluta om kan först konstateras att detta inte lämnas till grupperingen för dess näringsverksamhet. Sådant stöd är således inte att betrakta som näringsbidrag för grupperingen och kan inte heller – till den del medlen slussas vidare – anses som en intäkt för grupperingen.

Stöd som en gruppering är skyldig att slussa vidare till en näringsidkare för dennes näringsverksamhet ska emellertid av näringsidkaren behandlas som ett näringsbidrag och hanteras på samma sätt som om det hade betalats ut direkt av Europeiska gemenskaperna eller andra institutioner och organ. För det fall att en gruppering bedriver näringsverksamhet bör, när det gäller stöd som inte är avsett att slussas vidare utan t.ex. ska täcka grupperingens egna utgifter, detta ses som ett skattepliktigt bidrag för grupperingen.

17

I promemorian föreslås att stöd som lämnas av en EGTS ska anses Prop. 2008/09:173 utgöra näringsbidrag om de i 29 kap. inkomstskattelagen angivna förutsättningarna är uppfyllda. Som framgår ovan ingår i en grupperings

uppgifter att fördela och dela ut stöd från Europeiska gemenskaperna i samband med förvaltning av program för territoriellt samarbete. Att en EGTS beslutar om hur stödet ska fördelas och delas ut innebär emellertid inte att stödet lämnas av någon annan än Europeiska gemenskaperna. Regeringen anser mot denna bakgrund att det bör tydliggöras att stöd som en EGTS beslutar om – dvs. distribuerar genom att besluta om fördelning och utdelning – också kan utgöra näringsbidrag, om övriga förutsättningar är uppfyllda. Detta bör ske genom att ange att stöd utan återbetalningsskyldighet till en näringsidkare som beslutas av en EGTS också utgör näringsbidrag enligt 29 kap. 2 § inkomstskattelagen.

5.3Yrkesmässighetsbegreppet i mervärdesskattelagen

Regeringens bedömning: En europeisk gruppering för territoriellt samarbete är inte ett offentligrättsligt organ och omfattas därför inte av det särskilda yrkesmässighetsbegreppet för stat och kommun.

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: Juridiska fakulteten vid Lunds universitet och Sveriges advokatsamfund instämmer i bedömningen att en gruppering inte omfattas av det särskilda yrkesmässighetsbegreppet för stat och kommun. Sveriges Kommuner och Landsting anser dock att den föreslagna hanteringen av mervärdesskatten kan komma att skapa neutralitetsproblem gentemot landsting, kommuner och kommunalförbund.

Skälen för regeringens bedömning: Mervärdesskatt ska enligt 1 kap.

1 § mervärdesskattelagen (1994:200) betalas vid sådan omsättning inom landet av varor och tjänster som är skattepliktig och görs i en yrkesmässig verksamhet. Mervärdesskatt ska även betalas vid skattepliktiga gemenskapsinterna förvärv och vid import. Enligt 3 kap. 1 § mervärdesskattelagen föreligger generell skatteplikt för omsättning av varor och tjänster om omsättningen inte särskilt undantagits från skatteplikt i 3 eller 9 c kap. mervärdesskattelagen.

Eftersom en gruppering kan bestå av medlemsstater, regionala och lokala myndigheter och offentligrättsliga organ finns anledning att redogöra närmare för reglerna beträffande stat och kommun.

Yrkesmässighetsbegreppet enligt huvudregeln i 1 kap. 1 § mervärdesskattelagen jämfört med 4 kap. 1 § samma lag knyter an till begreppet näringsverksamhet i 13 kap. 1 § inkomstskattelagen och är därför i många fall inte tillämpligt på offentliga myndigheters verksamhet. Med anledning härav har särskilda regler, som innebär en utvidgning av yrkesmässigheten, införts i 4 kap. 6 och 7 §§ mervärdesskattelagen. Enligt 6 § utgör statens, ett statligt affärsverks eller en kommuns omsättning av varor eller tjänster mot ersättning yrkesmässig verksamhet oavsett om den bedrivs med vinstsyfte eller inte. En omsättning utgör dock enligt 4 kap. 7 § mervärdesskattelagen inte yrkesmässig verksamhet om omsättningen ingår som ett led i

18

myndighetsutövning eller avser bevis, protokoll eller motsvarande Prop. 2008/09:173 myndighetsutövning. Eftersom bestämmelserna endast är tillämpliga på

omsättning som gjorts av stat, statligt affärsverk eller kommun omfattas inte de nu aktuella grupperingarna. Detta gäller även om det inom en gruppering skulle förekomma myndighetsutövning.

Grupperingar kommer inte heller att omfattas av den kompensationsordning som finns i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner och landsting. Såsom Sveriges Kommuner och Landsting påpekat får därmed grupperingar, till skillnad från landsting, kommuner och kommunförbund, ingen kompensation för mervärdesskatt som betalats i verksamhet som inte är skattepliktig i mervärdesskattesammanhang. Det har emellertid inte framkommit att det för grupperingarna skulle finnas samma behov av kompensation och inte heller att dessa kommer att bedriva sådan verksamhet i en utsträckning som gör att det är angeläget att kompensera för denna mervärdesskatt. Såvitt kan bedömas finns det därför inte tillräckligt starka skäl för att låta dessa grupperingar omfattas av någon form av kompensationsordning.

5.4Hur beslut överklagas

Regeringens förslag: Beslut om skatt som rör en europeisk gruppering för territoriellt samarbete ska överklagas hos den länsrätt inom vars domkrets grupperingen hade sitt säte den 1 november året före det år då beslutet fattades.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens.

Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna tillstyrker eller har inte något att erinra mot förslaget. Verket för näringslivsutveckling (NUTEK) anser dock att beslut som rör en europeisk gruppering för territoriellt samarbete ska överklagas hos Länsrätten i Stockholms län för att få fler ärenden vid samma domstol och därmed en mer enhetlig praxis.

Skälen för regeringens förslag: Beslut av Skatteverket får, med några få undantag, överklagas av den skattskyldige hos länsrätten. I 22 kap. 1 b § skattebetalningslagen regleras hos vilken länsrätt beslut som rör juridiska personer ska överklagas. Det mest naturliga är att den länsrätt inom vars domkrets grupperingen har sitt säte avgör överklaganden av beslut rörande grupperingen. I likhet med de flesta juridiska personer, bl.a. europeiska ekonomiska intressegrupperingar, är det sätet den 1 november året före det år då beslutet fattades som är avgörande. NUTEK anser att överklagandena bör koncentreras till Länsrätten i Stockholms län för att på så sätt samla ärendena till en domstol. Forumregler som innebär att Skatteverkets beslut som rör juridiska personer med en viss associationsform ska överklagas till en specifik länsrätt förekommer inte i dag och vore enligt regeringens bedömning inte heller en lämplig lösning för EGTS.

19

6 

Konsekvenser 

Prop. 2008/09:173 

Förslaget om hur en europeisk gruppering för territoriellt samarbete ska beskattas innebär att den nya associationsformen fogas in på ett neutralt och likformigt sätt i förhållande till vad som gäller för ekonomiska föreningar. Förslaget bör därför inte ge upphov till någon offentligfinansiell effekt.

Förslaget bedöms inte heller ge upphov till någon budgetmässig effekt eller ökad arbetsbörda för Skatteverket eller för de allmänna förvaltningsdomstolarna.

7 Författningskommentarer

7.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

2kap.

4b §

Paragrafens tillämpningsområde utvidgas så att även europeiska grupperingar för territoriellt samarbete – dvs. associationer som har bildats i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) – vid inkomstbeskattningen ska räknas som ekonomiska föreningar. Bestämmelser i inkomstskattelagen som gäller för ekonomiska föreningar gäller därmed även för denna gruppering. I flera bestämmelser i inkomstskattelagen begränsas tillämpningsområdet av olika bestämmelser och regelverk till en svensk ekonomisk förening, se t.ex. 25 a kap. 3 §. Vid tillämpningen av denna kvalifikationsregel på en europeisk gruppering för territoriellt samarbete innebär begränsningen i detta fall att grupperingen måste ha sitt säte i Sverige.

29kap.

2§

Första stycket kompletteras med en hänvisning till europeiska grupperingar för territoriellt samarbete. Genom kompletteringen tydliggörs att även sådant stöd som lämnas av exempelvis Europeiska gemenskaperna, men där en europeisk gruppering för territoriellt samarbete beslutar om fördelning av stödet, omfattas av paragrafens tillämpningsområde.

7.2Förslaget till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)

1kap.

5§

Bestämmelsen i andra stycket anger att reglerna beträffande ekonomiska föreningar ska tillämpas för europeiska grupperingar för territoriellt samarbete.

20

22kap.

1b §

Bestämmelsen kompletteras med en ny punkt 3. Av punkten följer att beslut som rör en europeisk gruppering för territoriellt samarbete ska överklagas hos den länsrätt inom vars domkrets grupperingen hade sitt säte den 1 november året före det år då beslutet fattades. Den nya punkten föranleder vissa redaktionella ändringar. Av punkt 6 följer att beslut som rör grupperingar som har bildats efter den 1 november året före det år då beslutet fattades ska överklagas hos den länsrätt inom vars domkrets grupperingen hade sitt säte då den bildades.

Prop. 2008/09:173

21

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 159 tredje stycket,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [1],

med beaktande av Regionkommitténs yttrande [2],

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [3], och

av följande skäl:

(1)Enligt artikel 159 tredje stycket i fördraget får särskilda åtgärder vidtas utanför de fonder som nämns i första stycket i samma artikel, i syfte att uppnå fördragets mål om ekonomisk och social sammanhållning. För att uppnå harmonisk utveckling på gemenskapens hela territorium och en starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning måste det territoriella samarbetet stärkas. Därför är det lämpligt att vidta de åtgärder som krävs för att skapa bättre förutsättningar för territoriellt samarbete.

(2)Det krävs åtgärder för att minska de betydande svårigheter som medlemsstaterna och i synnerhet regionala och lokala myndigheter mött vid genomförandet och förvaltningen av territoriellt samarbete inom ramen för olika nationella lagar och förfaranden.

(3)Med hänsyn särskilt till det ökade antalet land- och sjögränser i gemenskapen till följd av dess utvidgning, är det nödvändigt att underlätta territoriellt samarbete i gemenskapen.

(4)De instrument som redan finns, t.ex. de europeiska ekonomiska intressegrupperingarna, har under programperioden 2000–2006 visat sig vara dåligt anpassade för att organisera ett strukturerat samarbete enligt Interreg-initiativet.

(5)Europarådets regelverk ger olika möjligheter och ramar för regionala och lokala myndigheters samarbete över gränserna. Detta instrument är därför inte avsett att kringgå sådana ramar eller skapa en uppsättning särskilda gemensamma regler som på ett enhetligt sätt skulle styra alla sådana arrangemang inom hela gemenskapen.

Prop. 2008/09:173 Bilaga 1

22

(6)Genom rådets förordning (EG) nr 1083/2006 av den 11 juli 2006 om allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och Sammanhållningsfonden [4] ökas stödet för europeiskt territoriellt samarbete.

(7)Det är nödvändigt att underlätta och följa upp genomförandet av territoriellt samarbete även i de fall gemenskapen inte ger något ekonomiskt bidrag.

(8)För att undanröja hindren för territoriellt samarbete krävs ett samarbetsinstrument på gemenskapsnivå för att på gemenskapens territorium bilda samarbetsgrupperingar som har status som juridisk person, europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS). Bildande av en gruppering bör vara frivilligt.

(9)En gruppering bör ha befogenhet att agera på sina medlemmars vägnar, särskilt de regionala och lokala myndigheterna.

(10)Grupperingens uppgifter och behörighet skall anges i ett avtal.

(11)En gruppering bör kunna agera för att genomföra program eller projekt för territoriellt samarbete som medfinansieras av gemenskapen, t.ex. via strukturfonderna i enlighet med förordning (EG) nr 1083/2006 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1080/2006 av den 5 juli 2006 om Europeiska regionala utvecklingsfonden [5], eller för att med eller utan ekonomiskt bidrag från gemenskapen och på medlemsstaternas och deras regionala och lokala myndigheters eget initiativ genomföra åtgärder för territoriellt samarbete.

(12)Det bör anges att de regionala och lokala myndigheternas eller medlemsstaternas ekonomiska ansvar inte påverkas genom bildande av en gruppering i fråga om förvaltningen av både gemenskapsmedel och nationella medel.

(13)Det bör anges att regionala och lokala myndigheters befogenheter i egenskap av offentliga myndigheter, särskilt polisiära och föreskrivande befogenheter inte kan bli föremål för ett avtal.

(14)Det är nödvändigt att en gruppering utformar sin egen stadga och skaffar sig egna organ samt regler för sin budget och för sitt ekonomiska ansvar.

(15)Förutsättningarna för territoriellt samarbete bör skapas i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå målen, eftersom bildandet av en gruppering är frivilligt, i enlighet med varje medlemsstats konstitutionella system.

(16)Enligt artikel 159 tredje stycket i fördraget får inte enheter från tredjeland omfattas av den lagstiftning som grundar sig på denna

Prop. 2008/09:173 Bilaga 1

23

bestämmelse. Antagandet av en gemenskapsåtgärd som medger att en 

Prop. 2008/09:173 

gruppering skapas bör emellertid inte utesluta möjligheten för enheter 

Bilaga 1 

från tredjeländer att delta i en gruppering som bildats enligt denna för- 

ordning, när lagstiftningen i ett tredjeland eller avtal mellan medlems- 

stater och tredjeländer medger detta. 

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 

Artikel 1

Europeisk gruppering för territoriellt samarbete

1.En europeisk gruppering för territoriellt samarbete, nedan kallad "gruppering", kan bildas på gemenskapens territorium enligt de villkor och bestämmelser som föreskrivs i denna förordning.

2.En gruppering skall ha som mål att underlätta och främja gränsöverskridande, transnationellt och/eller interregionalt samarbete, nedan kallat "territoriellt samarbete", mellan dess medlemmar i enlighet med artikel 3.1, med det enda målet att stärka den ekonomiska och sociala sammanhållningen.

3.En gruppering skall ha status som juridisk person.

4.En gruppering skall i varje medlemsstat ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska personer enligt den medlemsstatens nationella lagstiftning. Den skall särskilt kunna förvärva eller avyttra fast och lös egendom, anställa personal samt föra talan inför domstolar och andra myndigheter.

Artikel 2

Tillämplig lag

1.En gruppering skall regleras av följande: a) Denna förordning.

b)Bestämmelser i avtalet och stadgan som avses i artiklarna 8–9, om denna förordning uttryckligen tillåter det.

c)Beträffande frågor som inte eller endast delvis regleras av denna förordning, av nationella lagar i den medlemsstat där grupperingen har sitt registrerade säte.

När det är nödvändigt enligt gemenskapsrätten eller internationell privaträtt att fastställa vilken lag som skall reglera grupperingens verksamhet skall grupperingen betraktas som ett organ i den medlemsstat där den har sitt registrerade säte.

24

2. När en medlemsstat består av flera territoriella enheter, som har sin 

Prop. 2008/09:173 

egen tillämpliga lagstiftning, skall hänvisningen till tillämplig lagstift- 

Bilaga 1 

ning enligt punkt 1c omfatta lagstiftningen i dessa enheter, med beak- 

tande av den konstitutionella strukturen i den berörda medlemsstaten. 

Artikel 3

Grupperingens sammansättning

1.En gruppering skall bestå av medlemmar som agerar inom ramen för deras behörighet enligt nationell lagstiftning och som tillhör en eller flera av följande kategorier:

a)Medlemsstater.

b)Regionala myndigheter.

c)Lokala myndigheter.

d)Organ som regleras av offentlig rätt i enlighet med artikel 1.9 andra stycket i Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/18/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster [6].

Sammanslutningar av organ som tillhör en eller flera av dessa kategorier får också vara medlemmar.

2.En gruppering skall bestå av medlemmar som finns på minst två medlemsstaters territorium.

Artikel 4

Bildande av en gruppering

1.Beslut att bilda en gruppering skall fattas på initiativ av dess blivande medlemmar.

2.Varje blivande medlem skall

a)underrätta den medlemsstat enligt vars lagstiftning den har bildats om sin avsikt att delta i en gruppering, och

b)tillställa den medlemsstaten en kopia av förslaget till det avtal och den stadga, som avses i artiklarna 8 och 9.

3.Efter underrättelse enligt punkt 2 av en blivande medlem skall den berörda medlemsstaten, med hänsyn till sin konstitutionella struktur, godkänna den blivande medlemmens deltagande i grupperingen, såvida den inte anser att ett sådant deltagande är oförenligt med denna förordning eller nationell lagstiftning inbegripet den blivande medlemmens

befogenheter och åligganden eller att sådant deltagande inte är motiverat 

25 

av skäl som gäller allmänintresset eller den allmänna ordningen i den 

Prop. 2008/09:173 

medlemsstaten. I sådana fall skall medlemsstaten lämna en motivering 

Bilaga 1 

till varför den vägrar att ge sitt godkännande. 

Medlemsstaten skall i regel fatta sitt beslut inom tre månader från dagen 

för mottagandet av en godtagbar ansökan i enlighet med punkt 2. 

När beslut fattas om en blivande medlems deltagande i en gruppering får 

medlemsstaterna tillämpa de nationella reglerna. 

4.Medlemsstaterna skall utse de behöriga myndigheter som skall ta emot de underrättelser och handlingar som anges i punkt 2.

5.Medlemmarna skall enas om det avtal som avses i artikel 8 och om den stadga som avses i artikel 9 och därvid sörja för att de överensstämmer med medlemsstaternas godkännande i enlighet med punkt 3 i den här artikeln.

6.Varje ändring av avtalet och varje betydande ändring av stadgan skall godkännas av medlemsstaterna enligt förfarandet i denna artikel. Betydande stadgeändringar är sådana ändringar som direkt eller indirekt innebär en ändring av avtalet.

Artikel 5

Förvärvande av status som juridisk person och offentliggörande i

Europeiska unionens officiella tidning

1.Den stadga som avses i artikel 9 och varje senare ändring av dessa skall registreras och/eller offentliggöras i enlighet med tillämplig nationell lagstiftning i den medlemsstat där den berörda grupperingen har sitt registrerade säte. Grupperingen skall förvärva status som juridisk person vid dagen för registreringen eller offentliggörandet, beroende på vilket som inträffar först. Medlemmarna skall underrätta de berörda medlemsstaterna och Regionkommittén om avtalet och om registreringen och/eller offentliggörandet av stadgan.

2.Grupperingen skall säkerställa att det inom tio arbetsdagar från registreringen och/eller offentliggörandet av stadgan skickas en begäran till Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer om offentliggörande av ett meddelande i Europeiska unionens officiella tidning om bildandet av grupperingen med uppgift om dess namn, syften, medlemmar och registrerade säte.

26

Artikel 6 

Prop. 2008/09:173 

Kontroll av förvaltningen av offentliga medel 

Bilaga 1 

1.Kontrollen av en grupperings förvaltning av offentliga medel skall organiseras av de behöriga myndigheterna i den medlemsstat där grupperingen har sitt registrerade säte. Den medlemsstat där grupperingen har sitt registrerade säte skall utse den behöriga myndigheten för denna uppgift innan den godkänner deltagandet i grupperingen i enlighet med artikel 4.

2.När så krävs enligt nationell lagstiftning i de övriga berörda medlemsstaterna skall myndigheterna i den medlemsstat där en gruppering har sitt registrerade säte vidta åtgärder för de berörda myndigheternas räkning i de övriga berörda medlemsstaterna för att genomföra kontroller på deras territorium för de av grupperingens åtgärder som utförs i dessa medlemsstater och för att utbyta all lämplig information.

3.Alla kontroller skall utföras i enlighet med internationellt godtagen revisionssed.

4.Trots vad som sägs i punkterna 1–3 skall relevant lagstiftning om kontrollen av gemenskapsmedel tillämpas när grupperingens uppgifter enligt artikel 7.3 första eller andra stycket inbegriper åtgärder som medfinansieras av gemenskapen.

5.Den medlemsstat där en gruppering har sitt registrerade säte skall informera de övriga berörda medlemsstaterna om det har uppstått några problem under kontrollerna.

Artikel 7

Uppgifter

1.En gruppering skall utföra de uppgifter som medlemmarna ger den i enlighet med denna förordning. Uppgifterna skall anges i det avtal som dess medlemmar ingått i enlighet med artiklarna 4 och 8.

2.En gruppering skall verka inom gränserna för de uppgifter som den har givits, vilka skall vara begränsade till underlättande och främjande av territoriellt samarbete för att stärka ekonomisk och social sammanhållning och de skall fastställas av grupperingens medlemmar på grundval av att samtliga uppgifter måste omfattas av varje medlems behörighet enligt dess nationella lagstiftning.

3.Närmare bestämt skall en grupperings uppgifter främst vara begränsade till genomförande av program eller projekt för territoriellt samarbete som medfinansieras av gemenskapen genom Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden och/eller Sammanhållningsfonden.

27

En gruppering får genomföra andra särskilda åtgärder som avser territo- 

Prop. 2008/09:173 

riellt samarbete mellan dess medlemmar för att uppnå det mål som avses 

Bilaga 1 

i artikel 1.2 med eller utan ekonomiskt bidrag från gemenskapen. 

Medlemsstaterna får begränsa de uppgifter grupperingar får utföra utan 

finansiellt bidrag från gemenskapen, men sådana uppgifter skall inbe- 

gripa åtminstone de samarbetsåtgärder som förtecknas i artikel 6 i 

förordning (EG) nr 1080/2006. 

4.De uppgifter som tilldelats en gruppering av dess medlemmar skall inte avse myndighetsutövning eller åligganden som syftar till att tillvarata statens eller andra offentliga myndigheters allmänna intressen, exempelvis polisiära och föreskrivande befogenheter, rättsväsen och utrikespolitik.

5.Medlemmarna i en gruppering kan enhälligt besluta att bemyndiga en av medlemmarna att utföra dess uppgifter.

Artikel 8

Avtal

1.En gruppering skall falla under ett avtal som skall ingås enhälligt av medlemmarna i enlighet med artikel 4.

2.I avtalet skall följande anges:

a)Grupperingens namn och dess registrerade säte som skall vara beläget i den medlemsstat enligt vars lagstiftning åtminstone en av medlemmarna bildats.

b)Det territorium inom vilket grupperingen kan utföra sina uppgifter.

c)Grupperingens särskilda mål och uppgifter, dess varaktighet och villkoren för dess upplösning.

d)En förteckning över grupperingens medlemmar.

e)Den tillämpliga lagstiftningen för tolkningen och genomförandet av avtalet skall vara lagstiftningen i den medlemsstat där grupperingen har sitt registrerade säte.

f)De lämpliga arrangemangen för ömsesidigt erkännande, bl.a. för finansiell kontroll.

g)Förfarandena för att ändra avtalet, vilka skall överensstämma med de åligganden som anges i artiklarna 4 och 5.

28

Artikel 9 

Prop. 2008/09:173 

Stadga 

Bilaga 1 

1.En grupperings stadga skall antas av dess medlemmar genom enhälligt beslut på grundval av avtalet.

2.En grupperings stadga skall åtminstone innehålla alla bestämmelser i avtalet tillsammans med följande:

a)Bestämmelserna om arbetssättet för grupperingens organ och deras befogenheter samt om antalet företrädare för medlemmarna i de relevanta organen.

b)Grupperingens beslutsförfarande.

c)Arbetsspråk.

d)Arrangemangen för grupperingens verksamhet, särskilt när det gäller personaladministration, rekrytering och anställningsvillkor.

e)Arrangemangen för medlemmarnas finansiella bidrag samt tillämpliga redovisnings- och budgetregler, inbegripet för finansiella frågor, för varje medlem av grupperingen med avseende på denna.

f)Arrangemangen för medlemmarnas ansvar enligt artikel 12.2.

g)De myndigheter som skall ansvara för att utse en oberoende externa revisorer.

h)Förfarandena för att ändra stadgan vilka skall överensstämma med de åligganden som anges i artiklarna 4 och 5.

Artikel 10

Organisation av en gruppering

1. En gruppering skall ha åtminstone följande organ:

a)En församling som består av företrädare för medlemmarna.

b)En direktör som företräder grupperingen och agerar på dess vägnar.

2.I stadgan får det finnas bestämmelser om ytterligare organ med klart definierade befogenheter.

3.En gruppering skall vara ansvarig för sina organs agerande gentemot tredje man även om detta agerande inte ingår i grupperingens uppgifter.

29

Artikel 11 

Prop. 2008/09:173 

Budget 

Bilaga 1 

1.En gruppering skall utarbeta en årlig budget som skall antas av församlingen som särskilt skall innehålla en avdelning för löpande kostnader och, om så behövs, en operativ avdelning.

2.Upprättande av grupperingens årsredovisning, inklusive, när så krävs, årsberättelsen samt revisionen och offentliggörandet av denna redovisning skall regleras i enlighet med artikel 2.1 c.

Artikel 12

Likvidation, insolvens, betalningsinställelse och ansvar

1.När det gäller likvidation, insolvens, betalningsinställelse och liknande förfaranden skall en gruppering styras av lagstiftningen i den medlemsstat där den har sitt registrerade säte såvida inget annat föreskrivs i punkterna 2 och 3.

2.En gruppering skall vara ansvarig för sina skulder oavsett vilken form de har.

Om grupperingens tillgångar är otillräckliga för att täcka dess skulder, skall grupperingens medlemmar vara ansvariga för grupperingens skulder oavsett vilken form de har, och varje medlems andel skall fastställas proportionellt i förhållande till dess bidrag, såvida inte den nationella lagstiftning enligt vilken medlemmen bildats utesluter eller begränsar ansvaret för den medlemmen. Överenskommelser för bidragen skall fastställas i stadgan.

Om ansvaret för minst en medlem av en gruppering är begränsat, som en följd av den nationella lagstiftning enligt vilken medlemmen har bildats, får också de andra medlemmarna begränsa sitt ansvar i stadgan.

Medlemmarna får i stadgan föreskriva att de, även sedan deras medlemskap i grupperingen har upphört, fortsatt kommer att vara ansvariga för skyldigheter som uppkommit ur en grupperings aktiviteter under deras medlemskap.

Namnet på en gruppering vars medlemmar har begränsat ansvar skall innehålla orden "begränsat ansvar".

Offentliggörande av avtal, stadga och räkenskaper när det gäller en gruppering vars medlemmar har begränsat ansvar skall motsvara minst det som krävs av andra slags rättssubjekt vars medlemmar har begränsat ansvar och som bildats i enlighet med lagstiftningen i den medlemsstat där grupperingen har sitt registrerade säte.

30

En medlemsstat får förbjuda registrering inom sitt territorium av en 

Prop. 2008/09:173 

gruppering vars medlemmar har begränsat ansvar. 

Bilaga 1 

3.Utan att det påverkar medlemsstaternas finansiella ansvar när det gäller eventuella medel från struktur- och/eller sammanhållningsfonderna som har tilldelats en gruppering skall inget finansiellt ansvar uppkomma för medlemsstaterna genom denna förordning för en gruppering i vilken de inte är medlemmar.

Artikel 13

Allmänintresse

När en gruppering genomför en verksamhet som strider mot en medlemsstats bestämmelser om allmän ordning, allmän säkerhet, allmän hälsa eller allmän moral, eller som strider mot allmänintresset i en medlemsstat får ett behörigt organ i den medlemsstaten förbjuda verksamheten på sitt territorium eller kräva att de medlemmar som har bildats enligt dess lagstiftning utträder ur grupperingen, om inte denna upphör med verksamheten ifråga.

Sådana förbud får inte utgöra ett sätt att införa godtycklig eller förtäckt begränsning av det territoriella samarbetet mellan grupperingens medlemmar. Det behöriga organets beslut skall kunna omprövas av en rättslig myndighet.

Artikel 14

Upplösning

1.Trots vad som sägs i avtalets bestämmelser om upplösning skall den behöriga domstolen eller myndigheten i den medlemsstat där grupperingen har sitt registrerade säte vid en ansökan av en behörig myndighet med ett berättigat intresse besluta om avveckling av en gruppering om den finner att grupperingen inte längre uppfyller kraven i artikel 1.2 eller artikel 7, särskilt att grupperingen agerar utanför gränserna för de uppgifter som anges i artikel 7. Den behöriga domstolen eller myndigheten skall underrätta samtliga medlemsstater enligt vars lagstiftning medlemmarna har bildats om alla ansökningar om att upplösa en gruppering.

2.Den behöriga domstolen eller myndigheten kan ge grupperingen en tidsfrist för att rätta till situationen. Om grupperingen inte lyckas rätta till situationen innan tidsfristen löpt ut, skall den behöriga domstolen besluta om upplösning av grupperingen.

31

Artikel 15 

Prop. 2008/09:173 

Behörighet 

Bilaga 1 

1.Tredje man som anser sig kränkt genom en grupperings handlingar eller underlåtenheter skall ha rätt att framställa sina krav genom ett rättsligt förfarande.

2.Gemenskapslagstiftningen om behörighet skall tillämpas på tvister med en gruppering om inget annat föreskrivs i denna förordning. I de fall som inte omfattas av gemenskapslagstiftningen skall domstolar i den medlemsstat där grupperingen har sitt registrerade säte vara behöriga att avgöra tvister.

De domstolar som är behöriga att avgöra tvister enligt artikel 4.3 eller 4.6 eller enligt artikel 13 skall vara domstolarna i den medlemsstat vars beslut har överklagats.

3.Ingenting i denna förordning skall frånta medborgarna möjligheten att utöva sina nationella konstitutionella rättigheter att överklaga mot offentliga organ som är medlemmar av en gruppering, när det gäller

a)administrativa beslut som rör verksamheter som genomförs av grupperingen,

b)tillgång till tjänster på sitt eget språk, och

c)tillgång till information.

I dessa fall skall de behöriga domstolarna vara domstolarna i den medlemsstat i vars konstitution rätten att överklaga regleras.

Artikel 16

Slutbestämmelser

1.Medlemsstaterna skall vidta alla lämpliga åtgärder för att säkerställa effektiv tillämpning av denna förordning.

Om det är nödvändigt enligt medlemsstatens nationella lagstiftning kan en medlemsstat upprätta en övergripande förteckning över de uppgifter som medlemmarna av en gruppering enligt artikel 3.1, som bildats enligt dess lagstiftning, redan har när det gäller territoriellt samarbete inom den berörda medlemsstaten.

Medlemsstaten skall i enlighet därmed underrätta kommissionen och de övriga medlemsstaterna om varje bestämmelse som antagits enligt denna artikel.

32

2. Medlemsstaterna kan besluta om betalning av avgifter i samband med 

Prop. 2008/09:173 

registrering av avtal och stadga. Dessa avgifter får emellertid inte 

Bilaga 1 

överstiga de administrativa kostnaderna för detta. 

Artikel 17

Rapport- och översynsklausul

Senast den 1 augusti 2011 skall kommissionen till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om tillämpningen av förordningen och när så är lämpligt lämna förslag till ändringar.

Artikel 18

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den skall tillämpas senast den 1 augusti 2007, med undantag av artikel 16, som skall tillämpas från och med den 1 augusti 2006.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Strasbourg den 5 juli 2006.

På Europaparlamentets vägnar

J. Borrell Fontelles

Ordförande

På rådets vägnar

P.Lehtomäki

Ordförande

[1] EUT C 255, 14.10.2005, s. 76.

[2] EUT C 71, 22.3.2005, s. 46.

[3]Europaparlamentets yttrande av den 6 juli 2005 (ännu ej offentliggjort i EUT), rådets gemensamma ståndpunkt av den 12 juni 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT) och Europaparlamentets ståndpunkt av den 4 juli 2006 (ännu ej offentliggjord i EUT).

[4]Se sidan 25 i detta nummer av EUT.

33

[5]Se sidan 1 i detta nummer av EUT.

[6]EUT L 134, 30.4.2004, s. 114. Direktivet senast ändrat genom kommissionens förordning (EG) nr 2083/2005 (EUT L 333, 20.12.2005, s. 28).

Prop. 2008/09:173 Bilaga 1

34

Sammanfattning av promemorian Beskattning av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete

I promemorian lämnas förslag till hur den nya associationsformen europeisk gruppering för territoriellt samarbete ska beskattas i Sverige. Förslaget är en följd av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1082/2006 av den 5 juli 2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS). En sådan gruppering ska enligt förordningen ha status som juridisk person och bestå av medlemmar som finns på minst två medlemsstaters territorium. Endast medlemsstater, myndigheter och offentligrättsliga organ kan vara medlemmar.

Förslaget innebär att en europeisk gruppering för territoriellt samarbete vid beskattningen i Sverige likställs med en ekonomisk förening. Detta föranleder ändringar i dels inkomstskattelagen (1999:1229), dels skattebetalningslagen (1997:483). Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 2009.

Prop. 2008/09:173 Bilaga 2

35

Med näringsbidrag avses stöd utan återbetalningsskyldighet som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av staten,

Europeiska gemenskaperna, landsting, kommuner, juridiska personer som avses i 7 kap. 16, 17 och 20 §§ och allmänningsskogar enligt lagen (1952:167) om allmänningsskogar i Norrland och Dalarna.

Lagförslagen i promemorian Beskattning av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 b § och 29 kap. 2 § inkomstskattelagen (1999:1229)1 ska ha följande lydelse.

Prop. 2008/09:173 Bilaga 3

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

2kap. 4 b §

Europakooperativ räknas som 

Europakooperativ och europe- 

ekonomiska föreningar. 

iska grupperingar för territoriellt 

samarbete räknas som ekonomiska 

föreningar. 

29kap. 2 §2

Med näringsbidrag avses stöd utan återbetalningsskyldighet som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av staten,

Europeiska gemenskaperna, landsting, kommuner, juridiska personer som avses i 7 kap. 16, 17 och 20 §§, allmänningsskogar enligt lagen (1952:167) om allmänningsskogar i Norrland och Dalarna samt europeiska grupperingar för territoriellt samarbete.

Med näringsbidrag avses också stöd som lämnas i form av

1.elcertifikat till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 a § 1,

2.utsläppsrätter till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 b § första stycket,

3.utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläppsminskningar till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 b § andra stycket 1, och

4.stöd enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut, om stödet inte

– redovisas som en skuld i räkenskaperna, eller

– avser betalning för nyemitterade eller egna aktier.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2009 och tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter den 30 juni 2009.

1Lagen omtryckt 2008:803.

2Senaste lydelse 2008:816.

36

Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) 

Prop. 2008/09:173 

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § och 22 kap. 1 b § skattebetalnings- 

Bilaga 3 

lagen (1997:483) ska ha följande lydelse. 

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

1kap. 5 §

Vad som sägs i denna lag om handelsbolag gäller, om inte annat föreskrivs, även europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG).

Vad som sägs i denna lag om ekonomiska föreningar gäller, om inte annat föreskrivs, även europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS).

Nuvarande lydelse

22kap.

1 b §3

Beslut som rör juridiska personer överklagas enligt följande uppställning.

Beslut som rör 

överklagas hos den länsrätt 

1. ett handelsbolag 

inom vars domkrets bolaget enligt 

uppgift i handelsregistret hade sitt 

huvudkontor den 1 november året 

före det år då beslutet fattades 

2.en europeisk ekonomisk intressegruppering

inom vars domkrets intressegrupperingen hade sitt säte den 1 november året före det år då beslutet fattades

3. ett dödsbo 

som senast var behörig att pröva 

ett överklagande som rörde den 

avlidne 

4.någon annan juridisk person än som avses i 1–3

5.en juridisk person som inte är ett dödsbo och som har bildats efter den 1 november året före det

3Senaste lydelse 2003:664.

inom vars domkrets styrelsen hade sitt säte eller, om sådant saknas, förvaltningen utövades den 1 november året före det år då beslutet fattades

inom vars domkrets huvudkontoret eller sätet var beläget eller, om huvudkontor och säte saknas,

37

år då beslutet fattades 

förvaltningen utövades då den 

Prop. 2008/09:173 

juridiska personen bildades 

Bilaga 3 

6. en juridisk person som har 

som senast var behörig. 

upplösts 

Föreslagen lydelse

22kap.

1 b §

Beslut som rör juridiska personer överklagas enligt följande uppställning.

Beslut som rör 

överklagas hos den länsrätt 

1. ett handelsbolag 

inom vars domkrets bolaget enligt 

uppgift i handelsregistret hade sitt 

huvudkontor den 1 november året 

före det år då beslutet fattades 

2. en 

europeisk 

ekonomisk inom vars domkrets intressegrup- 

intressegruppering 

peringen hade sitt säte den 1 

november året före det år då 

beslutet fattades 

3.en europeisk gruppering för territoriellt samarbete

4. ett dödsbo

inom vars domkrets grupperingen hade sitt säte den 1 november året före det år då beslutet fattades

som senast var behörig att pröva ett överklagande som rörde den avlidne

5. någon annan juridisk person än som avses i 1–4

inom vars domkrets styrelsen hade sitt säte eller, om sådant saknas, förvaltningen utövades den 1 november året före det år då beslutet fattades

6. en juridisk person som inte är ett dödsbo och som har bildats efter den 1 november året före det år då beslutet fattades

7. en juridisk person som har upplösts

inom vars domkrets huvudkontoret eller sätet var beläget eller, om huvudkontor och säte saknas, förvaltningen utövades då den juridiska personen bildades

som senast var behörig.

38

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2009.

Prop. 2008/09:173 Bilaga 3

39

Förteckning över remissinstanserna

Efter remiss har yttrande över promemorian avgetts av Hovrätten över Skåne och Blekinge, Kammarrätten i Stockholm, Kammarrätten i Sundsvall, Länsrätten i Skåne län, Länsrätten i Norrbottens län,

Ekobrottsmyndigheten, Skatteverket, Kronofogdemyndigheten, Bokföringsnämnden, Länsstyrelsen i Värmlands län, Juridiska fakulteten vid Lunds universitet, Konkurrensverket, Bolagsverket, Glesbygdsverket, Verket för näringslivsutveckling (Nutek), Svenskt Näringsliv, Sveriges advokatsamfund samt Sveriges kommuner och landsting.

Följande remissinstanser har inte svarat eller angett att de avstår från att lämna några synpunkter: Riksrevisionen, Företagarna och Lantbrukarnas riksförbund.

Prop. 2008/09:173 Bilaga 4

40

Med näringsbidrag avses stöd utan återbetalningsskyldighet som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av staten, Europeiska gemenskaperna, landsting, kommuner, juridiska personer som avses i 7 kap. 16, 17 och 20 §§ och allmänningsskogar enligt lagen (1952:167) om allmänningsskogar i Norrland och Dalarna.

Lagrådsremissens lagförslag 

Prop. 2008/09:173 

Bilaga 5 

Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) 

Härigenom föreskrivs att 2 kap. 4 b § och 29 kap. 2 § inkomstskatte- 

lagen (1999:1229)1 

ska ha följande lydelse. 

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

2kap. 4 b §

Europakooperativ räknas som 

Europakooperativ 

och europe- 

ekonomiska föreningar. 

iska grupperingar för territoriellt 

samarbete (EGTS) 

räknas som 

ekonomiska föreningar. 

29kap. 2 §2

Med näringsbidrag avses stöd utan återbetalningsskyldighet som lämnas till en näringsidkare för näringsverksamheten av staten, Europeiska gemenskaperna, landsting, kommuner, juridiska personer som avses i 7 kap. 16, 17 och 20 §§, allmänningsskogar enligt lagen (1952:167) om allmänningsskogar i Norrland och Dalarna samt stöd av detta slag som beslutas av en europeisk gruppering för territoriellt samarbete.

Med näringsbidrag avses också stöd som lämnas i form av

1.elcertifikat till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 a § 1,

2.utsläppsrätter till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 b § första stycket,

3.utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläppsminskningar till sådana skattskyldiga som avses i 17 kap. 22 b § andra stycket 1, och

4.stöd enligt lagen (2008:814) om statligt stöd till kreditinstitut, om stödet inte

– redovisas som en skuld i räkenskaperna, eller

– avser betalning för nyemitterade eller egna aktier.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2009 och tillämpas på beskattningsår som påbörjas efter den 30 juni 2009.

1Lagen omtryckt 2008:803.

2Senaste lydelse 2008:816.

41

Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483)

Härigenom föreskrivs att 1 kap. 5 § och 22 kap. 1 b § skattebetalningslagen (1997:483) ska ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse 

Föreslagen lydelse 

1kap. 5 §

Vad som sägs i denna lag om handelsbolag gäller, om inte annat föreskrivs, även europeiska ekonomiska intressegrupperingar (EEIG).

Vad som sägs i denna lag om ekonomiska föreningar gäller, om inte annat föreskrivs, även europeiska grupperingar för territoriellt samarbete (EGTS).

Nuvarande lydelse

22kap.

1 b §1

Beslut som rör juridiska personer överklagas enligt följande uppställning.

Prop. 2008/09:173 Bilaga 5

Beslut som rör 

överklagas hos den länsrätt 

1. ett handelsbolag 

inom vars domkrets bolaget enligt 

uppgift i handelsregistret hade sitt 

huvudkontor den 1 november året 

före det år då beslutet fattades 

2.en europeisk ekonomisk intressegruppering

inom vars domkrets intressegrupperingen hade sitt säte den 1 november året före det år då beslutet fattades

3. ett dödsbo 

som senast var behörig att pröva 

ett överklagande som rörde den 

avlidne 

4. någon annan juridisk person än som avses i 1–3

inom vars domkrets styrelsen hade sitt säte eller, om sådant saknas, förvaltningen utövades den 1 november året före det år då beslutet fattades

5. en juridisk person som inte är inom vars domkrets huvudkontoret

1Senaste lydelse 2003:664.

42

ett dödsbo och som har bildats efter den 1 november året före det år då beslutet fattades

6. en juridisk person som har upplösts

eller sätet var 

beläget 

eller, 

om 

Prop. 2008/09:173 

huvudkontor 

och säte 

saknas, 

Bilaga 5 

förvaltningen 

utövades 

då 

den 

juridiska personen bildades som senast var behörig.

Föreslagen lydelse

22kap.

1 b §

Beslut som rör juridiska personer överklagas enligt följande uppställning.

Beslut som rör 

överklagas hos den länsrätt 

1. ett handelsbolag 

inom vars domkrets bolaget enligt 

uppgift i handelsregistret hade sitt 

huvudkontor den 1 november året 

före det år då beslutet fattades 

2.en europeisk ekonomisk intressegruppering

inom vars domkrets intressegrupperingen hade sitt säte den 1 november året före det år då beslutet fattades

3. en europeisk gruppering för 

inom vars domkrets grupperingen 

territoriellt samarbete 

hade sitt säte den 1 november året 

före det år då beslutet fattades 

4. ett dödsbo 

som senast var behörig att pröva 

ett överklagande som rörde den 

avlidne 

5. någon annan juridisk person än som avses i 1–4

inom vars domkrets styrelsen hade sitt säte eller, om sådant saknas, förvaltningen utövades den 1 november året före det år då beslutet fattades

6. en juridisk person som inte är ett dödsbo och som har bildats efter den 1 november året före det år då beslutet fattades

inom vars domkrets huvudkontoret eller sätet var beläget eller, om huvudkontor och säte saknas, förvaltningen utövades då den juridiska personen bildades

7. en juridisk person som har som senast var behörig. upplösts

43

Denna lag träder i kraft den 1 juli 2009.

Prop. 2008/09:173 Bilaga 5

44

Lagrådets yttrande 

Prop. 2008/09:173 

Bilaga 6 

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2009-03-06

Närvarande: F.d. justitierådet Nina Pripp, regeringsrådet Nils Dexe och 

f.d. justitieombudsmannen Nils-Olof[REDACTED_EFTERNAMN]. 

Beskattning av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete 

Enligt en lagrådsremiss den 19 februari 2009 (Finansdepartementet) har regeringen beslutat att inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1.lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229),

2.lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av rättssakkunniga Ingrid Björnsson.

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

45

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 16 mars 2009

Närvarande: Statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande:[REDACTED_EFTERNAMN][REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 2008/09:173 Beskattning av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete.

Prop. 2008/09:173

46