Regeringens proposition

 1992/93:239

 om ombildning av Statens provningsanstalt till

 aktiebolag, m.m.

 Regeringen överlämnar denna proposition till

 riksdagen.

 Tf. chefen för Näringsdepartementet, statsrådet

[REDACTED_EFTERNAMN], har varit föredragande vid regeringssam-

 manträdet.

 Stockholm den 25 mars 1993.

 På regeringens vägnar

 Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

 Propositionens huvudsakliga innehållI propositionen

 föreslås att Statens provningsanstalt ombildas till

 aktiebolag den 1 juli 1993. Samtidigt förs

 verksamheten vid Boverkets Typgodkännandekontor

 över till det nya aktiebolaget. Staten föreslås bli

 den ende ägaren i aktiebolaget, som skall erbjuda

 näringsliv, myndigheter och organisationer tjänster

 inom områdena teknisk utvärdering, provning,

 certifiering, godkännande och mätteknik,

 undersökningar av material, konstruktioner och

 system och därmed förenad forskning och utveckling

 samt rådgivning.

 Proposition om ombildning av Statens provnings-

 anstalt till aktiebolag, m.m.

 1 Ärendet och dess beredning

 Regeringen bemyndigade i början av år 1992 chefen

 för Näringsdepartementet att tillkalla en särskild

 utredare för att utreda möjligheterna och formerna

 för en begränsning av statens engagemang inom

 provnings- och mätteknik samt anslutande

 verksamheter inom bl.a. Statens provningsanstalt

 (SP), (dir. 1992:7). Utredaren redovisade i augusti

 1992 sina förslag i betänkandet "Prova privat -

 provning och mätteknik inom SP och SMP i

 Europa-perspektiv" (SOU 1992:74). Betänkandet har

 remissbehandlats. En förteckning över remissinstan-

 serna finns i bilaga. En remissammanställning finns

 tillgänglig i Näringsdepartementet (dnr 1675/92).

 I prop. 1992/93:100 bil. 13 s. 10 har aviserats en

 omorganisation av SP till ett helägt statligt

 aktiebolag den 1 juli 1993.

 I prop. 1992/93:170 om forskning för kunskap och

 framsteg har anslagen på tolfte huvudtiteln G 2.

 Statens provningsanstalt: Uppdragsverksamhet samt G

 3. Bidrag till statens provningsanstalt föreslagits

 ersatta med ett nytt anslag, Bidrag till provnings-

 och mätteknisk FoU. I sina uppgifter som expert-

 organ är SP ett viktigt instrument i närings- och

 forskningspolitiken och det är därför angeläget att

 SP:s kompetens och resurser även efter en

 ombildning till aktiebolag utnyttjas väl i den

 statligt finansierade forskningen och teknikutveck-

 lingen.

 I prop. 1992/93:172 om anslag till Boverket och

 den regionala administrationen av statens stöd för

 bostadsfinansiering, m.m. har föreslagits att

 Boverkets uppgifter vad gäller godkännande och

 certifiering inom byggområdet avskiljs från Bover-

 ket. En remissammanställning över yttranden till

 utredningsbetänkandet "Boverket - uppgifter och

 verksamhet" (SOU 1992:127) finns tillgänglig i

 Finansdepartementet (dnr 5973/92). Särskilda

 yttranden i denna fråga har inkommit till

 Näringsdepartementet från ett antal sektorsmyndig-

 heter och branschorganisationer.

 2 Bakgrund

 2.1 Nuvarande organisation

 SP är en uppdragsmyndighet och landets centrala

 institution för teknisk utvärdering, provning och

 mätteknik och därmed förenad forskning och

 utveckling (FoU) och rådgivning. Verksamhetens

 omsättning uppgick budgetåret 1991/92 till 251

 miljoner kronor, varav 47,9 miljoner kronor var

 anslag från staten. Huvuddelen av intäkterna kommer

 från uppdrag där kunderna på rent affärsmässiga

 grunder köper tjänster hos SP. Verksamheten är

 funktionellt och redovisningsmässigt indelad i tre

 starkt integrerade områden: teknisk utvärdering,

 FoU och rådgivning. Dessa områden återfinns inom

 sju tekniska enheter och en certifieringsavdelning

 inom SP. De tekniska enheterna arbetar bl.a. inom

 följande teknikområden: byggnadsteknik,

 energiteknik, brandteknik, kemisk analys,

 materialteknik och mekanik, fysik och elteknik samt

 mått och vikt.

 Av de tre integrerade verksamhetsområdena

 innefattar teknisk utvärdering bl.a. provning,

 beräkning, analys, besiktning, bedömning, mätning

 och kalibrering. Detta verksamhetsområde omfattar

 drygt 70 % av SP:s totala verksamhet och

 finansieras helt med uppdragsintäkter.

 Verksamhetsområdet FoU omfattar såväl riktad

 grundforskning inom mätteknik och provningsmetodik

 som tillämpad FoU inom de områden där SP arbetar.

 FoU utgör drygt 20 % av den totala verksamheten och

 finansieras dels av statsanslag och dels av

 intäkter från forskningsråd, industriföretag m.fl.

 Rådgivning, som utgör det tredje

 verksamhetsområdet, omfattar medverkan i nationellt

 och främst internationellt standardiserings- och

 kommittéarbete, experthjälp till myndigheter m.m.

 Rådgivning omfattar knappt 10 % av SP:s totala

 verksamhet och finansieras av statsanslag och

 uppdrag från standardiseringsorgan m.fl.

 SP har omkring 15 000 kunder. Bland kunderna

 återfinns såväl stora som små företag från ett

 stort antal branscher. Omsättningsmässigt kommer

 hälften av intäkterna från omkring 400 kunder,

 varav de flesta är större företag.

 SP:s huvudförvaltning finns i Borås dit

 verksamheten omlokaliserades från Stockholm i

 mitten av 1970-talet. Mindre enheter finns i Göte-

 borg och Stockholm. Antalet anställda är 500, av

 vilka 40 har forskarutbildning och 125

 högskoleutbildning. Omsättningen per anställd är

 cirka 500 000 kronor.

 2.2 Teknisk provning och mätteknik

 Provning, kontroll och certifiering av produkter

 och system sker i Sverige i många olika former och

 vid olika typer av institutioner. Under de senaste

 decennierna har offentlig kontroll genom teknisk

 provning byggt på system av riksprovplatser med

 monopolställning. Dessa ersätts nu successivt av

 öppna system med konkurrens mellan kompetenta

 organ. (Se prop 1992/93:170 bilaga 11 s 38 ff.)

 SP:s uppgifter som riksprovplats har dock varit av

 blygsam omfattning.

 Huvuddelen av all teknisk utvärdering, provning,

 certifiering och mätteknik sker på frivillig basis.

 För SP är denna verksamhet helt dominerande och SP

 erbjuder ett stort utbud av kvalificerade tekniska

 tjänster som företagen utnyttjar i olika skeden av

 en produkts livscykel. Under utvecklings- och

 konstruktionsskedet måste olika lösningars

 funktion, säkerhet och prestanda utvärderas.

 Särskilt den mindre industrin anlitar i detta skede

 extern kompetens för att få fram tillförlitligt

 tekniskt underlag. I arbetet krävs ett brett

 kunnande och god kännedom om myndighets- och

 marknadskrav. För undersökningar som kräver

 speciella kunskaper eller resurser använder även

 större företag extern kompetens i sitt

 utvecklingsarbete. Av ekonomiska skäl krävs ofta

 samverkan och samutnyttjande vid dyrbara

 investeringar i utrustning och kompetens.

 Också i produktionskedet behöver många industrier

 anlita extern kompetens för exempelvis utveckling

 av kvalitetssäkringssystem. En viktig del i detta

 arbete är tillförlitliga mätningar och provningar.

 Industrins egna mätnormaler och utrustningar måste

 kalibreras mot nationella normaler. Regeringen

 utser organ, riksmätplatser, som svarar för att de

 nationella mätnormalerna stämmer överens med

 internationella motsvarigheter. Som nationell

 metrologiinstitution är SP den helt dominerande

 aktören och svarar för ca 70 % av den totala

 riksmätplatsverksamheten. Inom SP svarar denna

 verksamhet för ca 8 % av den totala omsättningen.

 Vid marknadsintroduktion behöver industrin i många

 fall ett opartiskt tekniskt underlag, t.ex.

 certifikat eller godkännande för att övertyga

 köpare och myndigheter om att produkterna uppfyller

 gällande krav. SP är ett sådant tredjepartsorgan

 som företag kan utnyttja för olika typer av

 tekniska undersökningar.

 2.3 Utvecklingen i Europa inom SP:s verksamhetsom-

 råde

 Resurser för provning och teknisk utvärdering

 betraktas i EG- och EFTA-länderna som en viktig del

 i den tekniska infrastrukturen. Statens roll anses

 vara att säkerställa att fristående resurser finns

 att tillgå för landets industri, inte minst för små

 och medelstora företag. Utvecklingen av

 provningsmetoder och provningsteknik ses som ett

 kollektivt ansvar. Tillämpad FoU och

 teknikspridningsaktiviteter för att säkerställa

 tillgången till kvalificerade resurser av detta

 slag finansieras därför i mycket stor utsträckning

 av staten.

 Mättekniken spelar en viktig roll inom de flesta

 samhällssektorer och i det internationella

 handelsutbytet. Det betraktas som en statlig

 angelägenhet att äga och finansiera nationella

 metrologiinstitut som utvecklar och upprätthåller

 landets primärnormaler samt deltar i internatio-

 nella jämförelsemätningar.

 I Europa finns idag ett betydande statligt stöd

 till forskning, utveckling, standardisering och

 europeiskt samarbete inom mätteknik och provning.

 Motiv för detta är att verksamheten genomgående

 betraktas som ett viktigt stöd för utvecklingen av

 den egna industrin. Sverige har tillsammans med

 Norge och Danmark den lägsta nivån vad gäller stat-

 liga anslag. Inte ens vid en fördubbling av SP:s

 anslag skulle Sverige komma i nivå med de stora

 EG-ländernas anslag i procent av totala intäkter.

 SP har trots ett förhållandevis lågt statligt

 anslag lyckats väl i det europeiska samarbetet. Som

 följd av den kärva ekonomiska situationen finns det

 i många länder en ambition att successivt minska de

 statliga anslagen. Även aktiviteter som syftar till

 att på olika sätt effektivisera statsförvaltningen

 har lett till diskussioner om förändrade associa-

 tionsformer och ägarförhållanden för SP:s

 europeiska systerorganisationer. Organisationernas

 oberoende och opartiska ställning utgör dock en

 avgörande förutsättning för deltagande i EG-

 samarbetet samt för möjligheterna att sälja tjäns-

 ter till kunderna.

 2.4 SP:s konkurrenssituation

 SP:s kunder har i de flesta fall tillgång till

 andra leverantörsalternativ. Den främsta

 konkurrensen kommer från företagens egna provnings-

 och utvecklingsavdelningar eller utländska

 provnings- och forskningsinstitut. Som en följd av

 anpassningen till EG:s regelsystem ökar kraven på

 teknisk dokumentation och kvalitetssäkring.

 Tillverkarna har att ta ställning till i vilken

 omfattning man skall bygga upp egna provnings-

 resurser eller köpa tjänster från provningsorgan. I

 viss utsträckning är här industriforskningsinsti-

 tut, konsultföretag och statliga myndigheter kon-

 kurrenter till SP. Konkurrensfaktorer är kompetens,

 opartiskhet, utrustning, prisnivå, leveranstid och

 kompletterande service. En betydande konkurrens

 från utländska och speciellt nordiska institutioner

 föreligger för provning och certifiering enligt

 standard. Denna konkurrens kommer också att öka som

 en följd av reglerna för EES-området enligt vilka

 en tillverkare fritt kan välja mellan olika länders

 anmälda organ.

 2.5 SP:s marknadsförutsättningar

 Den enskilda faktor som starkast kommer att påverka

 SP:s marknad är ikraftträdandet av EES-avtalet.

 Enligt EG:s policy skall provning och certifiering

 utfört av ett kompetent organ i ett medlemsland

 godtas i övriga medlemsländer utan förnyad

 provning. Det innebär att den totala volymen

 provning och certifiering minskar. Jämfört med

 dagens situation har SP uppskattat den bortfallande

 provningsvolymen av importerade produkter till ca

 17 miljoner kronor. Samtidigt kan konstateras att

 många EG-direktiv i förhållande till dagens svenska

 situation innebär ökade krav på teknisk

 dokumentation och kvalitetssäkring. Utvecklingen

 pekar också mot att den totala mängden direktiv och

 standarder kommer att växa kraftigt. Det ökade

 produktansvaret för tillverkare och leverantörer

 kan också förutses leda till ökade behov av

 provning, kvalitetssäkring och riskvärdering.

 SP:s verksamhet spänner i dag över ett stort antal

 branscher och teknikområden. Kombinationen av

 mätteknik, provning, FoU, standardisering och

 rådgivning har givit stora samproduktionsfördelar.

 Utvecklingen inom SP:s systerorganisationer i

 Europa går mot att skapa teknikbreda organisationer

 av SP:s typ.

 SP har en unik position på den svenska marknaden

 genom förmågan att inom organisationen hantera

 tvärtekniska frågor. Kundernas behov av "one stop

 shopping", dvs. att vid samma tillfälle få sin

 produkt utvärderad mot olika direktiv eller

 standarder eller att samlat få produktens

 överensstämmelse med en teknisk specifikation

 bestyrkt, kommer att öka. Viktiga faktorer för

 internationell konkurrenskraft är också att

 verksamheten har tillräcklig storlek och rätt

 verksamhetsinriktning. Vidare finns förutsättningar

 för ekonomisk stabilitet, där branschbredden

 medverkar till utjämning av konjunktursvängningar

 o.dyl. Hög effektivitet kan erhållas genom att

 samma personal, utrustning och lokaler kan

 utnyttjas på olika områden.

 SP har under senare år utvecklat resurser och

 tjänsteutbud med god anpassning till marknadens

 behov. Kunderna har funnit SP:s kompetens attraktiv

 vilket resulterat i en volymtillväxt inom teknisk

 utvärdering och FoU under den senaste

 femårsperioden med 20 % respektive 29 %.

 2.6 Statliga angelägenheter

 Mät- och provningsteknik är ett s.k. basteknolo-

 giskt område med breda branschövergripande tillämp-

 ningar. I Sverige liksom i övriga europeiska länder

 har staten påtagit sig ansvaret att upprätthålla

 tekniknivån och finansiera utvecklingsinsatser inom

 detta område. Mät- och provningsteknisk FoU och

 normaliehållning är områden som kommer att få stor

 betydelse inom Europasamarbetet och som stöd för

 den industriella utvecklingen i medlemsländerna.

 De delar av SP:s verksamhet som av regering och

 riksdag bedömts som statliga angelägenheter är

 - forskning och utveckling inom mät- och

 provningsteknik syftande till generell och tilläm-

 pad utveckling av mätmetodik och provningsmetoder,

 - utarbetande av harmoniserade mät- och

 provningsmetoder, normalt inom ramen för det

 internationella och europeiska standardiseringsar-

 betet,

 - rådgivning till myndigheter i deras föreskrivande

 verksamhet, speciellt vad gäller mät- och

 provningsteknik,

 - internationellt samarbete inom mät- och

 provningsteknik och FoU i EG-organ och i olika

 samarbetsorgan (BCR, Euromet och Eurolab m.fl.)

 - normaliehållning innefattande etablerande och

 upprätthållande av nationella normaler och

 säkerställande av den internationella spårbarheten.

 I sina uppgifter som expertorgan är SP ett viktigt

 instrument i närings- och forskningspolitiken och

 en betydelsefull resurs för svensk industris

 fortsatta utveckling och konkurrenskraft. SP är i

 dag den dominerande nationella resursen inom mät-

 och provningsteknik. Det är därför angeläget att

 SP:s kompetens och resurser kan utnyttjas väl även

 inom den statligt finansierade forskningen och

 teknikutvecklingen. Genom sin breda kontaktyta mot

 industrin är SP en kunskapsförmedlare mellan

 FoU-systemet och svenskt näringsliv. Särskilt

 viktigt är detta för små och medelstora företag.

 Regeringen har i den forskningspolitiska

 propositionen (prop. 1992/93:170) anfört att när

 SP:s verksamhet överförs till ny associationsform

 bör även formerna för statens anslag utvecklas så

 att förutsättningar skapas för att bidraget till

 provnings- och mätteknisk FoU m.m. på sikt kan ingå

 i det system för statens forskningsfinansiering som

 hanteras av Närings- och teknikutvecklingsverket

 (NUTEK). När staten köper tjänster inom ett område

 bör dessa upphandlas av den leverantör som är mest

 kompetent och prisvärd. Detta innebär i princip att

 för tjänster inom området provnings- och mätteknisk

 FoU kan det på sikt finnas flera leverantörer av

 tjänster än SP. Samtidigt måste SP ges möjlighet

 att konkurrera om andra uppdrag inom statens system

 för finansiering av forskning och teknisk

 utveckling. Regeringen har gjort bedömningen att

 inom den närmaste treårsperioden kommer anslaget

 för bidrag till provnings- och mätteknisk FoU att

 finansiera tjänster utförda av SP.

 2.7 Boverksutredningen - Verksamheten vid

 Typgodkännandekontoret

 System för styrning och kontroll av kvaliteten hos

 industriellt framställda byggprodukter har funnits

 i Sverige sedan mitten av 1950-talet. Detta har

 betraktats som myndighetsuppgifter men under åren

 har frågan om näringslivets ökade ansvar för

 typgodkännandeverksamheten inom byggområdet

 diskuterats bl.a. i anslutning till ett flertal

 organisationsutredningar. EES-avtalet och implemen-

 teringen av byggproduktdirektivet (89/106/EEG)

 kommer successivt att förändra förutsättningarna

 för den nuvarande typgodkännandeverksamheten,

 eftersom nationella tekniska godkännanden kommer

 att försvinna i takt med att harmoniserade standar-

 der och riktlinjer för Europeiska Tekniska God-

 kännanden utarbetas. Godkännandeverksamheten be-

 drivs i fri konkurrens mellan medlemsorgan i

 European Organization for Technical Approvals

 (EOTA). EOTA är idag öppet endast för EG-ländernas

 godkännandeorgan, men experter från EFTA-länderna

 kan medverka vid utarbetandet av riktlinjer för

 Europeiska Tekniska Godkännanden.

 I betänkandet "Boverket - uppgifter och

 verksamhet" (SOU 1992:127) föreslås att Boverkets

 uppgifter inom godkännande- och certifieringsom-

 rådet överförs till ett särskilt godkännandeorgan

 med specifika uppgifter samt att staten bör

 medverka till att detta organ bildas.

 Boverkets prövning av frågor om frivilligt

 typgodkännande eller tillverkningskontroll

 handläggs av Typgodkännandekontoret (TG-kontoret).

 I kontorets uppgifter ingår även att meddela

 riksbehörighet för ansvarig arbetsledare och för

 sakkunnig för funktionskontroll av ventilationssys-

 tem samt att deltaga i europeiskt samarbete inom

 Europeiska Godkännandeunionen (UEAtc) och EOTA.

 Representanter från TG-kontoret deltar även i det

 nordiska samarbetet inom ETA-Nord.

 TG-kontoret har 16 anställda och omsättningen

 uppgick budgetåret 1991/92 till 10,5 miljoner

 kronor. Verksamheten är till övervägande del

 avgiftsfinansierad. Den internationella verksamhe-

 ten är delvis finansierad via Boverkets anslag.

 3. Förslag och bedömningar

 3.1 En ny organisation

 Regeringens förslag: Statens provningsanstalt upp-

 hör som myndighet och verksamheten överförs till

 aktiebolagsform den 1 juli 1993. Samtliga aktier i

 bolaget skall ägas av svenska staten. Det nya bola-

 get skall bedriva verksamhet på hög kompetensnivå

 inom områdena teknisk utvärdering, mätteknik, cer-

 tifiering, godkännande, undersökningar av material,

 konstruktioner och system och därmed förenad FoU

 samt rådgivning.

 Utredarens förslag: I en första fas ombildas SP

 till ett statligt ägt aktiebolag. En sådan

 ombildning bör ge SP möjligheter att ytterligare

 effektivisera och utveckla verksamheten.

 Bolagsformen kan ge fördelar inom områden som t.

 ex. kapitalförsörjning, lokalförsörjning och

 prissättning. Inom en period av tre till sex år, då

 ett antal årsbokslut föreligger, bör det vara

 möjligt att inleda en nedtrappning av det statliga

 ägandet balanserad av ägarengagemang från

 näringslivet. Detta görs så att SP:s legitimitet

 med avseende på opartiskhet och oberoende inte

 rubbas. En viktig förutsättning i detta sammanhang

 är en liknande utveckling på den europeiska markna-

 den.

 Remissinstanserna: En majoritet av

 remissinstanserna delar utredarens bedömning om

 möjligheterna av en ombildning till aktiebolag om

 det innebär att SP:s verksamhet kan fortsätta i

 oförändrad omfattning. Utvecklingen i omvärlden

 måste bli styrande för förändringstakten inom

 områden av betydelse för den tekniska

 infrastrukturen anser Industriförbundet. RRV menar

 att det är möjligt att ombilda SP till ett statligt

 ägt bolag men anser inte att utredarens analys gör

 det motiverat av effektivitetsskäl. Några

 remissinstanser anser att SP är en väl fungerande

 organisation som inte bör bolagiseras. Industrins

 byggmaterialgrupp föreslår myndighetsform under tre

 år, därefter kan frågan bedömas på nytt. En

 majoritet av remissinstanserna tycker det är för

 tidigt att ta ställning till privatisering av SP.

 Skälen för regeringens förslag: Huvuddelen (ca 85

 %) av SP:s externa intäkter kommer från uppdrag på

 rent affärsmässig grund. Kunden köper en tjänst

 från SP, som ett led i en normal köpare-säljare

 relation. Genom statligt anslag finansieras projekt

 inom FoU samt rådgivning. Resultaten från dessa

 projekt är alltid offentliga och sprids t.ex. via

 rapporter och seminarier. Projekten följs upp och

 utvärderas regelmässigt genom ett särskilt FoU-råd.

 Detta innebär att anslagsfinansierade projekt

 hanteras enligt samma rutiner som uppdrag.

 SP:s marknad har genomgått stora förändringar

 under 1980-talet och SP har anpassat kompetens,

 resurser och tjänsteutbud till förändrade behov,

 vilket också har resulterat i en positiv ekonomisk

 utveckling. Intäkterna har under den senaste femår-

 sperioden ökat med drygt 60 % (21 % i reala

 termer). Resultatutvecklingen under samma tids-

 period har varit positiv och SP redovisar överskott

 som överstiger statens avkastningsränta under

 samtliga år. Investeringar finansieras sedan några

 år tillbaka genom de avskrivnings- och

 överskottsmedel som genereras i verksamheten. För

 större investeringar har SP haft möjlighet att på

 marknadsmässiga villkor uppta lån i Riksgäldskonto-

 ret. SP:s ekonomistyrning liknar mycket den som

 finns inom vanliga aktiebolag. Resultatredovisning

 finns för grupper på mellan fem och femton personer

 vilket innebär att incitament att påverka intäkter

 och kostnader skapats hos ett mycket stort antal

 personer inom organisationen. SP har under lång tid

 arbetat med lönsamhetsorienterande styrprinciper

 och aktiva marknadsföringsinsatser.

 SP:s verksamhet är kommersiell och

 konkurrenssituationen är tillfredsställande med en

 utveckling i riktning mot ökad konkurrens, framför

 allt på europeisk nivå. SP arbetar under

 företagslika former och med en sådan grad av

 affärsmässig mognad att verksamheten bedöms kunna

 övergå från myndighetsform till aktiebolagsform

 utan större problem.

 Avsikten är att ombildningen till bolag skall ge

 möjligheter att ytterligare utveckla och

 effektivisera verksamheten. För internationell kon-

 kurrenskraft krävs att kompetens och resurser,

 t.ex. i form av lokaler och utrustning, snabbt kan

 anpassas till nya behov. Bolagsformen kan också

 underlätta SP:s samverkan med högskola och industri

 t.ex. genom gemensamt ägda FoU-bolag. Samtidigt är

 det, som många remissinstanser framhållit, viktigt

 att SP:s oberoende och opartiska ställning inte

 förändras. Ett helstatligt bolag med bibehållande

 av SP:s nuvarande verksamhetsinriktning bör inte

 innebära några problem i detta avseende.

 SP kan som bolag fortsatt vara ett nationellt

 expertorgan med hög kompetens för utvärdering av ny

 teknik, nya material, produkter och system i

 enlighet med industrins behov. Samma förhållande

 gäller inom metrologi och mätteknik. Genom

 certifieringsverksamheten skall SP vara en av de

 aktörer som förser svensk industri med det underlag

 som krävs för att kvalificera produkter för de

 stora exportmarknaderna. Som FoU-institution inom

 mät- och provningsteknik och tillämpad FoU

 förutsätts SP samarbeta med högskolan och utnyttja

 kontaktytan mot små och medelstora företag för

 teknikspridning.

 Staten bör som ägare av bolaget utöva en aktiv

 ägarroll och ansvara för att verksamheten forsätter

 att utvecklas så att svenskt näringsliv har en god

 resurs i bolaget.

 3.2 Godkännande och certifiering inom byggområdet

 Regeringens förslag: Boverkets nuvarande uppgifter

 vad gäller godkännande och certifiering inom bygg-

 området överförs till SP den 1 juli 1993.

 Utredarens förslag: I betänkandet redovisas tre

 olika alternativ. Alternativ ett innebär ett nytt,

 som bolag organiserat godkännandeorgan bestående av

 ett litet antal handläggare med projektledar-

 kompetens och vid behov anlitande externa experter.

 Alternativ två innebär att Boverkets uppgifter inom

 godkännandeområdet i sin helhet överförs till SP

 och alternativ tre bygger på att ett organiserat

 samarbete mellan berörda godkännande-,

 certifierings- och standardiseringsorgan etableras.

 Remissinstanserna: De remissinstanser som särskilt

 tar upp frågan förordar i allmänhet något av

 utredarens två första alternativ. Statens råd för

 byggnadsforskning, Industrins byggmaterialgrupp och

 Svenska vatten- och avloppsverksföreningen förordar

 att SP tar över TG-verksamheten. De båda

 förstnämnda har också tagit upp frågan om att SP

 genom sin insyn i EOTA-arbetet kan få konkurrens-

 fördelar inom bl.a. provning och certifiering.

 Skälen för regeringens förslag: Som angivits i

 avsnitt 1 har regeringen i prop. 1992/93:172 om

 anslag till Boverket och den regionala admini-

 strationen av statens stöd för bostadsfinansiering,

 m.m. föreslagit att Boverkets uppgifter vad gäller

 godkännande och certifiering inom byggområdet

 avskiljs från verket. Regeringen har i

 propositionen även meddelat sin avsikt att i annat

 sammanhang under våren 1993 återkomma i frågan om

 hur verksamheten inom godkännande- och

 certifieringsområdet bör organiseras och bedrivas.

 I EES-avtalet har Sverige förbundit sig att

 genomföra EG:s byggproduktdirektiv. Arbetet med

 tekniska godkännanden inom EOTA kommer därför i

 framtiden att bli en väsentlig del av SP:s verksam-

 het inom godkännande- och certifieringsområdet. Det

 är av största vikt att möjligheterna att påverka

 utformningen av riktlinjerna för Europeiska

 Tekniska Godkännanden utnyttjas på ett effektivt

 sätt så att dessa motsvarar svenska krav och till-

 godoser den svenska industrins och allmänhetens

 intressen. För att svenska synpunkter och uppfatt-

 ningar skall slå igenom krävs att det organ som har

 huvudansvaret för svensk representation i EOTA är

 internationellt känt och respekterat och har

 personal med hög teknisk kompetens. Enligt

 regeringens uppfattning är SP genom sitt goda

 internationella anseende, sina resurser och breda

 tekniska kompetens den organisation som har störst

 förutsättningar att påverka EOTA:s riktlinjearbete

 på ett sätt som är effektivt och gynnar svenska

 tillverkares och användares intressen.

 De farhågor om konkurrensfördelar för SP, vilka

 ett par remissinstanser tagit upp, är ett generellt

 problem som alltid uppkommer när uppgiften att

 samordna det svenska deltagandet i EOTA läggs på

 ett operativt organ. Detta problem måste dock vägas

 mot fördelar i form av internationell

 konkurrenskraft och möjlighet till svenskt

 inflytande i EOTA:s arbete. Vidare gäller att då

 regeringen utpekar de organ, som skall ges rätten

 att meddela Europeiska Tekniska Godkännanden, är

 dessa bedömda bl.a. med hänsyn till integritet och

 oberoende. Flera av SP:s systerorganisationer i

 EG-länderna är redan i dag medlemmar av EOTA.

 Kontinuiteten i TG-kontorets verksamhet tryggas

 genom att huvuddelen av de personer som i dag

 arbetar med beslut om typgodkännande samt beslut om

 riksbehörighet för ansvarig arbetsledare och

 sakkunnig för funktionskontroll av

 ventilationssystem kommer att erbjudas anställning

 i det bolagiserade SP. En sådan överföring av

 personal medför att TG-kontorets kompetens tas

 tillvara. Enligt vad regeringen erfarit planerar SP

 att fortsätta att driva verksamheten i Karlskrona.

 Regeringen vill dock erinra om att det är det

 bolagiserade SP:s styrelse som beslutar om

 lokalisering, organisation och dimensionering av

 verksamheten.

 Regeringens förslag innebär således att SP från

 och med den 1 juli 1993 övertar Boverkets uppgifter

 att

 - enligt 16 kap. 3 § plan- och bygglagen (PBL) samt

 21 § plan- och byggförordningen (PBF) meddela

 typgodkännande och beslut om tillverkningskontroll,

 - enligt 9 kap. 3 § PBL och 18 § PBF meddela

 riksbehörighet för ansvarig arbetsledare,

 - enligt 16 kap. 1 § 3 PBL och 3 § förordningen om

 funktionskontroll av ventilationssystem (1991:1273)

 meddela riksbehörighet för sakkunnig för

 funktionskontroll av ventilationssystem,

 - vara svensk representant i Europeiska

 Godkännandeunionen (UEAtc),

 - ansvara för och samordna svensk medverkan i EOTA.

 När svenska organ ges rätt att bli fullvärdiga

 medlemmar av EOTA, avser regeringen att utpeka SP

 till svensk talesman (Spokesman Body) i EOTA.

 För att överföra Boverkets uppgifter att meddela

 typgodkännanden och beslut om tillverkningskontroll

 samt att meddela riksbehörighet för ansvarig

 arbetsledare till SP, krävs ändringar av PBL

 eftersom dessa uppgifter enligt lagens bestämmelser

 endast kan fullgöras av myndighet som regeringen

 bestämmer. I prop. 1992/93:55 om en byggproduktlag

 m.m. föreslog regeringen en ändring av 16 kap. 3 §

 PBL så att typgodkännande och tillverkningskontroll

 får meddelas av de organ som regeringen bestämmer.

 Riksdagen har den 17 december 1992 beslutat i

 enlighet med regeringens förslag (bet.

 1992/93:BoU6, rskr. 1992/93:154). Lagändringen

 skall träda i kraft den dag regeringen bestämmer.

 Till följd av EES-avtalets försening har den ännu

 inte satts i kraft. Om riksdagen antar förslagen i

 denna proposition avser regeringen att låta 16 kap.

 3 § PBL träda i kraft den 1 juli 1993. På motsva-

 rande sätt föreslår nu regeringen att 9 kap. 3 §

 PBL ändras på det sättet att riksbehörighet för

 ansvarig arbetsledare meddelas resp. återkallas av

 de organ som regeringen bestämmer.

 Enligt 16 kap. 1 § första stycket 3 får regeringen

 beträffande byggnader meddela de föreskrifter som

 behövs för kontroll av att föreskrifter till skydd

 för liv, personlig säkerhet eller hälsa efterlevs.

 Med stöd av detta bemyndigande har regeringen

 utfärdat förordningen (1991:1273) om funk-

 tionskontroll av ventilationssystem. I förordningen

 ges föreskrifter om att ventilationssystem skall

 kontrolleras på visst angivet sätt och att denna

 kontroll skall utföras av sakkunnig som har fått

 godkännande (riksbehörighet) av Boverket. Som nyss

 nämnts föreslår regeringen att uppgiften att med-

 dela riksbehörighet överförs till det bolagiserade

 SP. Eftersom denna uppgift innebär

 myndighetsutövning kan inte uppgiften överlämnas

 till bolaget utan stöd av lag. På grund härav

 föreslår regeringen att ett sådant bemyndigande

 förs in i 16 kap. 1 § PBL.

 Regeringen har för avsikt att, tillsammans med

 bl.a. Boverket och Styrelsen för teknisk

 ackreditering (SWEDAC), snarast vidta de åtgärder

 som behövs för att ett öppet nationellt system för

 provning, kontroll, certifiering och godkännande

 inom byggområdet skall kunna tillämpas. I avvaktan

 på resultatet av detta arbete kommer regeringen att

 tills vidare utpeka endast ett godkännandeorgan.

 Boverkets beslut om typgodkännande och

 tillverkningskontroll samt meddelande av

 riksbehörighet för ansvarig arbetsledare och

 sakkunnig för funktionskontroll av

 ventilationssystem kan överklagas hos regeringen.

 Sedan dessa uppgifter överförts till bolaget avser

 regeringen att i förordning föreskriva om rätt att

 överklaga bolagets beslut i sådana ärenden till

 regeringen. I avvaktan på ett öppet system skall

 Boverket behålla rätten att meddela föreskrifter om

 avgifter för beslut om typgodkännande, tillverk-

 ningskontroll och riksbehörighet.

 Det svenska deltagandet i EOTA:s arbete med att ta

 fram riktlinjer för Europeiska Tekniska

 Godkännanden samt SP:s uppgift att nationellt

 samordna detta arbete bör stödjas finansiellt och

 resursmässigt av staten och näringslivet. Ansvaret

 för statens insatser bör i första hand åligga de

 myndigheter vars ansvarsområden berörs av bygg-

 produktdirektivet och EOTA:s verksamhet. Samma

 förfaringssätt bör gälla för de svenska insatser

 som krävs i UEAtc.

 Verksamheten med att utfärda typgodkännande och

 beslut om tillverkningskontroll samt meddela

 riksbehörighet skall även i fortsättningen vara

 helt avgiftsfinansierad.

 3.3 Överföring av tillgångar och skulder

 Regeringens förslag: De till Statens provningsan-

 stalts och TG-kontorets verksamheter hörande till-

 gångarna och skulderna överförs till bolaget. Över-

 föringen skall ske till bokförda värden. Bolaget

 övertar myndighetens och TG-kontorets pensions-

 skuld. Regeringen får bemyndigande att besluta om

 de åtgärder och de kapitaltillskott som är nödvän-

 diga för att genomföra bolagsbildningen.

 Utredarens förslag: Det ingick inte i utredarens

 direktiv att föreslå hur en bolagisering av SP

 skulle gå till.

 Skälen för regeringens förslag: SP bör vid

 ombildning till bolag ges en sådan finansiell

 struktur att bolaget skall kunna utveckla

 verksamheten enligt den i avsnitt 3.1 redovisade

 inriktningen.

 Bolagiseringen av SP och TG-kontoret kommer att

 ske genom att staten överlåter alla tillgångarna

 och skulderna till bolaget. För det netto som

 därvid uppstår får ägaren staten aktier

 (apportemission). Det bör vara en uppgift för

 regeringen att i egenskap av bolagets stiftare

 fastställa aktiekapitalets storlek och kapi-

 talstrukturen.

 Vid utformningen av kapitalstrukturen avser

 regeringen att ha följande utgångspunkter:

 - SP skall ges en tillfredsställande finansiell

 stabilitet.

 - Bolaget bör efter det inledande året ha en

 soliditet på 25-35 procent.

 - Avkastningskrav skall ställas utifrån normala

 kommersiella bedömningar med beaktande av

 verksamhetens förutsättningar.

 I det statliga pensionssystemet har arbetsgivaren

 staten betalningsansvaret för pensioner till aktiva

 pensionstagare. Detta innebär att pensionsutfästel-

 ser inte skuldförs eller periodiseras i

 myndigheternas balansräkningar och att

 pensionskostnader belastar statens budget först i

 samband med pensionssutbetalningen. I den privata

 sektorn däremot görs normalt, i takt med att pen-

 sionsskulden uppstår, avsättningar av de medel som

 krävs för framtida pensionsutbetalningar. SP:s

 pensionsskuld avseende statens samtliga pen-

 sionsförpliktelser för anställda bör överföras på

 bolaget. TG-kontorets pensionsskuld avser endast

 statens pensionsförpliktelser för de nu anställda.

 Pensionsskulden skall redovisas som en långfristig

 skuld i bolagets balansräkning. Pensionsskulden

 hänförlig till SP och TG-kontoret har beräknats

 till ca 76 miljoner kronor per den 30 juni 1993.

 En överföring av pensionsskulden medför att

 löneskatt skall betalas för överförd pensionsskuld

 i stället för att utfalla i takt med att pen-

 sionsutbetalningarna görs. Denna skatt har

 beräknats till ca 15 miljoner kronor och erläggs

 bolaget. Pensionerna och skatten hanteras därmed i

 enlighet med beslutade riktlinjer i 1992 års

 kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150 bil.

 1, bet. 1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:252).

 Bolaget skall bära bolagsbildningens samtliga

 omställningskostnader.

 Sedan SP omlokaliserades till Borås har

 verksamheten bedrivits i lokaler som till

 huvuddelen hyrts av Byggnadsstyrelsen. Lokalerna i

 Göteborg överfördes i statens förvaltning då

 Chalmers Provningsanstalt i början av 1970-talet

 fördes över till SP. SP äger vissa lokaler i Borås

 bl.a. ett EMC-laboratorium (elektromagnetisk stör-

 ning och störtålighet) som efter riksdagsbeslut och

 i samråd med Byggnadsstyrelsen byggts och

 finansierats i egen regi.

 SP:s lokaler skiljer sig starkt från vad som

 gäller för statsförvaltningen i genomsnitt. Endast

 en mindre del av lokalerna utgörs av kontorsrum. I

 stället dominerar verksamhetsspecifika

 laboratorielokaler. Maskiner och utrustning för den

 tekniska verksamheten är integrerade med

 byggnaderna. Marknaden kräver att SP:s verksamhet

 och resurser effektivt skall kunna anpassas till

 nya behov och i detta sammanhang spelar

 förvaltningen av fastigheterna en avgörande roll.

 Regeringen avser att ge SP ett kapitaltillskott på

 40 miljoner kronor för att ge verksamheten en

 ekonomisk stabilitet och möjliggöra för SP att

 förvärva fastigheterna i Borås (Västeråsen) och i

 Göteborg.

 Myndigheten har ett lån som uppgår till 30

 miljoner kronor i Riksgäldskontoret som bolaget

 övertar. Regeringen kommer att ge Riksgäldskontoret

 i uppdrag att förvalta lånet samtidigt som bolaget

 bör ges möjlighet att utöka detta lån. Lånen i

 Riksgäldskontoret bör amorteras inom 5 år och

 ersättas med lån på den ordinarie kreditmarknaden i

 enlighet med riktlinjerna i prop. 1990/91:150 bil

 1.

 Överlåtelsen kommer att regleras i ett avtal

 mellan staten och bolaget. Häri regleras även

 överlåtelsen av TG-kontoret. I avtalet anges vilka

 tillgångar, skulder och andra förpliktelser samt

 rättigheter som överförs till bolaget. Avtalet

 avses att tecknas före halvårsskiftet 1993.

 3.4 Personalfrågor

 Regeringens bedömning: Dimensioneringen av bolaget

 bör göras med utgångspunkt i efterfrågans volym och

 innehåll. Tjänsterna inom det bolagiserade SP bör i

 första hand tillsättas med personal från myndighe-

 ten och Typgodkännandekontoret.

 Skälen för regeringens bedömning: Kompetensen inom

 SP och TG-kontoret är viktig för den framtida

 verksamheten i bolaget. Därför bör tjänsterna inom

 bolaget i första hand tillsättas med personal från

 myndigheten och kontoret. Regeringen vill erinra om

 att det är bolagets styrelse som beslutar om

 dimensionering, organisation och bemanning av

 verksamheten.

 De anställda vid SP och Typgodkännandekontoret

 omfattas av de kollektivavtal som gäller på den

 statliga arbetsmarknaden. De som eventuellt inte

 erbjuds anställning i det nya bolaget kommer såle-

 des att omfattas av det statliga trygghetssystemet.

 Det ankommer på bolaget att avgöra vilken

 arbetsgivarorganisation som bolaget bör tillhöra

 och därmed vilka avtal om löne- och anställ-

 ningsvillkor som kommer att gälla för

 arbetstagarna.

 Marknaden för de tjänster som idag erbjuds av

 provningsanstalten är som tidigare redovisats

 beroende både av konjunkturvariationer och sys-

 temförändringar i EES-området. Efterfrågan är för

 närvarande vikande och priserna pressade. Detta

 innebär att denna verksamhet i fortsättningen måste

 klaras med en reducerad personalstyrka. Kostnaderna

 för avveckling av berörd personal skall bäras av

 bolaget.

 3.5 Handel med ädelmetallarbeten

 Yrkesmässig handel med ädelmetallarbeten regleras i

 lagen (1986:985) om handel med ädelmetallarbeten.

 Där anges inledningsvis de krav som måste vara

 uppfyllda för att ett arbete skall få saluhållas

 och försäljas som ädelmetallarbete. Vidare stadgas

 att ädelmetallarbeten skall vara åsatta vissa

 stämplar, däribland finhaltsstämpel och

 tillverkarens eller importörens namnstämpel, för

 att få saluhållas och försäljas.

 I lagen anges dessutom vissa uppgifter som skall

 fullgöras av en kontrollmyndighet, vilken utses av

 regeringen. SP har av regeringen utsetts att vara

 kontrollmyndighet. Bland dessa uppgifter ingår

 följande. Kontrollmyndigheten skall på begäran

 kontrollera finhalten av ett finhaltsstämplat

 ädelmetallarbete. För sådan kontroll utgår avgift

 till kontrollmyndigheten. Den som yrkesmässigt

 tillverkar, försäljer eller importerar

 ädelmetallarbeten skall vara registrerad hos kon-

 trollmyndigheten. För registreringen utgår en årlig

 avgift. Kontrollmyndigheten prövar frågor om

 godkännande och registrering av namnstämplar. Dessa

 uppgifter bör överföras till det nya bolaget. För

 att möjliggöra detta bör i lagen begreppet

 kontrollmyndighet ersättas av kontrollorgan.

 Lagen innehåller därutöver ett antal bemyndiganden

 för regeringen eller myndighet som regeringen

 bestämmer att bl.a. meddela ytterligare före-

 skrifter om vissa stämplar och att fastställa

 avgifter enligt lagen. Regeringen har bemyndigat SP

 att fullgöra dessa uppgifter. Det nya bolaget kan

 inte överta dessa uppgifter eftersom normgivning

 måste fullgöras av en myndighet. Om riksdagen

 godtar förslagen i denna del avser regeringen att

 bemyndiga SWEDAC att fullgöra nämnda uppgifter.

 Sverige har tillträtt konventionen om kontroll och

 märkning av arbeten av ädel metall, som

 undertecknades i Wien den 15 november 1972. Enligt

 konventionen åligger det medlemsländerna att utse

 en auktoriserad kontrollbyrå, som har att fullgöra

 vissa uppgifter enligt konventionen. Regeringen har

 utsett SP att vara auktoriserad kontrollbyrå. Denna

 uppgift bör lämpligen överföras på det nya bolaget.

 Eftersom uppgiften torde innefatta myndighetsutöv-

 ning bör i lagen intas ett bemyndigande för

 regeringen att utse ett organ här i riket att vara

 auktoriserad kontrollbyrå.

 3.6 Arkivfrågor

 Enligt arkivlagen (1990:782) skall en myndighets

 arkiv, om myndigheten upphört och dess verksamhet

 inte har förts över till annan statlig myndighet,

 inom tre månader överlämnas till arkivmyndighet.

 När verksamhet som tidigare bedrivits i en statlig

 myndighet överförts till ett aktiebolag kan

 arkivmyndigheten låna ut de delar av arkivet som

 det nya bolaget behöver ha tillgång till. Det får

 ankomma på Riksarkivet att i samråd med bolaget

 utforma föreskrifter och villkor för lån och

 deposition av arkivhandlingar hos bolaget. Ett

 samråd pågår nu mellan SP och Riksarkivet avseende

 arkivfrågor i samband med bolagiseringen.

 4 Upprättade lagförslag

 I enlighet med vad som nu anförts har inom

 Näringsdepartementet upprättats förslag till

 1. lag om ändring i plan- och bygglagen (1987:10),

 2. lag om ändring i lagen (1986:985) om handel med

 ädelmetallarbeten.

 Förslaget 1 har upprättats i samråd med Miljö- och

 naturresursdepartementet.

 De båda lagförslagen är av sådan beskaffenhet att

 Lagrådets hörande skulle sakna betydelse. Någon

 lagrådsremiss har därför inte ägt rum.

 5 Ärendet till riksdagen

 Regeringen föreslår riksdagen

 dels att anta förslagen till

 1.lag om ändring i plan- och bygglagen

 (1987:10),

 2.lag om ändring i lagen (1986:985) om handel

 med ädelmetallarbeten,

 dels att godkänna

 3.att 16 kap. 3 § plan- och bygglagen (1987:10)

 träder i kraft den 1juli 1993,

 4.att Statens provningsanstalt ombildas till ett

 aktiebolag den 1 juli1993 (avsnitt 3.1),

 5.riktlinjerna för överföring av tillgångar och

 skulder till det nya bolaget (avsnitt 3.3),

 dels

 6.bemyndiga regeringen att besluta om de

 åtgärder och de kapitaltillskott som behövs

 för att genomföra bolagsbildningen,

 dels

 7.godkänna att Boverkets uppgifter om god-

 kännande och certifieringinom byggområdet

 anförtros det nya bolaget (avsnitt 3.2).

 6 Propositionens lagförslag1 Förslag till

 Lag om ändring i plan- och bygglagen (1987:10)

 Härigenom föreskrivs att 9 kap. 3 § och 16 kap. 1

 § plan- och bygglagen (1987:10) skall ha följande

 lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 kap.

 3 §

 För arbeten som kräver lov skall det finnas en

 ansvarig arbetsledare som har utsetts av

 byggherren. Om arbetena är av mindre omfattning,

 kan dock byggnadsnämnden bestämma att ansvarig

 arbetsledare inte skall utses. För skilda delar av

 ett arbete kan olika ansvariga arbetsledare utses.

 En av dem skall samordna deras uppgifter.

 Till ansvarig Till ansvarig

 arbetsledare får utses arbetsledare får utses

 endast den som har fått endast den som har fått

 godkännande godkännande

 (riksbehörighet) av den (riksbehörighet) av de

 myndighet som regeringen organ som regeringen

 bestämmer eller den som bestämmer eller den som

 byggnadsnämnden god- byggnadsnämnden godkänner

 känner för ett visst för ett visst arbete.

 arbete. Riksbehörighet Riksbehörighet får

 får meddelas för visst meddelas för visst slag

 slag av arbete och får av arbete och får begrän-

 begränsas till viss tid. sas till viss tid.

 Den ansvarige arbetsledaren skall leda och ha

 fortlöpande tillsyn över arbetena så att de utförs

 på föreskrivet sätt. Han skall vara närvarande vid

 byggnadsnämndens besiktningar.

 Om byggnadsnämnden Om byggnadsnämnden

 finner att den ansvarige finner att den ansvarige

 arbetsledaren har arbetsledaren har

 åsidosatt sina skyldig- åsidosatt sina skyldig-

 heter, får nämnden ta heter, får nämnden ta

 ifrån honom ledningen av ifrån honom ledningen av

 arbetet. Om han grovt arbetet. Om han grovt har

 har åsidosatt sina åsidosatt sina

 skyldigheter, kan nämn- skyldigheter, kan nämnden

 den besluta att han besluta att han under

 under viss tid inte får viss tid inte får vara

 vara ansvarig ar- ansvarig arbetsledare

 betsledare inom inom kommunen. Nämnden

 kommunen. Nämnden skall skall anmäla sådana

 anmäla sådana beslut beslut till det organ som

 till den myndighet som meddelat

 avses i andra stycket. riksbehörigheten. Om en

 Om en ansvarig

 ansvarig arbetsledare arbetsledare med

 med riksbehörighet grovt riksbehörighet grovt har

 har åsidosatt sina åsidosatt sina skyldighe-

 skyldigheter, får ter, får organet åter-

 myndigheten återkalla kalla godkännandet av

 godkännandet av honom. honom.

 16 kap.

 1 §

 Regeringen eller den myndighet som regeringen

 bestämmer får meddela de föreskrifter om krav på

 byggnader m.m. som utöver bestämmelserna i 3 kap.

 behövs

 1. till skydd för liv, personlig säkerhet eller

 hälsa,

 2. för en lämplig utformning av byggnader och

 andra anläggningar samt tomter och allmänna

 platser,

 3. för kontroll av att föreskrifter som avses i 1

 efterlevs.

 Regeringen bestämmer

 vilka organ som får

 besluta om godkännande

 (riksbehörighet) för den

 som skall utföra sådan

 kontroll som föreskrivits

 med stöd av första

 stycket 3.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen

 bestämmer får, utom i fråga om 3 kap. 7 §, i

 enskilda fall medge undantag från bestämmelserna i

 3 kap.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.

 2 Förslag till

 Lag om ändring i lagen (1986:985) om handel med

 ädelmetallarbeten

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:985)

 om handel med ädelmetallarbeten

 dels att 8, 10 och 11 §§ skall ha följande

 lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf,

 12 a §, av följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 8 §

 Ädelmetallarbeten som Ädelmetallarbeten som

 har försetts med har försetts med

 finhaltsstämpel skall på finhaltsstämpel skall på

 begäran kontrolleras med begäran kontrolleras med

 avseende på finhalt av avseende på finhalt av

 den myndighet som det organ som regeringen

 regeringen bestämmer bestämmer (kontrollorga-

 (kontrollmyndigheten). net). Om organet finner

 Om myndigheten finner att den uppgivna

 att den uppgivna finhalten är riktig,

 finhalten är riktig, skall organet bekräfta

 skall myndigheten be- detta med en

 kräfta detta med en kon- kontrollstämpel.

 trollstämpel. Om arbetet inte kan

 Kan kontrollstämpling kontrollstämplas utan att

 inte ske utan att det skadas, får organet i

 arbetet skadas, får myn- stället utfärda bevis om

 digheten i stället ut- att arbetet uppfyller

 färda bevis om att fordringarna för

 arbetet uppfyller kontrollstämpling.

 fordringarna för kon-

 trollstämpling.

 10 §

 Den som yrkesmässigt Den som yrkesmässigt

 inom landet tillverkar inom landet tillverkar

 eller försäljer ädel- eller försäljer ädelme-

 metallarbeten av guld tallarbeten av guld eller

 eller platina eller till platina eller till landet

 landet inför sådana inför sådana arbeten

 arbeten skall vara skall vara registrerad

 registrerad hos hos kontrollorganet.

 kontrollmyndigheten. Detsamma gäller den som

 Detsamma gäller den som yrkesmässigt inom landet

 yrkesmässigt inom landet tillverkar eller till

 tillverkar eller till landet inför

 landet inför ädelmetallarbeten av

 ädelmetallarbeten av silver, som förses med

 silver, som förses med ansvarsstämpel.

 ansvarsstämpel.

 Kontrollmyndigheten Kontrollorganet prövar

 prövar frågor om frågor om godkännande och

 godkännande och registrering av

 registrering av tillverkares och impor-

 tillverkares och törers namnstämplar.

 importörers

 namnstämplar.

 11 §

 För kontroll enligt 8 § För kontroll enligt 8 §

 skall avgift erläggas skall en avgift betalas

 till kontrollmyndig- till kontrollorganet.

 heten. Detsamma skall Detsamma skall gälla för

 gälla för registrering registrering enligt 10 §.

 enligt 10 §. Avgift för Avgift för registrering

 registrering skall skall betalas årligen så

 betalas årligen så länge länge registreringen

 registreringen består. består.

 12 a §

 Regeringen får utse ett

 organ att här i landet

 vara auktoriserad kon-

 trollbyrå för kontroll

 och märkning av arbeten

 av ädel metall.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1993.

 Förteckning över remissinstanser som har yttrat sig

 över betänkandet Prova privat - provning och

 mätteknik inom SP & SMP i Europa-perspektiv (SOU

 1992:74). Remissamman- ställningen behandlar den

 del av betänkandet som rör Statens provningsanstalt

 (SP).

 Yttranden över betänkandet har avgetts av

 Kommerskollegium, Överstyrelsen för civil

 beredskap, Räddningsverket, Telestyrelsen, Vägver-

 ket, Statens väg- och trafikinstitut, Trafik-

 säkerhetsverket, Statskontoret, Riksrevisionsverket

 (RRV), Statens maskinprovningar, Chalmers teknis-

 ka högskola, Lunds tekniska högskola, Tekniska

 högskolan i Stockholm, Arbetarskyddsstyrelsen

 (ASS), Arbetsmiljöfonden, Boverket, Närings- och

 teknikutvecklingsverket (NUTEK),

 Sprängämnesinspektionen, Statens provningsanstalt

 (SP), Styrelsen för teknisk ackreditering (SWEDAC),

 Konkurrensverket, Statens institut för bygg-

 nadsforskning (SIB), Statens råd för

 byggnadsforskning (BFR), Konsumentverket, Statens

 naturvårdsverk, AB Svensk bilprovning, Brandforsk,

 Byggentre-prenörerna, Företagarnas

 riksorganisation, Grossistförbundet Svensk Handel,

 Industrins Byggmaterialgrupp, Lantbrukarnas

 Riksförbund (LRF), SEMKO AB,

 SIS-Standardiseringskommissionen i Sverige, Svenska

 Arbetsgivareföreningen (SAF), Sveriges

 Industriförbund, Sveriges Verkstadsindustrier (VI),

 Värmeverksföreningen, Landsorganisationen i Sverige

 (LO), SACO/SR-föreningen vid SP, Tjänstemännens

 Centralorganisation (TCO), ST-Provning vid SP.

 Näringsdepartementet

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25

 mars 1993

 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och

 statsråden

 B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

 ________________

 Tf. chefen för Näringsdepartementet, statsrådet

[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler fråga om ombildning av Statens

 provningsanstalt till aktiebolag, m.m.

 ________________

 Regeringen beslutar att genom proposition lämna

 förslag till riksdagen om ombildning av Statens

 provningsanstalt till aktiebolag, m.m. i enlighet

 med bilagan till detta protokoll.

 Ur protokollet:

 Gunnel Strinde

 Innehållsförteckning

 Propositionens huvudsakliga innehåll..............1

 1 Ärendet och dess beredning.....................2

 2 Bakgrund.......................................2

 2.1 Nuvarande organisation.....................2

 2.2 Teknisk provning och mätteknik.............3

 2.3 Utvecklingen i Europa inom SP:s verksam-

 hetsområde.................................4

 2.4 SP:s konkurrenssituation...................5

 2.5 SP:s marknadsförutsättningar...............5

 2.6 Statliga angelägenheter....................6

 2.7 Boverksutredningen - Verksamheten vid

 Typgodkännandekontoret.....................7

 3 Förslag och bedömningar........................8

 3.1 En ny organisation.........................8

 3.2 Godkännande och certifiering inom

 byggområdet...............................10

 3.3 Överföring av tillgångar och skulder......12

 3.4 Personalfrågor............................14

 3.5 Handel med ädelmetallarbeten..............14

 3.6 Arkivfrågor...............................15

 4 Upprättade lagförslag.........................15

 5 Ärendet till riksdagen........................16

 6 Propositionens lagförslag.....................17

 Bilaga Förteckning över remissinstanser som

 har yttrat sig över betänkandet Prova

 privat - provning och mätteknik inom

 SP & SMP i Europa-perspektiv............21

 Utdrag ur regeringsprotokollet 1993-03-25........22