Regeringens proposition

1994/95:5

Ombildning av Statens maskinprovningar till aktiebolag

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 15 september 1994

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Karl Erik[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Jordbruksdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att Statens maskinprovningar ombildas till aktiebolag

den 1 april 1995. Staten föreslås bli ensam ägare i aktiebolaget. Bolaget skall

erbjuda näringsliv, myndigheter och organisationer provnings-, certifierings-

och besiktningstjänster inom maskinområdet.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut......................3

2 Ärendet och dess beredning.......................3

3 Statens maskinprovningars nuvarande organisation.4

4 Ombildning av Statens maskinprovningar till

 aktiebolag.......................................5

5 Överföring av tillgångar och skulder.............9

6 Personal- och arkivfrågor.......................10

Bilaga Förteckning över remissinstanserna beträffan

 de betänkandet (Ds 1994:47) Bolagisering av

 Statens maskinprovningar.....................12

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den

15 september 1994...................................13

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1.godkänner de föreslagna riktlinjerna för ombildning av Statens maskinprov-

 ningar till aktiebolag (avsnitt 4),

2.godkänner de föreslagna riktlinjerna för överföring av tillgångar och skulder

 till bolaget (avsnitt 5),

3.bemyndigar regeringen att besluta om nödvändiga åtgärder för att genomföra

 bolagsbildningen,

4.till Bolagisering av Statens maskinprovningar på tilläggsbudget till statsbud-

 geten för budgetåret 1994/95 anvisar ett förslagsanslag på 24 000 000 kr.

2 Ärendet och dess beredning

Regeringen bemyndigade i februari 1992 chefen för Näringsdepartementet att

tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda möjligheterna och formerna

för en begränsning av statens engagemang inom provnings- och mätteknik samt

anslutande verksamhet inom Statens provningsanstalt (SP) och Statens

maskinprovningar (SMP) och att därvid bl.a. lämna förslag till privatisering.

Utredaren redovisade i augusti samma år sina slutsatser i betänkandet Prova

privat - provning och mätteknik inom SP och SMP i europaperspektiv (SOU

1992:74). Betänkandet har remissbehandlats och en sammanställning av remissvaren

finns publicerad i betänkandet Bolagisering av Statens maskinprovningar (Ds

1994:47). I Jordbruksdepartementets bilaga till 1993 års budgetproposition

anförde regeringen beträffande SMP att den avser att ta ställning till

utredningens förslag när närmare erfarenheter av bl.a. EES-avtalet har vunnits.

I Jordbruksdepartementets bilaga till 1994 års budgetproposition anförde

regeringen vidare att den avsåg att låta frågan om en förändring av SMP:s verk-

samhetsform belysas ytterligare. Bakgrunden var dels EES-avtalets påverkan på

SMP, dels avskaffandet av SMP:s monopolställning beträffande besikt-

ningsverksamheten och den därmed hårdnande konkurrensen för myndigheten.

Regeringen bemyndigade i februari 1994 mot denna bakgrund chefen för

Jordbruksdepartementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda

förutsättningarna för verksamheten vid SMP. Utredaren skulle förutsättningslöst

överväga verksamheten vid och associationsformen för SMP samt överväga om det är

möjligt och lämpligt att statens huvudmannaskap för verksamheten vid SMP upphör

och i så fall föreslå en ny huvudman. Utredaren redovisade i mars 1994

betänkandet Bolagisering av Statens maskinprovningar (Ds 1994:47). Betänkandet

har remissbehandlats. Remissyttrandena finns tillgängliga i

Jordbruksdepartementet.

 3

3 Statens maskinprovningars nuvarande organisation

SMP:s organisation och uppgifter framgår av förordningen (1988:858) med

instruktion för Statens maskinprovningar. Enligt denna har SMP att prova,

besiktiga och certifiera maskiner, fordon och redskap samt att informera och

lämna råd i frågor som rör denna verksamhet. Som speciellt angelägna uppgifter

har regeringen angivit sådan obligatorisk kontroll som avses i lagen (1989:164)

om kontroll genom teknisk provning och om mätning samt att lämna råd om en

ändamålsenlig maskinanvändning. Den nämnda lagen har numera ersatts av lagen

(1992:1119) om teknisk kontroll som trädde i kraft den 1 januari 1994. Vidare

har provning och redovisning av maskinegenskaper som kan minska belastningen på

miljön och bidra till en effektivare energihushållning betonats.

Maskinprovningarna består av fyra enheter, en för besiktning, en för provning,

en för certifiering och en administrativ enhet. Totalt finns ett 70-tal

anställda inom myndigheten. Enheterna provning och besiktning som har 30

anställda vardera beräknas båda omsätta ca 20 miljoner kronor för budgetåret

1994/95, medan den nyskapade enheten för certifiering endast har sex anställda

och beräknas omsätta ca 3,8 miljoner kronor under samma tid. Totalt beräknas

myndigheten för budgetåret 1994/95 omsätta ca 45 miljoner kronor. SMP är

lokaliserat till Uppsala, där bl.a. den administrativa enheten är belägen, Malmö

och Umeå.

Enheten för besiktning utför typbesiktning, registreringsbesiktning och

revisionsbesiktning enligt föreskrifter utfärdade av Arbetarskyddsstyrelsen och

Vägverket. Den helt dominerande verksamheten inom besiktningsenheten är re-

visonsbesiktning av grävmaskiner som svarar för 80 % av enhetens intäkter. Dessa

besiktningar utförs av besiktningspersonal som har bostadsorten som utgångspunkt

för sitt arbete. SMP är riksprovplats för ett flertal olika entreprenadmaskiner.

Besiktningsenheten är helt avgiftsfinansierad.

Enheten för provning utför officiell provning, funktionsprovning och provning

för EG-dokumentation. Den officiella provningen utförs för att kunna utgöra

vägledning för presumtiva maskinköpare. Resultaten publiceras alltid i SMP:s

meddelandeserie. Verksamheten finansieras över statsbudgeten via det driftbidrag

SMP uppbär och via provningsavgifter. Funktionsprovningar utförs på uppdrag av

maskinproducenter och finansieras helt av uppdragslämnaren. Även projekt som

läggs ut på myndigheten av andra statliga myndigheter hanteras på denna enhet.

Det kan t.ex. vara serieprovningar av olika maskiner för att kunna bestämma en

lämplig kravnivå för en viss egenskap. Myndighetens arbete med

standardiseringsfrågor hanteras även inom provningsenheten.

Enheten för certifiering är nybildad och omfattar frivillig och obligatorisk

certifiering. SMP kommer således att kunna tillhandahålla service som innebär

att maskintillverkare kan begära ett intyg på att en viss maskin är tillverkad i

enlighet med de säkerhetskrav som ett visst EG-direktiv ställer. Även inom

certifieringsenheten utförs standardiseringsarbete. Verksamheten finansieras med

avgifter.

4 Ombildning av Statens maskinprovningar till aktiebolag

Regeringens förslag: Statens maskinprovningar upphör som myndighet och

verksamheten överförs till ett statligt aktiebolag från den 1 april 1995.

Samtidigt upphör driftbidraget. Det nya bolaget skall bedriva provnings-,

besiktnings- och certifieringsverksamhet inom maskinområdet.

Utredarens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag. Utredaren

föreslår att bolagiseringen sker den 1 juli 1995 och att staten under en

övergångsperiod tar ett fortsatt ansvar för verksamheten.

Remissinstanserna: En klar majoritet av remissinstanserna biträder utredarens

förslag om bolagisering. Sveriges provnings- och forskningsinstitut (SP) menar

att utredaren gjort en riktig bedömning av marknadssituation och

konkurrensförutsättningar för SMP och att verksamheten bör bedrivas sammanhållen

och i bolagsform. Flera remissinstanser, bl.a. Länsstyrelsen i Västernorrlands

län, pekar på behovet av besiktningstjänster till ett pris som inte missgynnar

företag i glesbygd. Länsstyrelserna i Jämtlands och Västernorrlands län pekar på

nödvändigheten att vidmakthålla verksamheten i Umeå. Länsstyrelserna i

Västerbottens och Norrbottens län menar att de regionalpolitiska konsekvenserna

inte belysts tillräckligt beträffande tillgång till SMP:s tjänster, ekonomiska

och servicemässiga konsekvenser för norra Sverige och hur förslaget påverkar de

institutioner som i dag samverkar med SMP-Umeå. Styrelserna betonar betydelsen

av den tekniska kompetens som SMP för in i den totala kompetensbilden för

teknikutvecklingen i norra Sverige.

Glesbygdsmyndigheten menar att en bättre analys av de regionalpolitiska kon-

sekvenserna skulle ha lett fram till att ett statligt engagemang är nödvändigt

för Umeåanläggningen under en övergångstid och menar att förslaget mot den

bakgrunden inte är acceptabelt. Myndigheten förordar ett regionalpolitisk stöd

till Umeåanläggningen.

Riksrevisionsverket (RRV) menar att det är tveksamt att inrätta ett nytt

statligt aktiebolag utgående från SMP:s verksamhet och anför att andra

organisatoriska lösningar bör sökas t.ex. inom ramen för befintlig

provningsverksamhet. RRV och Arbetsmiljöfonden anser att det vore att föredra

att samordna SMP:s verksamhet med Svensk Anläggningsprovning AB eller AB Svensk

Bilprovning. Statskontoret betonar att SMP inte bör stödjas med ett driftbidrag.

Arbetarskyddsstyrelsen betonar vikten av att SMP:s unika kompetens tas till

vara. Statens maskinprovningar motsätter sig inte en bolagisering men

föreslår att SMP beviljas ett regionalpolitiskt stöd till Umeåanläggningen samt

stödbeställningar från staten för att underlätta igångsättandet av bolaget.

Lantbrukarnas riksförbund förordar stöd för att skapa en regional resurs i Umeå

som kan medverka till att utveckla näringslivet i Norrland. Tjänstemännens

centralorganisation (TCO) menar att det finns ett fortsatt behov av den typ av

tjänster som SMP producerar inom landet och kan av det skälet inte tillstyrka en

koncentration av verksamheten till Malmö.

Agrifack förordar en lösning som innebär att verksamheten i Umeå finansieras med

hjälp av lokala och regionala intressen. Västerbottens handelskammare anför att

det är av största vikt för regionens näringsliv att SMP:s kompetens kan tas till

vara.

Skälen för regeringens förslag: Med ikraftträdandet av EES-avtalet och speciellt

tillämpningen av EG:s maskindirektiv (89/392 EEC) från den 1 januari 1995 kommer

SMP:s marknad och lämpligheten att fortsättningsvis driva SMP i myndighetsform

att påverkas kraftigt. SMP upphör att vara riksprovplats under år 1995.

Besiktningsenheten, som för närvarande utför arbetarskydds- och

trafiksäkerhetsbesiktningar av entreprenadmaskiner inom ramen för

riksprovplatssystemet, kommer inte längre att kunna utföra dessa i

monopolställning. Typbesiktningar ersätts av en tillverkardeklaration om

överensstämmelse med maskindirektivet och eventuella tredjepartscertifieringar

får göras av alla anmälda kontrollorgan som vill konkurrera om de uppdrag som

kan uppkomma. Även revisionsbesiktningar av grävmaskiner kommer att få utföras

av ackrediterade kontrollorgan trots att de inte omfattas av maskindirektivets

säkerhetsbestämmelser.

Den provningsverksamhet som SMP bedriver är redan i dagsläget till viss del

konkurrensutsatt. Det gäller den provning som SMP bedriver på jordbruks-, skogs-

och grönyteområdena och inom projektverksamheten där liknande kompetens finns

hos Sveriges lantbruksuniversitet (SLU), Jordbrukstekniska institutet (JTI) och

Skogsbrukets forskningsinstitut (Skogforsk). Även beträffande vissa typer av

funktionsprovningar där en maskintillverkare provar sin produkt bl.a. med

avseende på driftsäkerhet och kapacitet samt provning enligt standard finns

konkurrens från stora verkstads- och maskinföretag. För provningskompetens för

vissa anläggningsmaskiner såsom grävmaskiner, hjullastare och dumprar och

skogs-, jordbruks- och grönytemaskiner saknar SMP konkurrens.

Den kompetens som finns samlad inom SMP inom provning och besiktning gör att

myndigheten även kan producera certifieringstjänster. Certifieringsenhetens

verksamhet innebär att intyg om överensstämmelse med säkerhetskrav ställda i

direktiv eller förordningar kan utfärdas.

Enligt vad regeringen uttalat i 1992 års finansplan (prop. 1991/92:100 bil.1)

bör konkurrensutsatt verksamhet inte bedrivas i myndighetsform. I sådana fall

bör i stället bolagsformen övervägas. I samband med sådana överväganden bör

alltid prövas om verksamheten bör drivas i statlig regi över huvud taget.

Av den redogörelse som lämnats i det föregående framgår att SMP:s

verksamhetsgrenar är eller kommer att bli konkurrensutsatta. SMP kommer efter

hand att möta flera aktörer som i konkurrens erbjuder marknaden samma eller

liknande tjänster som SMP gör i dagsläget. SMP kommer även att kunna konkurrera

på områden som tidigare varit förbehållna andra myndigheter och statliga bolag.

Mot bakgrund härav bedömer regeringen att det är olämpligt att fortsättningsvis

driva SMP i myndighetsform. I stället bör verksamheten drivas som ett

aktiebolag. Den verksamhet som bolaget skall ägna sig åt innefattar inte någon

myndighetutövning utan är en rent teknisk verksamhet.

SMP besitter i en del avseenden kompetens som andra aktörer inte har för

närvarande. Revisionsbesiktningar av grävmaskiner, som utförts inom ramen för

riksprovplatssystemet, är ett exempel, produktion av provningstjänster på

anläggningsmaskin- och skogsmaskinsidan är ett annat. Det finns därför skäl för

staten att under en övergångstid ta ansvar för att dessa tjänster som SMP i dag

tillhandahåller även tills vidare finns att tillgå i landet. Genom att hålla

samman SMP i ett statligt ägt aktiebolag bedömer regeringen att det finns

förutsättningar för det nya bolaget att hävda sig på en marknad som efterhand

alltmer kommer att konkurrensutsättas. Det nya bolaget skall bedriva

besiktnings-, provnings- och certifieringsverksamhet inom maskinområdet. I

första hand bör besiktningsverksamheten bestå av besiktning av grävmaskiner

enligt föreskrifter meddelade av Arbetarskyddsstyrelsen. Det bör vidare vara

möjligt för bolaget att konkurrera på näraliggande besiktningsmarknader.

Provningsverksamheten bör koncentreras till sådan provning som kan komma att

efterfrågas av marknaden. Det kan t.ex. vara funktionsprovningar med avseende på

driftsäkerhet och kapacitet, provning enligt standard och provning för

EU-dokumentation. Enligt regeringens bedömning är det av infrastrukturella skäl

viktigt för svenska små och medelstora verkstadsindustriföretag att ha tillgång

till den provningskompetens på anläggningsmaskinområdet som SMP representerar.

Med de ökade krav på att kunna dokumentera överensstämmelse med

maskindirektivets säkerhetskrav som följer av EESavtalet är detta inte minst

viktigt. Utvecklingen pekar också mot att den totala mängden direktiv och

standarder kommer att öka. Det ökade produktansvaret för tillverkare och

leverantörer kan också förutses leda till ett ökat behov av provning,

kvalitetssäkring och riskvärdering.

Certifieringsenhetens arbete är relativt nystartat och kommer inte att beröras

av bolagiseringen. Regeringen bedömer att en marknad kommer att utvecklas på

certifieringsområdet till följd av de krav som olika produktdirektiv ställer

upp.

En utgångspunkt för bolagiseringen av SMP är att verksamheten skall ges bättre

villkor. För konkurrensutsatt verksamhet är aktiebolagsformen att föredra

framför myndighetsformen bl.a. beroende på skillnader av betydelse för

möjligheterna att bedriva verksamheten effektivt. Som ett exempel kan nämnas ett

bolags möjlighet till fri prissättning av de tjänster som produceras. Bolagets

verksamhet skall bedrivas under affärsmässiga villkor. Det bör ankom--

ma på bolaget att själv bedöma vilka marknader man finner det motiverat att från

en affärsmässig aspekt söka bearbeta. Eftersom bolagets potentiella konkurrenter

bedriver sin verksamhet i affärsmässigt syfte, är det av konkurrensskäl därmed

olämpligt att ett driftbidrag utgår till SMP. För verksamheten vid anläggningen

i Umeå, som drivs med ett relativt stort tillskott från det nuvarande

driftbidraget, bör bolaget under en övergångstid utnyttja särskilt avsatta

medel. Vi återkommer till det i det följande. Ett upphörande av driftbidraget

kommer att få till följd att bolaget sannolikt kan komma att behöva koncentrera

provningsverksamheten till ett färre antal anläggningar. Affärsmässiga

överväganden tycks tala för att verksamheten i huvudsak bör förläggas till

Malmö. Regeringen bedömer att ett omstrukturerat SMP kommer att omsätta ca 30

miloner kronor och sysselsätta ett 50-tal personer.

Enligt regeringens uppfattning bör bolagiseringen ses som ett första steg mot en

privatisering av SMP. Ytterligare steg i den riktningen bör kunna tas så snart

en fungerande marknad på framför allt besiktningssidan etablerats.

Driftbidraget, som regeringen nu föreslår skall upphöra, har använts till att

finansiera verksamheter inom enheten provning. Således är det inom provningsen-

heten som förändringar till följd av bolagiseringen blir mest uppenbara. Det

gäller såväl personal- som verksamhetsmässigt. SMP kommer inte längre att på

eget initiativ kunna utföra provningar av maskiner, s.k. officiell provning. Den

konsumentupplysande verksamheten med publicering av resultaten från de

officiella provningarna kommer att upphöra. Metodutveckling kommer att utföras

endast då en uppdragsprovning kräver det eller finansiering från statliga

aktörer finns tillgänglig. Genom att den metodutveckling som i fortsättningen

kan komma att bedrivas inom bolaget måste finansieras externt kan en bättre

koppling åstadkommas mellan bolagets funktion och vad marknaden efterfrågar.

Regeringen utgår ifrån att de som upphandlar utvecklingsarbete m.m. gör detta

genom anbudsförfarande. SMP har därmed möjlighet att erbjuda sina tjänster.

En utgångspunkt för ett självständigt SMP-bolag är enligt regeringens mening att

det skall agera på affärsmässiga grunder. Att bolaget skall driva verksamheten

utan driftbidrag utesluter inte att bolaget söker och erhåller stöd från

länsstyrelser eller de statliga fonder och sektorsmyndigheter som finns för att

stödja det regionala näringslivet. På så sätt kan verksamhet som tidigare varit

beroende av driftbidrag drivas vidare. Detta kan t.ex. gälla Umeåanläggningens

provningsverksamhet. Därigenom kommer lokala och regionala prioriteringar att

avgöra vilka tjänster och i vilken omfattning dessa produceras såväl när

marknadskrafterna efterfrågar SMP:s tjänster som när statliga aktörer är

beställare. Dessutom kan på detta sätt även andra aktörer på SMP:s kompetens-

område komma i fråga vilket kommer att stärka konkurrensen och därmed

effektiviteten bland de bolag som agerar på marknaden. Emellertid bedömer re-

geringen att ett indraget driftbidrag initialt kan få sådana effekter för den

fortsatta driften av Umeåanläggningen och därmed för tillgången till opartisk

provningskompetens i Norrland, att det motiverar att medel avsätts inom bolaget

i samband med bolagiseringen för att stödja denna verksamhet. Dessa medel bör

uppgå till 4 miljoner kronor och skall vara reserverade för detta ändamål under

en tvåårsperiod från det att bolaget bildas. Detta kan ses som ett stöd till

norrländska tillverkande företag i deras EG-anpassning av sina produkter.

Den s.k. marknadskontrollen är en statlig efterkontroll av att tillverkare och

importörer har fullgjort sina förpliktelser när det gäller att uppfylla ställda

säkerhetskrav i berörda direktiv. Det är den föreskrivande myndigheten som har

ansvaret för att marknadskontrollen utförs på rätt sätt. Även när det gäller

medverkan i det europeiska standardiseringsarbetet ligger ansvaret för att

statens intressen tas till vara på de föreskrivande myndigheterna. Regeringen

bedömer att ett sammanhållet bolagiserat SMP bör ha möjlighet att via de uppdrag

man kan förhandla sig till på provningsområdet vidmakthålla den kompetens på

dessa områden som kan bedömas nödvändig.

5 Överföring av tillgångar och skulder

Regeringens förslag: De till Statens maskinprovningars verksamheter hörande

tillgångar och skulder överförs till bolaget. Bolaget övertar myndighetens

pensionsskuld. Regeringen får bemyndigande att besluta om de åtgärder som är

nödvändiga för att genomföra bolagsbildningen.

Riksdagen anvisar till Bolagisering av Statens maskinprovningar på

tilläggsbudget till statsbudgeten för budgetåret 1994/95 ett förslagsanslag på

24 miljoner kronor.

Utredarens förslag: Det ankom inte på utredaren att ha specificerade förslag i

denna del.

Remissinstanserna: Agrifack menar att det är viktigt att företaget ges en god

soliditet och att därför noggranna beräkningar beträffande pensionsskulder görs

i samband med bolagiseringen.

Skälen för regeringen förslag: Bolagisering av SMP bör ske genom att de till

Statens maskinprovningars verksamheter hörande tillgångar och skulder överförs

till bolaget. Regeringen beräknar att tillgångarna inom SMP inte kommer att

kunna täcka avvecklingskostnaderna, skulderna samt erforderligt eget kapital

varför ett kapitaltillskott blir nödvändigt. Regeringen beräknar behovet av nytt

kapital till ca 24 miljoner kronor. Beloppet bör anvisas som ett förslagsanslag

på tilläggsbudgeten för budgetåret 1994/95. Av beloppet avser 4 miljoner kronor

medel för att under två år övergångsvis stödja verksamheten inom

Umeåanläggningen. Det är en uppgift för regeringen att fastställa

aktiekapitalets storlek och kapitalstrukturen. Regeringen bedömer att

soliditeten för bolaget bör vara ca 30 % när nödvändiga avvecklingsåtgärder

genomförts.

I det statliga pensionssystemet har arbetsgivaren - staten - betalningsansvaret

för pensioner till aktiva pensionstagare. Således skuldförs eller periodiseras

inte pensionsutfästelser i myndighetens balansräkningar. Myndighetens

pensionskostnader belastar statsbudgeten först i det ögonblick som pensionerna

skall betalas ut. I den privata sektorn görs däremot kontinuerliga avsättningar,

i takt med att pensionsskulden uppstår, för framtida pensionsutbetalningar.

SMP:s pensionsskuld avseende statens pensionsförpliktelser för anställda och

tidigare anställda bör överföras på bolaget och redovisas som en långfristig

skuld i bolaget balansräkning. Pensionsskulden per den 30 juni 1994 har

beräknats till 14,8 miljoner kronor. Överföringen av pensionsskulden medför att

löneskatt skall betalas för överförd pensionsskuld i stället för att utfalla i

takt med att pensionsutbetalningarna görs. Denna skatt har beräknats till ca 2,5

miljoner kronor. Skatten skall i enlighet med beslutade riktlinjer som

redovisats i 1992 års kompletteringsproposition (prop. 1991/92:150 bil. 1, bet.

1991/92:FiU30, rskr. 1991/92:252) erläggas av bolaget. Vidare tillkommer

semesterskuld till myndighetens personal, vilken har beräknats till 2,3 miljoner

kronor per den 30 juni 1994. De rena avvecklingskostnaderna till följd av en

neddragning av verksamheten vid SMP och till följd av en bolagisering har

beräknats till ca 8,8 miljoner kronor. Däri inbegrips kostnader till följd av

det statliga trygghetsavtalet på 5,5 miljoner kronor samt 4,2 miljoner kronor

för beräknad resthyra och konsultarvoden för avveckling av myndigheten samt

kostnader för att flytta viss verksamhet till Malmö. Vidare avgår beräknade

intäkter från uppsagd personal under avvecklingsskedet på 0,9 miljoner kronor.

Bolaget bör bära bolagsbildningens samtliga omställningskostnader.

Överlåtelsen bör regleras i ett avtal mellan staten och bolaget. I avtalet får

då anges vilka tillgångar, skulder och andra förpliktelser samt rättigheter som

överförs till bolaget.

6 Personal- och arkivfrågor

Regeringens bedömning: Dimensioneringen av bolaget bör styras av efterfrågan på

bolagets tjänster. Personal från myndigheten bör i första hand erbjudas

anställning i det bolagiserade SMP. En särskild utredare tillkallas med uppgift

att ansvara för avvecklingen av Statens maskinprovningar/myndigheten.

Utredningens bedömning: Omstrukturering av personal- och lokalresurser bör göras

så fort som möjligt och all personal bör sägas upp. Det ankommer på bolaget att

besluta om personal- och lokalresurser.

Remissinstanserna: Tjänstemännens centralorganisation (TCO) menar att en

bolagisering måste ske med största möjliga hänsynstagande till personalen. TCO

avstyrker att samtlig personal sägs upp då myndigheten läggs ner. Agrifack menar

att utredaren tagit för lätt på det personalpolitiska och arbetsrättsliga ansvar

som åligger arbetgivaren genom att föreslå att all personal skall sägas upp.

Skälen till regeringens bedömning: Det är givetvis bolagets sak att besluta om

bemanningen av den bolagiserade verksamheten. Regeringen utgår emellertid från

att i först hand personal från myndigheten erbjuds anställning i bolaget.

Regeringen bedömer att de personalkategorier som inte kommer att kunna erbjudas

fortsatt arbete i bolaget är personal från provningsenheten. Till följd av

minskad omfattning på provningsverksamheten kommer ett tjugotal personer att

sägas upp. SMP omfattas av de kollektivavtal som gäller på den statliga

arbetsmarknaden. De som inte erbjuds anställning i det nya bolaget kommer

således att omfattas av det statliga trygghetsavtalet och ingå i

avvecklingsorganisationen för myndigheten. Ansvaret för personalavvecklingen och

för andra avvecklingsfrågor kommer att överföras till en särskild utredare med

uppgift att träda i den tidigare myndighetens ställe i arbetsgivarfrågor när

denna upphör. Utredaren skall ges ansvaret att slutföra avvecklingen av SMP samt

ansvaret för den personal som har sagts upp och som ingår i

avvecklingsorganisationen. Det ankommer på bolaget att avgöra vilken

arbetsgivarorganisation som bolaget bör tillhöra och därmed vilka avtal om löne-

och anställningsvillkor som kommer att gälla för arbetstagarna.

Enligt arkivlagen (1990:782) skall en myndighets arkiv, om myndigheten upphört

och dess verksamhet inte har förts över till någon annan statlig myndighet, inom

tre månader överlämnas till arkivmyndighet. När verksamhet som tidigare

bedrivits i en statlig myndighet överförts till ett aktiebolag kan

arkivmyndigheten låna ut de delar av arkivet som det nya bolaget behöver ha

tillgång till. Regeringen har i prop. 1993/94:113 Förvaring av allmänna

handlingar hos andra organ än myndigheter föreslagit att allmänna handlingar

från en nedlagd myndighet skall kunna förvaras hos enskilt subjekt som övertar

myndighetens verksamhet. Det enskilda subjektet, bolaget, skall jämställas med

myndigheten i fråga om förvaring av de allmänna handlingarna och i fråga om

prövning enligt tryckfrihetsförordningen (TF) och sekretesslagen (1980:100) av

en begäran om att få ta del av en allmän handling. Den föreslagna regleringen,

som avses träda i kraft den 1 januari 1995, innehåller bl.a. en ändring av TF.

Riksdagen har för närvarande som vilande antagit förslaget till ändring av TF

(bet. 1993/94:KU20, rskr. 1993/94:161). I avvaktan på att de nya reglerna träder

i kraft får den hittillsvarande lösningen med utlåning tillämpas. Det får

ankomma på Riksarkivet att i samråd med bolaget utforma föreskrifter och villkor

för lån och disposition av arkivhandlingar hos bolaget.

 4

Förteckning över remissinstanserna beträffande betänkandet (Ds 1994:47)

Bolagisering av Statens maskinprovningar

Efter remiss har yttranden över rubricerade betänkande avgetts av Vägverket,

Statskontoret, Riksrevisionsverket, Statens jordbruksverk,

Arbetarskyddsstyrelsen, Arbetsmiljöfonden, Glesbygdsmyndigheten, Sveriges

provnings- och forskningsinstitut AB, Styrelsen för teknisk ackreditering,

Konsumentverket, Högskolan i Luleå, Statens maskinprovningar, Sveriges

lantbruksuniversitet, Skogs- och jordbrukets forskningsråd, Länsstyrelserna i

Västernorrlands, Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län, Grossistförbundet

Svensk handel, Företagarnas Riksorganisation, Lantbrukarnas riksförbund,

Tjänstemännens centralorganisation, Sveriges akademikers centralorganisation,

Landsorganisationen i Sverige, AB Svensk anläggningsprovning, AB Svensk

bilprovning, Sveriges mekanstandardisering, Sveriges

trädgårdsanläggningsförbund.

Yttranden har dessutom kommit in från Arbetsmiljöinstitutet, Handelskammaren i

Västerbotten, personalen vid Statens maskinprovningar i Umeå samt

SACO-föreningen vid Statens maskinprovningar.

 5

Jordbruksdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 15 september 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1994/95:5 Ombildning av Statens maskinprovningar

till aktiebolag

 6