Regeringens proposition

1998/99:80

Kasinospel i Sverige m.m.

Prop.

1998/99:80

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 26 mars 1999

Laila Freivalds

 Ingegerd[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås en kasinolag som tillåter att sådant spel skall få

anordnas i Sverige.

Tillstånd till kasinospel skall endast få ges till statliga företag. Det

skall få finnas högst sex kasinon. Under den första tiden avses dock högst

fyra kasinon få öppnas. Lagen föreslås också ha bestämmelser om en

åldersgräns om 20 år för tillträde till ett kasino, registrering vid

kasinobesök, förbud mot kreditgivning, tillsyn av Lotteriinspektionen

m.m.

I propositionen föreslås vidare vissa ändringar i lotterilagen

(1994:1000) beträffande varuautomatspel och värdeautomatspel.

Spel på varuspelsautomater skall få anordnas endast i samband med

offentlig nöjestillställning i form av tivoli eller liknande. Varuvinster

skall inte få lösas in mot andra varor eller mot kontanter.

Spel på värdeautomater skall få anordnas även i samband med

bingospel. Högsta värdet av spelarens insats begränsas till 5 kronor och

högsta värdet av vinsten till 500 kronor. Hela det belopp som värde-

automaten ger ut i form av värdebevis skall få lösas in mot kontanter.

I propositionen föreslås också att lagen (1972:820) om skatt på spel

ändras så att det inte längre skall utgå någon skatt på spel på

varuspelsautomater och att lagen (1991:1482) om lotteriskatt ändras så

att insatser och vinster som hänför sig till utländskt speldeltagande vid

vadhållning i samband med hästtävlingar, där deltagande i vadhållningen

efter tillstånd av regeringen även kan ske via utländsk trav- eller

galopporganisation, inte skall beaktas vid bestämmandet av behållningen.

Lagarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1999, förutom lagen om ändring i

lagen (1972:820) om skatt på spel som föreslås träda i kraft den 1 januari

2001. Den del ändringen i lotterilagen (1994:1000) som gäller

värdeautomater föreslås träda i kraft den 1 oktober 1999.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 5

2 Lagtext 6

2.1 Förslag till kasinolag 6

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på

spel 8

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1482) om

lotteriskatt 10

2.4 Förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000) 11

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:150) om allmän

kameraövervakning 15

3 Ärendet och dess beredning 16

4 Spelmarknaden 18

4.1 Den svenska spelmarknaden 18

4.2 Kasinon i andra länder 19

4.3 Automatspel i Norden 20

5 En sund spelmarknad 21

5.1 Utgångspunkter 21

5.2 Fördelning av spel- och lotterimarknaden mellan staten och

folkrörelserna 21

5.3 Vinstdelningssystemet 22

5.4 Lotteriinspektionen 23

5.5 Överdrivet spelande 24

5.6 Åtgärder för återhållsam marknadsföring 25

6 Kasino 25

6.1 Kasinospel tillåts 25

6.2 Huvudmannaskap 28

6.3 Tillståndsgivning antal kasinon 30

6.4 Tillåtna spelformer 31

6.5 Åldersgräns för besökare 32

6.6 Registrering av besökare 33

6.7 Kameraövervakning 35

6.8 Spel på kredit, m.m. 36

6.9 Övriga villkor 37

6.10 Överdrivet spelande 39

6.11 Tillsyn 40

7 Ändrade regler för automatspel 41

7.1 Gällande rätt 41

7.2 Behovet av ändringar i lotterilagen 42

7.3 Varuspelsautomater 44

7.3.1 Placeringen av varuspelsautomater m.m. 44

7.3.2 Inlösen av varuvinster mot varor eller kontanter 46

7.4 Värdeautomater 47

7.4.1 Vinsten vid värdeautomatspel 47

7.4.2 Värdeautomater i bingohallar m.m. 49

8 Skattefrågor 50

9 Ekonomiska konsekvenser 51

10 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser 53

11 Författningskommentar 54

11.1 Förslag till kasinolag 54

11.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på

spel 57

11.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1482) om

lotteriskatt 57

11.4 Förslag till ändring i lotterilagen (1994:1000) 57

11.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:150) om allmän

kameraövervakning 59

Bilaga 1 Sammanfattning av arbetsgruppens förslag om införande av

kasinospel av internationellt slag i Sverige 60

Bilaga 2 Arbetsgruppens förslag till lag om kasinospel 62

Bilaga 3 Förteckning över remissinstanser (Kasinospel) Fel! Bokmärket

är inte definierat.

Bilaga 4 Sammanfattning av betänkandet Automatspel 65

Bilaga 5 Utredningens lagförslag (Automatspel) 66

Bilaga 6 Förteckning över remissinstanser (Automatspel) 72

Bilaga 7 Lagrådsremissens lagförslag (Automatspel) 73

Bilaga 8 Lagrådsremissens lagförslag (Kasinospel i Sverige) 79

Bilaga 9 Lagrådets yttrande (Automatspel) 84

Bilaga 10 Lagrådets yttrande (Kasinospel i Sverige) 85

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1999 88

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. kasinolag,

2. lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel,

3. lag om ändring i lagen (1991:1482) om lotteriskatt,

4. lag om ändring i lotterilagen (1994:1000),

5. lag om ändring i lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till kasinolag

Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelser

1 § Med kasinospel avses i denna lag roulettspel, tärningsspel, kortspel

och liknande spel som anordnas i lokaler vilka huvudsakligen används

för detta ändamål (ett kasino).

2 § Kasinospel får inte anordnas utan tillstånd.

Tillstånd till kasinospel får även omfatta spel på penningautomater och

andra automatspel som avses i 6 § lotterilagen (1994:1000).

3 § Det får finnas högst sex kasinon.

Åldersgräns och legitimationskrav

4 § Den som är under 20 år får inte ges tillträde till ett kasino.

Den som inte är känd och inte legitimerar sig får inte heller ges

tillträde till ett kasino.

Registrering

5 § Den som anordnar kasinospel skall föra ett register över besökarna på

kasinot i syfte att förebygga och avslöja brott.

Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling.

6 § Registret skall innehålla uppgift om besökarens namn, personnummer

eller annat identifieringsnummer, postadress samt uppgift om tidpunkt

för besöket. Registret skall också innehålla ett fotografi av besökaren.

7 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och

skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag.

8 § En uppgift eller ett fotografi i registret över besökare skall gallras

senast ett år efter det att uppgiften eller fotografiet registrerats.

Förbud mot kreditgivning

9 § Den som anordnar kasinospel får inte lämna kredit för insatser i

spelet.

Förbud för anställda

10 § Anställda eller funktionärer hos den som anordnar kasinospel får

inte delta i något spel i ett kasino.

Beslut om tillstånd och övriga villkor

11 § Tillstånd att anordna kasinospel får endast lämnas till företag som i

sin helhet, direkt eller indirekt, ägs av staten.

12 § Ett tillstånd att anordna kasinospel skall förenas med de särskilda

villkor samt kontroll- och ordningsbestämmelser som behövs för att spel-

verksamheten skall bedrivas på ett från allmän synpunkt lämpligt sätt.

Beslutande myndighet

13 § Regeringen prövar frågor om tillstånd att anordna kasinospel.

Regeringen får överlåta åt Lotteriinspektionen att meddela villkor och

bestämmelser enligt 12 §.

Tillsyn

14 § Lotteriinspektionen skall utöva tillsyn över att denna lag och de

villkor och bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen följs.

Återkallelse eller ändring

15 § Ett tillstånd att anordna kasinospel samt villkor och bestämmelser

som har meddelats med stöd av denna lag får återkallas eller ändras, om

villkoren eller bestämmelserna inte följs eller det annars finns skäl för

det.

Frågor om återkallelse eller ändring prövas av regeringen eller, om

frågan avser villkor eller bestämmelser som har meddelats av Lotteri-

inspektionen, av denna.

Avgifter

16 § Avgifter får tas ut i ärenden om tillstånd och tillsyn enligt denna lag.

Regeringen meddelar föreskrifter om avgifterna.

Förbud mot överklagande

17 § Beslut som meddelats med stöd av denna lag får inte överklagas.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:820) om

skatt på spel

Härigenom föreskrivs att 1, 4, 10 och 19 §§ lagen (1972:820) om skatt

på spel skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

Spelskatt betalas enligt denna

lag till staten för sådant roulettspel

och spel på varuspelsautomater

som kräver tillstånd enligt

lotterilagen (1994:1000).

Spelskatt betalas enligt denna

lag till staten för sådant roulettspel

som kräver tillstånd enligt lotteri-

lagen (1994:1000).

Kortspel och tärningsspel jämställs i denna lag med roulettspel.

4 §

Skattskyldig är den som har

tillstånd som avses i 1 §. I fråga

om roulettspel och spel på varu-

spelsautomater med utrustning

som upplåts av någon med fast

driftställe inom landet, är dock den

som upplåter utrustningen skatt-

skyldig.

Skattskyldig är den som har

tillstånd som avses i 1 §. I fråga

om roulettspel med utrustning som

upplåts av någon med fast drift-

ställe inom landet, är dock den

som upplåter utrustningen skatt-

skyldig.

10 §

Spelskatt för roulettspel tas ut, för varje kalendermånad

då skattskyldighet föreligger, med

2 000 kronor för tillstånd som innebär rätt till spel på ett spelbord,

4 000 kronor för tillstånd som innebär rätt till spel på två spelbord,

9 000 kronor för tillstånd som innebär rätt till spel på tre spelbord,

18 000 kronor för tillstånd som innebär rätt till spel på fyra spelbord

och med

25 000 kronor för tillstånd som innebär rätt till spel på fem spelbord.

Föreligger rätt till spel på flera spelbord än fem tas skatten för vart och

ett av dessa bord ut med 5 000 kronor per månad.

Spelskatt för spel på varuspels-

automater tas ut med 1 500 kronor

per varuspelsautomat för varje

kalendermånad då skattskyldighet

föreligger.

19 §

Den som bedriver roulettspel

eller spel på varuspelsautomater

med utrustning som upplåtits till

honom är ansvarig för spelskatt för

vilken skattskyldighet åvilar upp-

låtaren och som denne inte betalat.

När spelutrustning upplåts i flera

led gäller motsvarande för en upp-

låtare som själv inte är skattskyl-

dig.

Den som bedriver roulettspel

med utrustning som upplåtits till

honom är ansvarig för spelskatt för

vilken skattskyldighet åvilar upp-

låtaren och som denne inte betalat.

När spelutrustning upplåts i flera

led gäller motsvarande för en upp-

låtare som själv inte är skattskyl-

dig.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1482) om

lotteriskatt

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:1482) om lotteriskatt skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § .

Lotteriskatt skall betalas enligt denna lag till staten för svenskt lotteri.

Skatt tas ut med 36 procent av

den behållning som återstår sedan

de sammanlagda vinster som

betalats ut till vinnarna i lotteriet

räknats av från de sammanlagda

insatserna.

Skatt tas ut med 36 procent av

den behållning som återstår sedan

de sammanlagda vinster som

betalats ut till vinnarna i lotteriet

räknats av från de sammanlagda

insatserna. För vadhållning i sam-

band med hästtävlingar, där de-

ltagande i vadhållningen efter sär-

skilt tillstånd av regeringen även

kan ske via en utländsk trav- eller

galopporganisation, skall inte in-

satser och vinster som hänför sig

till det utländska speldeltagandet

beaktas vid bestämmandet av

behållningen.

 Med utbetalade vinster avses de vinster som betalats ut inom 90 dagar

från skattskyldighetens inträde.

 Skatt skall inte betalas för

 1. sådant lotteri som avses i lagen (1972:820) om skatt på spel,

 2. sådant lotteri som avses i lagen (1991:1483) om skatt på vinst-

sparande m.m.,

 3. vinstdragning på här i landet utfärdade premieobligationer,

 4. lotteri som har anordnats av sådan sammanslutning som avses i 15 §

lotterilagen (1994:1000),

5. lotteri som har anordnats av

AB Svenska Spel eller helägt

dotterbolag till detta bolag, eller

5. sådant lotteri och sådant spel

enligt kasinolagen (1999:xxx)

som har anordnats av företag som i

sin helhet, direkt eller indirekt, ägs

av staten, eller

6. lotteri där vinsterna inte utgörs av pengar.

Beteckningen lotteri har samma betydelse i denna lag som i 3 §

lotterilagen (1994:1000).

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999. Bestämmelserna i 1 § andra

stycket i sin nya lydelse tillämpas dock för tid från och med den 1 april

1999.

2.4 Förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000)

Härigenom föreskrivs i fråga om lotterilagen (1994:1000)

dels att 2, 25, 27-31, 47 och 54 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 37 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

2 §

Lagen gäller inte svenska statens premieobligationslån.

Den tillämpas inte heller på automatspel som inte ger vinst eller ger

vinst bara i form av frispel. Föreskrifter om sådant automatspel finns i

lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel.

Den tillämpas inte heller på spel

enligt kasinolagen (1999:xxx).

25 §

Tillstånd att anordna spel på varuspelsautomater får lämnas, om

1. spelet anordnas i samband

med

a) en offentlig nöjestillställning,

b) hotell- och restaurang-

verksamhet, om det för rörelsen

finns tillstånd till servering av

spritdrycker, vin eller starköl

enligt alkohollagen (1994:1738)

eller om det ändå kan antas att

spelet utan olägenhet kan anord-

nas i samband med verksamheten,

eller

c) bingospel,

1. spelet anordnas i samband

med en offentlig nöjestillställning i

form av tivoli eller liknande,

2. Värdet av spelarens insats

uppgår till högst 1/6 000 bas-

belopp,

2. värdet av spelarens instats

uppgår till högst 1/7 000 bas-

belopp,

3. värdet av högsta vinsten uppgår till högst 1/300 basbelopp,

4. varje spelautomat förses med

tillståndshavarens namn eller

något annat kännetecken,

4. varje spelautomat förses med

tillståndshavarens namn,

5. det kan antas att spelautomaten inte kommer att användas för något

annat ändamål än den enligt ansökan är avsedd för, och

6. det kan antas att god ordning kommer att råda inom den lokal eller

på den plats där spelet bedrivas.

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

meddela sådana föreskrifter om

spelplats, speltid och märkning av

spelautomaterna som avviker från

första stycket 1 och 4.

27 §

Tillstånd att anordna spel på värdeautomater i andra fall än som avses i

26 § får ges, om

1. spelet anordnas i samband

med hotell- och restaurangverk-

samhet, om det för rörelsen finns

tillstånd till servering av sprit-

drycker, vin eller starköl enligt

alkohollagen (1994:1738),

1. spelet anordnas i samband

med hotell- och restaurangverk-

samhet, om det för rörelsen finns

tillstånd till servering av sprit-

drycker, vin eller starköl enligt

alkohollagen (1994:1738) eller i

samband med bingospel,

2. värdet av spelarens insats

uppgår till högst 1/6 500 bas-

belopp per spel,

2. värdet av spelarens insats

uppgår till högst 1/7 000 bas-

belopp per spel,

3. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst tvåhundra gånger

insatsen,

3. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst etthundra gånger

insatsen,

4. högst fem värdeautomater placeras på varje spelplats,

5. högst 100 kronor av vinstens

värde får växlas mot kontanter,

6. värdet av vinsterna i spelet

motsvarar minst 85 procent av in-

satsernas värde,

5. värdet av vinsterna i spelet

motsvarar minst 85 procent av in-

satsernas värde,

7. spelautomaterna kan kont-

rolleras genom tele- och databas-

erade kommunikationssystem,

6. spelautomaterna kan kont-

rolleras genom tele- och databas-

erade kommunikationssystem,

8. varje spelautomat förses med

tillståndshavarens namn eller nå-

got annat kännetecken,

7. varje spelautomat förses med

tillståndshavarens namn eller nå-

got annat kännetecken,

9. det kan antas att spelauto-

maten inte kommer att användas

för något annat ändamål än den

enligt ansökan är avsedd för, och

8. det kan antas att spel-

automaten inte kommer att använ-

das för något annat ändamål än

den enligt ansökan är avsedd för,

och

10. det kan antas att god ordning

kommer att råda inom den lokal

eller på den plats där spelet skall

bedrivas.

9. det kan antas att god ordning

kommer att råda inom den lokal

eller på den plats där spelet skall

bedrivas.

Tillstånd enligt första stycket får bara lämnas till ett spelföretag som

ägs av staten.

28 §

Penningautomater, värdeauto-

mater och skicklighetsautomater

får innehas bara efter tillstånd.

Penningautomater, värdeauto-

mater, varuspelsautomater och

skicklighetsautomater får innehas

bara efter tillstånd.

Sådana automater får dock innehas utan särskilt tillstånd

1. av den som har tillstånd enligt

26 eller 27 § att anordna sådant

automatspel, om automaten om-

fattas av speltillståndet,

1. av den som har tillstånd enligt

25, 26 eller 27 § att anordna sådant

automatspel, om automaten om-

fattas av speltillståndet,

2. av automatinnehavares dödsbo under en tid av längst ett år från

dödsfallet och av automatinnehavares konkursbo längst intill dess

konkursen har avslutats, eller

3. av den som har fått sitt tillstånd att inneha automaten återkallat, till

dess att tre månader har förflutit från det att beslutet om återkallelsen

vann laga kraft.

Tillstånd får förenas med särskilda villkor samt med kontroll- och

ordningsbestämmelser.

29 §

Införsel till landet av penning-

automater, värdeautomater och

skicklighetsautomater är tillåten

endast för den som har rätt att

enligt 28 § första stycket eller

andra stycket 1 inneha sådan auto-

mat.

Införsel till landet av penning-

automater, värdeautomater, varu-

spelsautomater och skicklighets-

automater är tillåten endast för den

som har rätt att enligt 28 § första

stycket eller andra stycket 1 inneha

sådan automat.

30 §

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

föreskriva undantag från 28 §

första stycket och 29 § i fråga om

penningautomater, värdeautomater

och skicklighetsautomater som

innehas

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

föreskriva undantag från 28 §

första stycket och 29 § i fråga om

penningautomater, värdeauto-

mater, varuspelsautomater och

skicklighetsautomater som innehas

1. på fartyg i internationell trafik för spel på fartyget, eller

2. i yrkesmässig verksamhet för tillverkning, reparation eller lik-

nande.

31 §

I fråga om rätten att hantera

oförtullade penningautomater,

värdeautomater och skicklig-

hetsautomater gäller lagen

(1973:980) om transport, förvaring

och förstöring av införselreglerade

varor, m. m.

I fråga om rätten att hantera

oförtullade penningautomater,

värdeautomater, varuspelsauto-

mater och skicklighetsautomater

gäller lagen (1973:980) om trans-

port, förvaring och förstöring av

införselreglerade varor, m.m.

37 a §

En vinst som betalas ut i sam-

band med spel på en varuspels-

automat får inte lösas in mot en

annan vara eller mot kontanter av

1. den som anordnat lotteriet,

 2. den som innehar den plats

där lotteriet tillhandahålls,

3. den som bedriver närings-

verksamhet där, eller

4. ombud för sådana personer

som avses i 1-3.

47 §

Lotteriinspektionen prövar

frågor om tillstånd enligt 28 § att

inneha penningautomater, värde-

automater och skicklighets-

automater.

Lotteriinspektionen prövar

frågor om tillstånd enligt 28 § att

inneha penningautomater, värde-

automater, varuspelsautomater

och skicklighetsautomater.

54 §

Till böter eller fängelse i högst sex månader döms den som uppsåtligen

eller av grov oaktsamhet

1.olovligen anordnar lotteri,

eller

2. olovligen innehar en penning-

automat, värdeautomat eller skick-

lighetsautomat.

 1. olovligen anordnar lotteri,

eller

2. olovligen innehar en penning-

automat, värdeautomat, varuspel-

sautomat eller skicklighetsauto-

mat.

Till böter eller fängelse i högst sex månader döms också den som i

yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte uppsåtligen främjar

deltagande i ett utom landet anordnat lotteri, om främjandet särskilt avser

deltagande från Sverige.

I ringa fall döms inte till ansvar.

Är brottet grovt döms till fängelse i högst två år.

1. Denna lag träder i kraft, i fråga om 27 § den 1 oktober 1999, och i

övrigt den 1 juli 1999.

2. I fråga om sådana tillstånd att anordna spel på varuspelsautomater

som har beviljats före den 1 juli 1999 gäller äldre bestämmelser till ut-

gången av år 2000.

3. Den som vid lagens ikraftträdande innehar en varuspelsautomat med

tillstånd enligt 25 § får inneha automaten utan tillstånd som avses i 28 §

till utgången av år 2001.

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:150) om

allmän kameraövervakning

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1998:150) om allmän

kameraövervakning skall införas en ny paragraf, 7 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 a §

Tillstånd krävs inte för allmän

kameraövervakning i ett kasino

enligt kasinolagen (1999:xxx), om

övervakningen har till syfte att

förebygga eller avslöja brott eller

lösa tvister om spel mellan spelare

och den som anordnar spelet.

Avlyssning eller upptagning av

ljud får inte ske utan tillstånd.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

3 Ärendet och dess beredning

Kasino

Frågan om att införa kasinon i Sverige har utretts flera gånger under det

senaste decenniet.

År 1991 tillkallades en parlamentariskt sammansatt kommitté, som

antog namnet Lotteriutredningen, för att utreda dåvarande lotterilagen.

Syftet var att undersöka om folkrörelserna i högre grad än som då var

fallet kunde finansiera sin verksamhet genom ökade intäkter från spel

och lotterier. Lotteriutredningen utredde med förtur frågan om kasinospel

av internationellt slag kunde vara ett sätt för folkrörelserna att finansiera

sin verksamhet. År 1992 överlämnades delrapporten Kasinospelsverk-

samhet i folkrörelsernas tjänst? (SOU 1992:33). Utredningen ansåg att

det vid en samlad bedömning var försvarligt att överväga införandet av

kasinospelsversamhet av internationellt slag i Sverige.

Parallellt med Lotteriutredningens arbete gjorde en arbetsgrupp inom

Finansdepartementet en kartläggning av kasinoverksamheten i Sveriges

grannländer. I mars 1992 överlämnades betänkandet Kartläggning av

kasinospel enligt internationella regler (SOU 1992:28). Detta utred-

ningsarbete följdes upp med en departementspromemoria Regelverk för

kasinospel av internationellt slag i Sverige (Ds 1992:118), som var

koncentrerad till frågor rörande drift, kontroll och organisation.

Ovannämnda kasinoutredningar remissbehandlades.

I propositionen 1993/94:243 Försäljning av AB Tipstjänst till svenskt

föreningsliv m.m. gjorde regeringen bedömningen att det fanns skäl att

avvakta med en legalisering av kasino men att det kunde finnas skäl för

regeringen att återkomma i frågan.

Våren 1997 uttalade kulturutskottet med anledning av två motioner i

ämnet att det utredningsarbete som gjorts av Lotteriutredningen och

andra i förening med tillgängliga remissyttranden borde vara till-

räckligt för att regeringen på nytt skulle kunna ta ställning till frågan om

kasinospel av internationellt slag borde tillåtas i Sverige (bet.

1996/97:KrU7). Utskottet ansåg att regeringen utan dröjsmål borde pröva

frågan och att det finns starka skäl som talar för att internationellt

kasinospel skall tillåtas även i Sverige och att dessa skäl har betydligt

större tyngd än de skäl som talar för att det nuvarande förbudet skall

behållas. Riksdagen följde utskottet (rskr. 1996/97:166).

Finansdepartementet, som numera handlägger alla frågor som rör spel

och lotterier, bildade våren 1997 en arbetsgrupp, med företrädare för

departementet och Lotteriinspektionen, för att lämna underlag till

regeringen för bedömning av kasinofrågan på nytt. Denna arbetsgrupp

presenterade i december 1997 ett förslag om införande av kasinospel av

internationellt slag i Sverige. En sammanfattning av promemorian finns i

bilaga 1. Arbetsgruppens lagförslag finns återgivet i bilaga 2. Pro-

memorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna

finns i bilaga 3. En sammanställning av remissyttrandena finns till-

gänglig hos Finansdepartementet (dnr Fi97/3687).

Automatspel

Den 9 oktober 1997 bemyndigade regeringen chefen för Finans-

departementet att tillkalla en särskild utredare för att se över lotteri-

lagstiftningen, främst lotterilagen (1994:1000). I direktiven anges att

utredaren får avgöra om det är möjligt att med förtur utreda frågor som

rör automatspel. Utredningen har antagit namnet Lotterilagsutredningen.

Utredningen överlämnade i november 1998 delbetänkandet Auto-

matspel (SOU 1998:144) innefattande en översyn av bestämmelserna om

automatspel. En sammanfattning av betänkandet finns i bilaga 4. De

lagförslag som lades fram i betänkandet finns i bilaga 5. Betänkandet har

remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 6.

En sammanfattning av remissvaren finns tillgänglig hos

Finansdepartementet (dnr Fi98/3223).

Övrigt

När det gäller den föreslagna ändringen i 1 § andra stycket lagen

(1991:1482) om lotteriskatt har ett sedvanligt remissförfarande bedömts

vara obehövligt eftersom förslaget gäller en enkel teknisk fråga av

begränsad räckvidd. Under hand har synpunkter inhämtats från Riks-

skatteverket och Aktiebolaget Trav och Galopp (ATG).

Lagrådet

Regeringen beslutade den 18 februari 1999 att inhämta Lagrådets

yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 7 och den 17 mars 1999 att

inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som finns i bilaga 8.

Lagrådets yttranden finns i bilagorna 9 och 10.

Lagrådet har lämnat de lagförslag som finns i bilaga 7 utan erinran.

När det gäller de lagförslag som finns i bilaga 8 har Lagrådet haft vissa

synpunkter på 1, 2, 6, och 15 §§ förslaget till lag om kasinospel samt

lagförslagets rubrik. Regeringen har i huvudsak följt Lagrådets förslag.

Lagrådets synpunkter på 6 § behandlas i avsnitt 6.6. I övrigt behandlas

Lagrådets synpunkter i författningskommentarerna till respektive

paragraf.

Yttrande från Lagrådet har inte inhämtats över förslaget till ändring i

lagen (1991:1482) om lotteriskatt till den del det gäller 1 § andra stycket

eftersom förslaget gäller en enkel teknisk fråga av begränsad räckvidd.

Detta ändringsförslag är enligt regeringens bedömning därför av en sådan

beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

4 Spelmarknaden

4.1 Den svenska spelmarknaden

Spel- och lotterimarknaden i Sverige är i allt väsentligt förbehållen

staten, folkrörelserna och hästsporten så att inkomsterna från spel skall

komma allmänna eller allmännyttiga ändamål till godo. Kommersiella

intressen tillåts inom restaurangkasinoverksamhet, varuautomatspel samt

marknads- och tivolinöjen. Dessa har ansetts utgöra spel av förströelse-

karaktär där vinstchansen inte varit det dominerande inslaget. Utgångs-

punkten är att lotterier och spel för allmänheten inte får anordnas utan

tillstånd av myndighet.

Kasinon finns på många ställen utomlands. Där förekommer roulett-

spel, kortspel, tärningsspel och spel på olika penning- och varuspelsauto-

mater. Insatserna och värdet av vinsterna är höga. Spelet sker oftast

sammanhållet i en lokal som övervakas av kameror och anställd personal.

Vanligtvis måste man betala inträde och även registreras för att få

tillträde till lokalen. När det i det följande talas om internationellt kasino

avses denna typ av kasino som inte förekommer i Sverige.

I samband med offentlig nöjestillställning inom en nöjespark eller

liknande anläggning och i samband med restaurang- och hotellverksam-

het kan det i Sverige ges tillstånd enligt lotterilagen (1994:1000) till

bordsspelen roulettspel, tärningsspel och kortspel. När sådant spel

bedrivs i samband med hotell- och restaurangverksamhet brukar det

benämnas restaurangkasino. Även värdeautomater och varuspelsauto-

mater kan förekomma i anslutning till bordsspelen på en restaurang.

Restaurangkasino kan bedrivas samlat eller utspritt i lokalen och står

sällan under någon särskild bevakning förutom att personalen naturligtvis

håller uppsikt över spelet. Värdet av insatser och vinster är högre i

kasinospel än i restaurangkasinospel. Högsta insatsen i roulett vid

restaurangkasinospel är sex kronor. I kasinon i Danmark får värdet av

högsta insatsen vara 50 000 danska kronor.

Omsättningen på den svenska spel- och lotterimarknaden uppgick

1998 till 29 miljarder kronor enligt en sammanställning som Lotteri-

inspektionen gjort.

Den största aktören på marknaden är det statligt ägda företaget AB

Svenska Spel. Bolaget har lång och bred erfarenhet av att anordna spel

och lotterier för allmänheten. AB Svenska Spel anordnar lotterier,

nummerspel, vadhållning på idrottstävlingar samt spel på värde-

automater. Bolaget har, enligt Lotteriinspektionens prognos den

2 februari 1999 över spelmarknaden 1998, en marknadsandel på

42 procent. Den näst största spelanordnaren är AB Trav och Galopp

(ATG) med en marknadsandel på 33 procent. ATG anordnar vadhållning

på hästtävlingar. ATG ägs av Svenska Travsportens Centralförbund och

Svenska Galoppsportens Centralförbund. Ett avtal mellan staten och

ägarna av ATG reglerar riktlinjerna för verksamheten. AB Svenska Spel

och ATG anordnar spel och lotteri efter tillstånd av regeringen.

Folkrörelserna anordnar lotterier och bingospel. Deras marknadsandel

uppgår till 19 procent. Tillstånd till dessa lotterier ges vanligtvis av

Lotteriinspektionen eller kommunerna.

Våren 1994 bedömde regeringen att frågan om införande av kasinospel

i Sverige skulle anstå till dess att värdeautomatspelet, som skulle få

bedrivas från och med den 1 januari 1995, hade utvärderats och att det

även skulle göras en bedömning av om ombildningen av Lotterinämnden

till Lotteriinspektion fallit väl ut (prop. 1993/94:243). AB Svenska Spel

har tillstånd att anordna spel på 7 000 värdeautomater. Det har tagit

mycket längre tid än beräknat att ställa ut dessa automater på spelplatser.

För närvarande har något mer än hälften av det tillåtna antalet automater

ställts ut. Någon egentlig utvärdering har alltså inte varit möjlig att göra.

Värdeautomaterna har emellertid varit ute på marknaden under ganska

lång tid, om än inte i planerad omfattning. De erfarenheter som har gjorts

av dessa automater är att de inte medfört några nämnvärda negativa

konsekvenser.

Lotteriinspektionen bildades den 1 januari 1995 och övertog sådana

uppgifter som tidigare handlagts av Lotterinämnden. Lotteriinpektionen

har sedan den bildades haft en mycket aktiv roll för att kontrollera lotteri-

och spelmarknaden i Sverige. Det finns inget som talar för att Lotteri-

inspektionen inte skulle kunna utöva erforderlig tillsyn även över

kasinoverksamhet.

4.2 Kasinon i andra länder

Kasinospel finns i nästan alla länder inom Europeiska unionen (EU).

Endast i Sverige och Irland är kasinon förbjudna. Totalt finns uppemot

350 kasinon inom EU. I Holland, Finland och i vissa tyska förbundsstater

har statliga företag monopol på kasinoverksamheten. I flertalet

medlemsländer är det tillåtet för privata intressenter att anordna

kasinospel på kommersiell grund. I samtliga dessa länder sker en in-

gående tillståndsprövning och tillsyn av kasinospelet. Spelet beskattas

normalt med en särskild skatt utöver bolagsbeskattningen.

Antalet kasinon varierar i de olika länderna. I Danmark finns det sex, i

Finland ett, i Storbritannien drygt ett hundratal, i Tyskland ett fyrtiotal, i

Österrike ett tiotal och i Holland ett tiotal kasinon. Antalet kasinon ökar.

Värdet av högsta tillåtna insats och värdet av högsta vinst är generellt

höga i internationellt kasinospel. Normalt får insatsen i roulett vara högre

än i kortspel och i spelautomater. Högsta värdet av insats eller vinst

brukar anges som ett maximibelopp och det är inte alltid som

kasinoföretaget i sitt spelreglemente utnyttjar hela det tillåtna utrymmet. I

kasinot i Finland får värdet av högsta insatsen utgöra 30 000 finska mark

och i Danmark får högsta insatsen ha ett värde av 50 000 danska kronor.

I holländska kasinon får högsta insatsen vara 20 000 holländska gulden.

För automatspel i kasinot i Finland är högsta insatsen begränsad till 100

finska mark. En finsk mark motsvarar 1.50 svenska kronor, en dansk

krona 1.20 kronor och en nederländsk gulden 2.51 kronor (17 mars

1999).

I såväl Finland som Danmark registreras besökarna så att de kan

identifieras. I båda länderna sker en omfattande kameraövervakning.

Både spelet på borden, automatspelen, gästerna i lokalen och de anställda

videofilmas.

Erfarenheterna utomlands av kasinospel är att ett lagligt kasinospel

medför att det illegala spel som förekommer minskar i omfattning. Där

spelet anordnas av privata anordnare ger spelet inkomster till staten i

form av skatter medan statliga monopolföretag levererar överskottet från

verksamheten till statskassan eller till andra allmännyttiga ändamål.

Naturligtvis finns det också negativa effekter av kasinospel. Vid de

sammankomster som arbetsgruppen har haft med företrädare för

departement och kasinoanordnare i t.ex. Danmark, Finland och Holland

har det inte framkommit några påtagliga negativa effekter av kasino-

verksamheten i dessa länder. Man kan dock inte bortse från att kasinospel

kan attrahera personer som har problem med sitt spelande eller bidra till

att sådana problem uppkommer. Inte heller kan det bortses från att

kasinospel kan försöka utnyttjas av kriminella personer för penningtvätt.

4.3 Automatspel i Norden

Danmark

Automater kan ställas ut av privata anordnare. Det är tillåtet att ställa ut

tre automater med penningvinster per restaurang. Vid uppställning av fler

automater krävs tillstånd från polisen. Vid offentliga nöjestillställningar

är det tillåtet med spelautomater, dock inte automater med penning-

vinster. Högsta tillåtna insats på restaurangautomatspelet är 50 danska

öre och högsta tillåtna vinst 300 danska kronor. Vinsten utgörs av

polletter som i sin tur kan bytas ut till varuvinster. I praktiken löses

enligt uppgift varuvinster in mot kontanter.

Finland

Den offentligrättsliga föreningen Penningautomatföreningen har

monopol på att bedriva automatspel i Finland. Verksamheten regleras i

den finska lotterilagen och penningautomatförordningen. Vid utplacering

av automater är grundregeln att automater endast får placeras där de kan

kontrolleras. Det finns i dagsläget drygt 14 000 automater i drift i

Finland. Vinst utbetalas i kontanter. Högsta tillåtna insats är 5 finska

mark och högsta tillåtna vinst är 200 finska mark.

Norge

I Norge är automatspelet mycket utbrett. Alla automater typgodkänns av

Justitiedepartementet. Högsta insats är 5 norska kronor och högsta vinst

200 norska kronor. Både kontant- och varuvinster är tillåtna. Automat-

verksamheten kan drivas av privata företag men det är alltid

allmännyttiga organisationer som är tillståndshavare och överskotts-

mottagare. Automaterna kan placeras i princip var som helst och det

finns uppskattningsvis 35 000 automater i drift.

5 En sund spelmarknad

5.1 Utgångspunkter

Utgångspunkten för regeringens övergripande ställningstagande

angående den svenska spel- och lotterimarknaden har varit och är

fortfarande att det överskott som uppkommer skall vara förbehållet

staten, föreningslivet och hästsporten. Nettoinkomsterna skall med andra

ord komma det allmänna eller allmännyttiga ändamål till godo.

Kommersiella intressen tillåts, som tidigare nämnts, inom spelverksam-

heterna restaurangkasino, varuspelsautomater samt marknads- och

tivolinöjen. Dessa har ansetts utgöra spel av förströelsekaraktär där

vinstchansen inte har varit det dominerande inslaget. En ökad omsättning

på spelmarknaden som inte leder till ökade inkomster eftersträvas inte.

Det är även viktigt att sociala skyddshänsyn, konsumentintressen och

bedrägeririsker beaktas när nya spelformer utvecklas. Lotterier får inte,

med vissa undantag, anordnas utan tillstånd från en myndighet.

Regeringens ambition är att aktivt verka för att marknaden långsiktigt

utvecklas positivt och sunt för att möjliggöra höga inkomster till staten

och föreningslivet samt möjliggöra en bred trav- och galoppsport av god

kvalitet.

5.2 Fördelning av spel- och lotterimarknaden mellan

staten och folkrörelserna

Regeringens bedömning: En utredning bör tillsättas med uppdrag att

ta fram förslag till hur föreningslivets ställning på den svenska spel-

och lotterimarknaden kan stärkas. Härvid skall även beaktas den

betydelse som de statliga spelen har för statens inkomster. Målet är att

förslagen till förändringar kan presenteras under hösten 1999 samt

beredas gemensamt med Lotterilagsutredningens slutbetänkande och

regeringens prövning i fråga om förlängda tillstånd för spel till AB

Svenska Spel och AB Trav och Galopp.

Skälen för regeringens bedömning: Riksdagen har beslutat att

föreningslivet skall ha en acceptabel andel av spelmarknadens samlade

överskott såsom delfinansiering av sin verksamhet (prop. 1993/94:182,

bet. 1993/94:KrU32, rskr. 1993/94:415). Uppdraget till den parla-

mentariskt sammansatta Lotteriutredningen som lade fram betänkandet

Vinna eller försvinna - folkrörelsernas lotterier och spel i framtiden

(SOU 1992:130) var att stärka föreningslivets ställning på spelmark-

naden. Utredningen låg till grund för den nu gällande lotterilagen

(1994:1000) som trädde i kraft den 1 januari 1995.

Det statliga spelbolaget AB Svenska Spel och ATG ökade sin

sammanlagda andel av den totala omsättningen på spelmarknaden från ca

60 procent 1970 till ca 80 procent 1990. Under samma tidsperiod sjönk

föreningslivets andel från ca 31 procent till ca 17 procent (SOU 1992:130

s. 174-175). Under 1990-talet har föreningslivets andel av spelmarknaden

legat mellan ca 17 och 23 procent (Lotteriinspektionens publikation Spel-

och lotterimarknaden 1997). Enligt den senaste rapporten från Lotteri-

inspektionen har föreningslivets andel minskat mellan åren 1997 och

1998. Det finns för närvarande inget som tyder på att denna nedåtgående

trend för föreningslotterierna kommer att brytas.

Det är viktigt att folkrörelserna själva får möjlighet att bidra till sin

egen finansiering genom tillräckligt goda förutsättningar att anordna

lotterier. En utredning bör tillsättas med uppdrag att ta fram förslag till

hur föreningslivets ställning på den svenska spel- och lotterimarknaden

kan stärkas. Det är dock viktigt att beakta den betydelse som de statliga

spelen har för statens inkomster.

Regeringens anser också att prövningen av frågorna om tillstånd till

AB Svenska Spel och ATG bör delegeras från regeringen till Lotteri-

inspektionen för att därigenom avlasta regeringen och föra samman

prövningen av tillståndsansökningar och andra löpande förvaltnings-

uppgifter till ett ställe, utom i de fall där uppgifterna kan skötas på lokal

nivå. De båda bolagens nuvarande lotteritillstånd löper ut den 31 decem-

ber 1999. Denna fråga bör också utredas.

Eventuella förslag till förändringar i syfte att stärka föreningslivets

ställning kan beredas tillsammans med Lotterilagsutredningens slut-

betänkande, som enligt regerings beslut skall lämnas i slutet av

sommaren 1999, och regeringens prövning i fråga om förlängda tillstånd

för spel till AB Svenska Spel och AB Trav och Galopp.

5.3 Vinstdelningssystemet

Regeringens bedömning: Det system för vinstdelning för staten och

föreningslivet som riksdagen beslutat bör snarast införas eftersom det nu

är möjligt att göra en prognos över värdeautomaternas förväntade över-

skott.

Skälen för regeringens bedömning: Den nu gällande lotterilagen

trädde i kraft den 1 januari 1995. Riksdagen beslutade i samband med

detta att tillåta en ny typ av automat i Sverige - värdeautomaten.

Överskottet från dessa automater skulle tillfalla det lokala föreningslivets

barn- och ungdomsverksamhet. Dåvarande AB Tipstjänst (numera AB

Svenska Spel) beviljades i juni 1995 tillstånd av regeringen att anordna

spel på högst 7 000 värdeautomater. Våren 1996 beslutade riksdagen att

denna öronmärkning av överskottet skulle ersättas av ett system för

vinstdelning mellan staten och föreningslivet, vilket skulle baseras på

överskottet från värdeautomaterna (prop. 1995/96:169, bet.

1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248).

Med anledning av att säkra prognoser om värdeautomaternas vinst-

utveckling hittills har saknats har införandet av vinstdelningssystemet

försenats. AB Svenska Spel har i dagsläget placerat ut ca 4 000 värde-

automater på restauranger runt om i Sverige. Det är nu möjligt att göra en

prognos över värdeautomaternas förväntade överskott, eftersom ett

tillräckligt antal automater är utplacerade och det finns information om

hur stora intäkter och kostnader som är förknippade med automaterna.

Detta är en förutsättning för att vinstdelningssystemet skall kunna

införas.

5.4 Lotteriinspektionen

Regeringens bedömning: Lotteriinspektionen bör tillföras ökade

resurser. Regeringen har för avsikt att återkomma till riksdagen i budget-

propositionen för år 2000 med förslag om detta.

Skälen för regeringens bedömning: Lotteriinspektionen är central

förvaltningsmyndighet för frågor om lotterier som anordnas för

allmänheten. Myndigheten bildades den 1 januari 1995 och ersatte

dåvarande Lotterinämnden. Myndigheten skall i enlighet med lotterilagen

och lotteriförordningen verka för en sund och säker lotteri- och

spelverksamhet i Sverige. Lotteriinspektionen skall kontrollera och utöva

tillsyn över spelmarknaden och utbilda och informera marknadens

aktörer. Regeringen skall löpande informeras om utvecklingen på spel-

marknaden. Dessutom lämnar Lotteriinspektionen tillstånd till riks-

lotterier (dock ej till AB Svenska Spel eller ATG vilka får tillstånd av

regeringen), restaurangkasinospel, värdeautomater, varuspelsautomater

samt till penningautomater på fartyg i internationell trafik.

Lotteriinspektionen leds av en styrelse som ansvarar för verksamheten.

Generaldirektören ansvarar för och leder den löpande verksamheten

enligt styrelsens direktiv och riktlinjer. Lotteriinspektionen har 19

anställda och verksamheten finansieras i sin helhet med avgifter. Myn-

digheten disponerar ett ramanslag och levererar in avgiftsinkomster mot

inkomsttitel. Anslaget uppgår för budgetåret 1999 till 21 496 000 kronor.

Konkurrensen på den svenska spel- och lotterimarknaden är hård och

den tekniska utvecklingen mycket snabb vilket ställer stora krav på

Lotteriinspektionen att löpande anpassa tillsyns- och kontrollverksam-

heten. Mot den bakgrunden är det nödvändigt att förstärka Lotteri-

inspektionen. Den bör tillföras nya resurser för att den skall kunna

upprätthålla en effektiv tillsyn och kontroll över spelmarknaden.

Regeringen har för avsikt att återkomma till riksdagen i budget-

propositionen för år 2000 med förslag om detta.

5.5 Överdrivet spelande

Regeringens bedömning: Det finns anledning att ytterligare öka

insatserna och resurserna till olika åtgärder för att förebygga och mot-

verka negativa ekonomiska och sociala konsekvenser av spelande.

Regeringen avser att återkomma till riksdagen i budgetpropositionen för

år 2000 med förslag.

Skälen för regeringens bedömning: Sedan budgetåret 1997 har det

funnits ett anslag inom Socialdepartementets budgetram på två miljoner

kronor för forskning om spelberoende och dess sociala konsekvenser. En

forskargrupp utreder för närvarande på uppdrag av Socialdepartementet

omfattningen av överdrivet spelande i Sverige. Hösten 1998 presenterade

gruppen vissa preliminära resultat som visar att omkring 150 000

svenskar har någon form av problem med sitt spelande, varav 50 000 kan

benämnas patologiska spelare. Under 1999 kommer en andra fas av

undersökningen att genomföras för att bl.a. identifiera orsaker till att en

del personer spelar allt för mycket.

Riksdagen beslutade i december 1998 på regeringens förslag att ytter-

ligare två miljoner kronor avsätts för åtgärder mot överdrivet spelande

under budgetåret 1999. Samtidigt vidgas användningsområdet för medlen

till att utveckla former för förebyggande arbete i syfte att hindra att

människor fastnar i ett oönskat spelbeteende.

På initiativ av Folkhälsoinstitutet och Lotteriinspektionen har ett

oberoende branschråd, OSS - Oberoende Spelsamverkan, bildats i syfte

att verka för en sund utveckling av spelmarknaden och för att vara ett

forum för frågor som rör spelberoende. I rådet ingår, förutom myndig-

hetsföreträdare, de större aktörerna i den svenska spelbranschen. Rådet

har utarbetat en informationsstrategi för att rationellt och effektivt

beskriva och informera om riskerna med spelande. Det finns också långt

gående planer på att inrätta en telefonjour dit personer som har problem

med sitt spelande kan vända sig. Jouren skall bemannas med utbildade

psykologer och terapeuter.

Regeringen gör bedömningen att ytterligare insatser bör göras för att

förebygga och motverka att personer spelar alltför mycket. Som exempel

på tänkbara användningsområden för nya resurser kan nämnas stöd till

behandlingshem och kunskaps- och kompetensutveckling inom social-

tjänsten, bidrag till länkrörelser samt ytterligare resurser till forskning om

spel i allmänhet och överdrivet spelande i synnerhet.

5.6 Åtgärder för återhållsam marknadsföring

Regeringens bedömning: En kartläggning bör ske av omfattningen av

marknadsföringen av spel och lotterier i Sverige. Kartläggningen kan

sedan ligga till grund för förslag till hur påträngande former av mark-

nadsföring, exempelvis gentemot ungdomar, kan undvikas.

Skälen för regeringens bedömning: Konkurrensen på den svenska

spelmarknaden är mycket hård och omfattningen av marknadsföring av

spel och lotterier är stor. AB Svenska Spel och AB Trav och Galopp samt

anordnare av föreningslotterier lägger ner betydande resurser på mark-

nadsföring av sina produkter. För att nå framgång i lanseringen av en ny

spelform krävs i dag normalt en omfattande marknadsföring.

Ett av motiven bakom sammanslagningen av AB Tipstjänst och

Svenska Penninglotteriet AB var att dämpa konkurrensen på spelmark-

naden för att därigenom bl.a. minska kostnaderna för marknadsföring.

Detta skulle också vara positivt för de sociala målsättningarna då det är

rimligt att anta att ökad marknadsföring leder till att ett ökat antal

personer riskerar att inte kunna hantera sitt spelande.

Det finns inget som tyder på att marknadsföringen av spel och lotterier

har minskat i samhället de senaste åren. Tvärtom uppfattar säkert de

flesta medborgarna att marknadsföringen och informationen om spel och

lotterier ökat i omfattning. Detta förhållande förklaras av den hårda

konkurrensen på spelmarknaden och av ett ökat mediautbud i allmänhet.

Mot den bakgrunden anser regeringen att det finns anledning att göra

en samlad kartläggning av marknadsföringen av spel och lotterier i

Sverige. Kartläggningen kan sedan komma att läggas till grund för

förslag som leder till att marknadsföringen blir mer återhållsam och

hänsynsfull än vad den är i dag.

6 Kasino

6.1 Kasinospel tillåts

Regeringens förslag: Kasinospel får anordnas i Sverige. En kasinolag

införs.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: De flesta remissinstanserna har varit positiva till

eller inte haft något att invända mot att kasinospel skall få anordnas i

Sverige. Remissinstanserna har inte framfört några invändningar mot att

kasinospelet regleras i en separat lag. Brottsförebyggande rådet (BRÅ)

har avstyrkt förslaget. BRÅ anser att spelskulder är en av de viktigaste

brottsalstrande faktorerna och anser att förslaget inte innebär att

spelberoende upptäcks i tid. BRÅ befarar att en legalisering av en farlig

spelform kan leda till illegalt spel eftersom den som vant sig vid

kasinospel kan söka efter mer spännande (illegala) alternativ. Konsu-

mentverket anser att ett ökat utbud av spel medför ökade utgifter för

konsumenterna och att man inte kan bortse från risken för oönskade

sociala konsekvenser med ökade kostnader för samhället som följd.

Socialstyrelsen befarar att spelberoendet kan öka.

Skälen för regeringens förslag: Det har i utredningsarbete om

kasinon framhållits att icke obetydliga belopp omsätts inom olika former

av illegalt spel om pengar. Lotteriutredningen beräknade med hjälp av

Statistiska centralbyrån att omsättningen på den illegala spelmarknaden

1990 inte understeg 900 miljoner kronor, vilket motsvarade ca 4 % av

den totala legala spelmarknaden. Beräkningen byggde inte på någon

tillförlitlig statistik utan var snarare en uppskattning. Andra utredningar

har refererat till samma beräkning.

Bl.a. Lotteriutredningen har ansett att en introduktion av internationellt

kasinospel i Sverige skulle kanalisera okontrollerat illegalt spel till ett

legalt, kontrollerat alternativ, och att den illegala spelmarknaden därmed

skulle saneras. Enligt regeringens uppfattning är detta ett väl optimistiskt

antagande. Betydande effekter i gynnsam riktning bör dock kunna

uppnås genom att en legal spelmöjlighet erbjuds. Först och främst bör

nyrekryteringen till illegalt spel komma att minska. Men även många av

de mer eller mindre erfarna spelarna på den illegala marknaden bör

påverkas om nya möjligheter öppnas. För detta talar också, som tidigare

berörts, erfarenheterna i både Finland och Danmark att det illegala spelet

där har minskat sedan kasinospel i kontrollerade former tillåtits.

När det gäller de ekonomiska konsekvenserna av införande av kasino-

spel står det klart att kasinospel kan ge betydande inkomster till staten.

Lotteriutredningen uppskattade att svensk kasinospelverksamhet av

internationellt slag kan generera ett årligt överskott uppgående till ca

200 300 miljoner kronor. Denna uppskattning bygger på internationella

jämförelser och med antagandet att det skulle inrättas tre stycken

kasinon. Av stor betydelse för utfallet är sådana faktorer som tillåtna

spelformer, lokalisering, kommunikationer, utformning och marknads-

föring. Regeringen gör ingen annan bedömning i fråga om storleken på

det beräknade överskottet.

Det bör noteras att man måste räkna med en relativt kostsam

etableringsfas. Det krävs förutom investeringar i lokaler och utrustning

även en stor utbildningsinsats avseende personal. Det ovan beräknade

överskottet uppkommer därför knappast förrän tidigast ca två år efter

öppnandet av kasinona.

Kasinoverksamhet är mycket personalintensiv. Ett större kasino i

exempelvis Stockholm kommer att kunna sysselsätta uppemot 200

personer, inklusive kringverksamheter som restaurang, bar och under-

hållning. En fullt utbyggd kasinoverksamhet fem eller sex kasinon

bör totalt kunna skapa 600 700 arbetstillfällen i Sverige.

I många länder har en önskan om ökad turism varit det tyngsta

argumentet för att införa kasinoverksamhet. I utredningarna om kasinon

har man emellertid kommit fram till att kasinospel, som enskild

attraktion, inte är tillräckligt för att locka turister och utländsk valuta.

Däremot borde helhetsbilden av Sverige som ett turistland med ett brett

utbud av aktiviteter förbättras på längre sikt. Svenskarnas önskan att

spela på kasinon kan också uppfyllas inom landet, vilket marginellt kan

förbättra turistnettot.

Införandet av kasinospel har den nackdelen att sociala skadeverkningar

kan uppkomma, också när det gäller brottslighet. Främst kan risken för

överdrivet spelande komma att öka. BRÅ har i denna del pekat på

svårigheterna att i tid upptäcka spelberoende. Regeringens uppfattning är

att det är av stor betydelse att genom kontroll och väl genomtänkta

förebyggande åtgärder försöka motverka negativa sociala konsekvenser

av spelandet. Det är också viktigt och nödvändigt att den som i praktiken

kommer att svara för verksamheten beaktar och aktivt arbetar för att

motverka dessa problem. Vidare måste den som svarar för verksamheten

dels följa utvecklingen och ha löpande kontakter med representanter för

organisationer som arbetar med överdrivet spelande och ansvariga

myndigheter, dels införa ett åtgärdsprogram mot överdrivet spelande.

Förutom myndigheter som uppmärksammar frågor om spelberoende

finns det numera även ett branschråd, Oberoende Spelsamverkan, OSS,

som är ett forum för frågor om spelberoende och som bildats av

Lotteriinspektionen och Folkhälsoinstitutet tillsammans med marknadens

ledande aktörer inom lotteri och spel. Ett sådant åtgärdsprogram som

kasinoföretaget skall ta fram kan innehålla information om problemet

och var man kan få hjälp, utbildning av personal, aktiv identifiering av

spelare med uppenbara problem m.m. Hur ett sådant program kan se ut

redogörs det för i avsnitt 6.10.

Det är också viktigt att aktivt motverka att införande av kasinospel

leder till att det skapas någon osund miljö, för ungdomar eller andra, eller

drar till sig kriminell verksamhet. I följande avsnitt behandlas bl.a. frågor

om åldersgräns, legitimationskrav och registrering av besökare.

Vid en avvägning av de fördelar och nackdelar som kan anföras

beträffande kontrollerat kasinospel finner regeringen att övervägande

skäl talar för en etablering av sådant spel i Sverige. Regeringen har dock,

med hänsyn till de risker som trots allt är förknippade med verk-

samheten, för avsikt att noga följa utvecklingen när kasinospel introdu-

cerats i Sverige och att, sedan verksamheten bedrivits en tid, följa upp

och utvärdera effekterna av den.

Lagteknisk lösning

Lotterilagen tillämpas på lotterier som anordnas för allmänheten. Lotteri

är enligt lagen en verksamhet där en eller flera deltagare, med eller utan

insats, kan få en vinst till ett högre värde än vad var och en av de övriga

deltagarna kan få. Till lotteri hänförs bl.a. lottning, gissning, vadhållning

och liknande förfaranden, automatspel, roulettspel, tärningsspel, kortspel

och liknande spel. Således omfattas alla spel som kan förekomma på ett

kasino av lotterilagen. Det skulle vara lagtekniskt möjligt att reglera även

kasinoverksamhet i lotterilagen. Lotterilagen är emellertid för närvarande

föremål för översyn av en särskild utredare som enligt direktiven skall,

om det bedöms lämpligt, ge förslag till en ramlag. Utredaren beräknas

kunna avsluta sitt arbete i slutet av sommaren i år. Mot denna bakgrund

och att kasinoverksamhet i flera avseenden, som t.ex. i fråga om nivåer

på insatser och vinster samt övervakning, ändå skulle behöva regleras

utöver vad som redan framgår av lotterilagen, är det lämpligt att

bestämmelser om kasinospel ges i en särskild lag. Det kan senare över-

vägas att föra samman de bägge lagarna.

Den kasinolag som föreslås nu bör innehålla den grundläggande

regleringen efter mönster från lotterilagen. Den nya lagen behöver dock

inte vara lika detaljrik som lotterilagen med hänsyn till att kasinospel är

en klart avgränsad verksamhet och att avsikten är att verksamheten

endast skall få bedrivas av företag som i sin helhet ägs av staten.

6.2 Huvudmannaskap

Regeringens förslag: Tillstånd att ordna kasinospel får endast lämnas

till ett företag som i sin helhet, direkt eller indirekt, ägs av staten.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Enligt Konkurrensverkets bedömning ansluter sig

förslaget till de riktlinjer för spelverksamhet som lagts fast av riksdagen.

Lotteriinspektionen poängterar vikten av att AB Svenska Spel anlitar

internationellt erfaren kompetens. Statskontoret och Riksrevisionsverket

tillstyrker ett statligt huvudmannaskap. Sveriges Hotell- och Restaurang

företagare, Cherryföretagen AB och Knutssonbolagen AB menar att

verksamheten med fördel skulle kunna drivas av privata företag.

Skälen för regeringens förslag

Ett statligt huvudmannaskap

Riksdagen har slagit fast att staten bör äga, styra eller på annat sätt ha

insyn i de stora aktörerna på spelmarknaden (prop. 1995/96:169, bet.

1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). Sociala skyddshänsyn, bedrägeri-

risker och konsumentintressen måste beaktas när spelformer och verk-

samheter utvecklas. Därigenom ges också statens engagemang en större

tydlighet avseende ambitionen att bibehålla det nationella själv-

bestämmandet på spelmarknaden. Det betonas även att endast statliga

bolag bör ges koncessioner för sådana spelformer som kan bedömas

medföra risker av social karaktär, eftersom statlig kontroll över sådana

spelformer bedöms kunna stävja illegalt spel i okontrollerade former.

Det bör därför inte komma i fråga att ge tillstånd till någon annan än

ett statligt företag. Detta ger vidare möjlighet att om så bedöms nöd-

vändigt genom ägardirektiv snabbt styra verksamheten så att negativa

konsekvenser för spelarna motverkas.

På spelmarknaden har de statliga intressena samlats i ett bolag, AB

Svenska Spel, som är helägt av staten. Förtroendet för bolaget hos all-

mänhet och myndigheter är stort. Sedan den 1 juli 1995 har också bolaget

regeringens tillstånd att anordna spel på värdeautomater. Arbetet med

värdeautomaterna har gett bolaget nödvändig kunskap och erfarenhet av

automatspel, vilket är en viktig del i ett internationellt kasino. Redan

existerade system för kontroll och redovisning kan dessutom till viss del

användas även i kasinoverksamheten.

Mot denna bakgrund anser regeringen att tillstånd endast bör få ges till

AB Svenska Spel. I lagen bör dock inte bolaget pekas ut, med hänsyn till

att det inte kan uteslutas att organisatoriska förändringar kan behöva

vidtas i framtiden.

Att bygga upp ett kasino kräver mångårig kunskap och kompetens. I

några andra länder har den högsta operativa ledningen för kasinot initialt

hyrts in från professionella erfarna operatörer. Skötseln har sedan, när det

bedömts lämpligt, successivt överförts till anordnaren. Detta förfarings-

sätt har med framgång använts i både Holland och Finland. Kasino-

verksamheten bedrivs även i dessa två länder under statligt huvud-

mannaskap. Regeringen förutsätter att det statliga företaget anlitar och

skaffar den kompetens det anser vara nödvändig för att bygga upp och

driva verksamheten.

Förhållandet till EG-rätten

Sveriges medlemskap i Europeiska unionen innebär att EG-rätten måste

respekteras, bl.a. EG-fördragets regler om fri rörlighet för tjänster

(artiklarna 3 och 59), förbudet mot diskriminering på grund av natio-

nalitet (artikel 6) samt den fria etableringsrätten (artiklarna 52 och 56).

Det finns ingen EG-rättslig reglering på området spel och lotteri.

EG-domstolen har behandlat lotteriers förhållande till EG-fördraget

främst i den s.k. Schindlerdomen (målet C-275/92 Her Majesty s

Customs and Excise mot Gerhart Schindler och Jörg Schindler, ECR

1994, s I-1039). EG-domstolen konstaterar att lotterier utgör en tjänst

enligt EG-fördraget men att vissa skyddsintressen berättigar medlems-

staten att inskränka den fria rörligheten av tjänster.

EG-domstolen räknar upp flera faktorer som berättigar nationella

myndigheter att ha ett sådant handlingsutrymme. Först nämner

domstolen de moraliska, religiösa och kulturella aspekterna hos lotterier

och annan spelverksamhet. Vidare betonas den stora risken för bedrägeri

och annan illegal verksamhet som är förknippad därmed. Därutöver får

hänsyn tas till de skadliga effekter som spelande kan föra med sig för

enskilda individer och därtill knutna sociala konsekvenser. Domstolen

lägger dessutom vikt vid att lotterier ger betydande bidrag till allmänna

och allmännyttiga ändamål.

I målet hade Gerhart och Jörg Schindler erbjudit kunder i

Storbritannien att köpa tyska s.k. klasslotter. Det var alltså fråga om att

tillhandahålla en tjänst över nationsgränserna och artikel 59 om fri

rörlighet för tjänster var tillämplig. Den artikeln är dock knappast

tillämpbar som sådan på etablering av kasinoverksamhet eftersom denna

inte medför någon gränsöverskridande verksamhet. Snarare omfattas

inrättande av kasinon av etableringsreglerna i artikel 52 i EG-fördraget.

Artikel 52 tar sikte på att avskaffa inskränkningar för medborgare i en

medlemsstat att fritt etablera sig på en annan medlemsstats territorium i

syfte att utöva näringsverksamhet på de villkor som gäller för

värdlandets egna medborgare. Etableringsrätten innebär en rätt för en

enskild att lämna sitt eget land, resa in i en annan medlemsstat och att

etablera sig där och utöva näringsverksamhet på obestämd tid från ett fast

affärsställe utan att värdmedlemsstaten diskriminerar vederbörande på

grund av dennes nationalitet eller genom att kräva att denne måste

upprätthålla en etablering i en annan medlemsstat. Den som väljer att

etablera en permanent verksamhet i en annan medlemsstat kan kräva

samma behandling som sina lokala konkurrenter, men har å andra sidan

som utgångspunkt att respektera de lagar och regler som gäller för

landets övriga verksamheter.

Vid en prövning av lagens förenlighet med EG-fördraget är de

skyddsintressen som kommit till uttryck i Schindlerdomen och som

enligt den domen ansetts berättiga nationella myndigheter att förbjuda

och begränsa spelverksamhet av väsentlig betydelse. Dessa skydds-

intressen måste anses ge Sverige rätt att förbehålla staten att genom ett

statligt företag bedriva kasinoverksamhet. Inrättandet av ett statligt

monopol är ett ändamålsenligt sätt att se till att kasinospel inte utnyttjas

bedrägligt för att på spelarnas bekostnad gynna kommersiella intressen,

med negativa sociala och ekonomiska konsekvenser för spelarna som

följd. Detta följer traditionen att staten genom ägande av anordnaren av

lotterier och spel har en aktiv roll att verka för en sund spelmarknad. Att

bedriva verksamheten enbart i statlig regi innebär att alla näringsidkare

behandlas på samma sätt. Någon diskriminering av utländska personer är

det därför inte fråga om.

6.3 Tillståndsgivning antal kasinon

Regeringens förslag: Tillstånd att anordna kasinospel skall få ges av

regeringen. Det får finnas högst sex kasinon i Sverige.

Regeringens bedömning: Regeringen bör avgöra var kasinon skall

lokaliseras.

Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslog att det skulle få

finnas högst fyra kasinon i Sverige. Enligt arbetsgruppen skulle

tillståndshavaren på kommersiella grunder avgöra var kasinona skulle

förläggas.

Remissinstanserna: Merparten av de remissinstanser som yttrat sig

har inga invändningar mot den föreslagna ordningen för tillstånds-

givning, det föreslagna antalet kasinon, eller förslaget om lokalisering.

Ölands Kommunalförbund är kritiskt till att arbetsgruppen inte belyst de

möjligheter kasinoetableringar kan ge ur ett regionalpolitiskt hänseende

eller möjligheterna att utveckla nya koncept för den svenska turist-

näringen i anslutning till kasinon.

Skälen för regeringens förslag och bedömning: En etablering av

kasinoverksamhet kräver avsevärda investeringar i bl.a. lokaler, utrust-

ning och utbildning. De löpande driftkostnaderna är också höga eftersom

verksamheten är mycket personalintensiv.

Lotteriutredningen kom fram till att kasinoverksamhet inte bör bedri-

vas på andra orter än de där det året om finns tillräckligt befolknings-

underlag, dvs. i storstäderna. Anläggningarna bör vara av en viss storlek

för att få verklig attraktionskraft. Goda kommunikationer och parkerings-

möjligheter, närhet till hotell, restauranger och andra nöjesetablissemang

är andra förutsättningar för god lönsamhet. Lotteriutredningen gjorde

bedömningen på grundval av internationella jämförelser att det fanns

utrymme för tre lönsamma kasinon av internationellt slag i Sverige.

Regeringen har ingen annan uppfattning än att grunderna för Lotteri-

utredningens bedömning är riktig. Man bör dock beakta att Lotteri-

utredningen gjorde sin bedömning för sju år sedan, år 1992, och att den

internationella trenden är ett ökande antal kasinon.

Inte minst inledningsvis finns det anledning att gå försiktigt fram i

fråga om antalet kasinon. Endast ett fåtal, högst fyra, kasinon bör få

öppnas under en inledande period. Därefter får ställning tas till hur

många kasinon som bör finnas på längre sikt. När det gäller lag-

regleringen finns det inte skäl att i lag nu låsa sig för ett antal som snart

kan visa sig vara för litet. Lagen bör kunna utformas så att fler än sex

kasinon inte får etableras i Sverige. De tillstånd som behövs bör få

meddelas av regeringen.

I fråga om lokaliseringen av kasinoverksamheten bedömde Lotteri-

utredningen att verksamheten inte bör bedrivas på andra orter än de där

det året om finns ett tillräckligt befolkningsunderlag, dvs. i storstäderna.

Eftersom en kasinoetablering som ovan nämnts också förväntas medföra

att det illegala spelet minskar, bör kasinon även av det skälet lokaliseras

till storstäderna där det kan antas att det illegala spelet har störst

omfattning. Regeringen är av den uppfattningen att lokaliseringen av

kasinona främst bör göras på kommersiell grund och med hänsyn till

ovannämnda ambition att minska det illegala spelet. Det kan emellertid

finnas skäl, t.ex. regionalpolitiska, att inrätta kasinon på andra ställen.

Om en sådan etablering kan antas vara lönsam, bör regeringen kunna ge

tillstånd även till etablering på andra ställen än i storstäder.

6.4 Tillåtna spelformer

Regeringens förslag: Med kasinospel avses roulettspel, tärningsspel,

kortspel och liknande spel. Även spel på penningautomater och andra

automatspel får förekomma på ett kasino.

Arbetsgruppens promemoria: Överensstämmer med regeringens

förslag.

Remissinstanserna: De som lämnat remissyttranden har i princip inga

kommentarer till detta förslag.

Skälen för regeringens förslag: I ett internationellt kasino finns det

förutom roulett-, kort- och tärningsspel vanligen också olika slags

spelautomater med penning- eller varuvinster. Denna typ av automatspel

bidrar till verksamhetens lönsamhet. Det finns flera varianter av varje

spelform och det pågår en ständig utveckling av de olika spelformerna. I

lagen bör därför ges utrymme för att regeringen utöver de spelformer

som nämns kan ge tillstånd för ytterligare spelformer om så bedöms

önskvärt.

Penningautomater är sedan 1979 förbjudna i Sverige, med undantag

för automatspel på fartyg i internationell trafik. Grunden för förbudet var

att detta slags spel inte kunde kontrolleras och ansågs medföra risker för

sociala skadeverkningar i form av dåliga ungdomsmiljöer.

Läget blir ett annat om spel i kasinon införs. Ungdomar under 20 år

skall inte medges tillträde. Kasinospel skall bedrivas i därför särskilt

avsedda lokaler. Det är förhållandevis enkelt att kontrollera en sådan

miljö. I flera kasinon i andra länder är personalen väl utbildad i att

observera oönskat spelbeteende som t.ex. att någon är i farozonen för att

utveckla spelberoende. Sådan utbildning bör även bedrivas för personal

hos det svenska kasinoföretaget. De skäl som anfördes för att förbjuda

penningautomater kan således inte göras gällande om spelet bedrivs inom

ett kasino. Vidare är automatspelet långt mindre personalintensivt än vad

bordsspel är, vilket medför att detta spel är mer lönsamt för

kasinoföretaget än bordsspel.

Mot denna bakgrund bör dessa automatspel få förekomma inom ramen

för kasinoverksamhet.

Ett kasino bör ha en tillräcklig andel spelbord så att verksamheten inte

får karaktären av att vara en spelautomathall. Regeringen bör därför i

samband med att tillstånd till kasinosverksamhet ges se till att sådana

villkor meddelas som innebär att svenska kasinon får en rimlig och väl

anpassad relation mellan spelbord och automater.

6.5 Åldersgräns för besökare

Regeringens förslag: Den som är under 20 år får inte ges tillträde till

ett kasino.

Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslog en åldersgräns på

18 år.

Remissinstanserna: De som yttrat sig ställer sig positiva till förslaget.

Vissa remissinstanser föreslår att åldersgränsen höjs till 20 år eller högre.

Skälen för regeringen förslag: Enligt 35 § lotterilagen får den som

anordnar vadhållning i samband med hästtävling eller anordnar

bingospel, automatspel, tärningsspel eller kortspel inte låta någon som är

under 18 år delta i lotteriet. Förbudet har motiverats av intresset att

undvika sociala skadeverkningar för barn och ungdomar.

Det är naturligtvis angeläget att unga människor förhindras att delta i

spel som kan leda till ett oönskat spelbeteende. Regeringen gör

bedömningen att samma åldersgräns som tillämpas för inköp av alkohol

är en lämplig minimiålder för kasinospel. Med tanke på den stränga

kontroll och övervakning som kommer att finnas i ett kasino finns det

inte anledning att befara att en åldersgräns på 20 år är för låg. Om det av

något skäl skulle visa sig befogat med en högre åldersgräns, är det vidare

inget som hindrar att anordnaren själv tillämpar den högre gräns som

bedöms som lämplig.

I sammanhanget kan nämnas att det statliga spelföretaget i sin

marknadsföring av verksamheten skall ha en inriktning som är socialt

ansvarstagande så att den inte uppfattas som alltför påträngande. Den får

inte vända sig till unga människor.

6.6 Registrering av besökare

Regeringens förslag: Varje besökare av ett kasino skall registreras.

Registret skall innehålla uppgift om besökarens namn, personnummer

eller annat identifieringsnummer, postadress samt tidpunkten för besöket.

Registret skall också innehålla ett fotografi av besökaren.

Den som inte är känd och inte legitimerar sig får inte ges tillträde till

kasinot

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med rege-

ringens förslag.

Remissinstanserna: Datainspektionen tycker inte att arbetsgruppen

tillräckligt motiverat att just kasinoverksamhet, med de integritetsrisker

som förslaget innebär, behöver regleras med registerövervakning och

avstyrker att registrering sker på föreslaget sätt. Brottsförebyggande

Rådet anser att det föreslagna kontrollsystemet med registrering inte ger

några möjligheter att i god tid upptäcka om en person är på väg in i ett

spelberoende eller ekonomisk katastrof. Hovrätten över Skåne och

Blekinge anser att förslaget är ett alltför långtgående intrång i den person-

liga integriteten. Socialstyrelsen menar att av det föreslagna kravet på

registrering bör vara ovillkorligt om internationella kasinon överhuvud-

taget skall införas i Sverige. Statskontoret delar inte uppfattningen att

argumenten som talar för en omfattande registrering överväger risken att

vissa människor avstår från att besöka kasinot och istället spelar på

illegala alternativ. Åklagarmyndigheten i Västerås ifrågasätter om man

överhuvudtaget skall införa en verksamhet som måste förenas med denna

typ av villkor för att kunna bedrivas utan att brott begås. AB Svenska Spel

anser att upprättande av kundregister är en väsentlig förutsättning för att

upprätthålla god ordning och säkerhet i kasinoverksamheten. Knutsson-

bolagen AB tillstyrker förslaget om registrering av spelare med de skäl

som arbetsgruppen anför. Kamratföreningen Spelberoende skriver i sitt

yttrande att om gästen registreras och tvingas att legitimera sig innebär

det att vissa som redan är kriminellt belastade inte kommer att besöka

kasinot.

Skälen för regeringens förslag: I andra länder är det vanligt att varje

besökare av ett kasino måste legitimera sig och registreras innan han eller

hon får tillträde till kasinolokalen. Skälen för detta förfarande är att

förebygga och förhindra bl.a. falskspel och att personer som försöker

tvätta pengar begår brott. Registrering kan även vara motiverat av

ordningsskäl samt tydliggöra att besöket bygger på ett medvetet beslut.

Förebilden för arbetsgruppens förslag om krav på legitimering,

avbildning och registrering är hämtad från Finland, där varje besökare av

kasinot fotograferas samt fyller i en handling med personuppgifter, vilka

registreras. Besökaren får ett litet kort som gäller som identitetshandling i

kasinot. Kortet gäller för ett år och kan avläsas vid varje besök på

kasinot. Finland har goda erfarenheter av sitt system.

I ett kasino kan omsättningen i pengar uppgå till betydande belopp.

Denna förekomst av pengar kan fresta till brott av olika slag.

Det finns flera metoder att försöka förebygga och avslöja sådana brott

som kan begås på ett kasino. Registrering är en metod och kamera-

övervakning är en annan metod. En kombination av båda metoderna är

önskvärd. Registreringen kan främst antas fungera som brottsföre-

byggande i det att den kan avhålla brottsbenägna personer från att besöka

kasinot. Naturligtvis kan ett register över besökarna även vara en hjälp

för polisen att klara upp eventuella brott som har begåtts på kasinot.

Enligt regeringens uppfattning skapar ett system liknande det finska

förutsättningar för en god ordning och hög säkerhet i kasinoverksamhet.

Ett registreringskrav är relativt långtgående och kan som någon

remissinstans för fram leda till att en del personer i stället söker sig till

illegala alternativ. Det skulle emellertid föra för långt att avstå från

registreringssystem av ett sådant skäl. Tvärt om bör ordnings- och

säkerhetsarrangemangen ges så goda förutsättningar som möjligt.

En registrering väcker också frågan om den kan anses kränkande av

hänsyn till skyddet av den personliga integriteten. Härvid måste

framhållas att samhället har ett intresse av att skydda allmänheten mot

brott. Kasinoverksamhet är verksamhet som typiskt sett kan attrahera

brottslingar, särskilt om kontrollen och säkerhetsarrangemangen har en

låg kvalitetsnivå. Det framstår därför som klart att det intresse en enskild

besökare kan ha av att inte bli registrerad måste ge vika för det över-

gripande intresset av registrering.

Mot den här bakgrunden anser regeringen att den som anordnar

kasinospel skall åläggas att föra ett register över besökarna. Registret bör

få föras med hjälp av automatiserad behandling av personuppgifter.

Syftet med registret skall vara att förebygga och avslöja brott. Med

hjälp av registret skall alltså polisen, när det behövs vid utredning av

misstanke om brott, kunna få tillförlitliga uppgifter om vilka personer

som besökt kasinot. De uppgifter som behöver registreras är besökarens

namn, personnummer, postadress och tidpunkten för besöket. I de fall en

besökare inte har något personnummer bör i stället några liknande

uppgifter, t.ex. passnummer, registreras.

Registreringen bör också efter mönster från Finland avse en

fotografering av besökaren. Lagrådet har anmärkt att det av lagråds-

remissen inte framgick om fotot endast skulle användas som underlag för

en identitetshandling för besökaren vid kommande besök på kasinot eller

om det skulle förvaras med övriga registeruppgifter. Enligt regeringens

uppfattning bör fotona behandlas på samma sätt som övriga register-

uppgifter. De kommer då att kunna samlas in, förvaras och i övrigt

behandlas inom ramen för bestämmelserna i personuppgiftslagen

(1998:204) och de kompletterande bestämmelserna i den föreslagna

kasinolagen. Detta innebär bl.a. att fotona kommer att utplånas efter ett

år.

De uppgifter som besökarna lämnar för registrering måste självfallet

vara korrekta. Detta förutsätter att en besökare, om han eller hon inte är

känd, visar upp en legitimationshandling vid besök.

Personuppgiftslagen blir som ovan berörts tillämplig på registret. Av

detta följer att kasinoföretaget måste lämna besökaren information om

behandlingen av personuppgifterna. Eftersom uppgifterna lämnas vid ett

personligt besök på kasinot är det naturligt att besökaren informeras när

uppgifterna lämnas.

Enligt 21 § personuppgiftslagen är den personuppgiftsansvarige, vilken

i detta fall blir kasinoföretaget, skyldig att på begäran av den registrerade

snarast rätta, blockera eller utplåna sådana personuppgifter som inte har

behandlats i enlighet med personuppgiftslagen eller föreskrifter som har

meddelats med stöd av lagen. Enligt 48 § personuppgiftslagen skall

vidare den personuppgiftsansvarige ersätta den registrerade för skada och

kränkning av den personliga integriteten som en behandling av person-

uppgifter i strid med lagen vid behandling av personuppgifter har

orsakat. Det finns anledning att i lagen om kasinospel hänvisa till dessa

bestämmelser.

6.7 Kameraövervakning

Regeringens förslag: Kasinospelen och lokalerna skall övervakas

med hjälp av kameror.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Statskontoret har inget att invända mot förslaget

om TV-övervakning av pågående spel då det kan användas som

hjälpmedel både för gästerna och kasinot vid eventuell oenighet i en

spelsituation och för att beivra brott. AB Svenska Spel påpekar att

övervakning med TV-kameror är en väsentlig förutsättning för att

upprätthålla god ordning och säkerhet i kasinoverksamheten.

Rikspolisstyrelsen betonar att den föreslagna typen av övervakning inte

är en polisiär angelägenhet och det bör ankomma på kasinot att sköta

dessa frågor.

Skälen för regeringens förslag: En del av det mycket omfattande

säkerhetssystem som i regel finns på ett internationellt kasino är

kameraövervakning. I kasinoverksamheten hanteras stora värden, både i

reda pengar och i form av s.k. marker eller jetonger vilka kan växlas mot

pengar. Kameror används för att övervaka dels själva spelet, dels lokalen

med både besökare och kasinopersonal.

Den 1 juli 1998 trädde lagen (1998:150) om allmän kamera-

övervakning i kraft. Den ersatte då lagen (1990:484) om övervaknings-

kameror m.m. Lagen om allmän kameraövervakning bygger på principen

att upplysning om övervakningskameror måste lämnas och att en kamera

inte får användas för övervakning av utrymme som allmänheten har

tillträde till, om inte intresset av att tillgodose ändamålet med övervak-

ningen väger tyngre än integritetsintresset.

Kasinoverksamhet är speciell i det avseendet att spelverksamheten är

koncentrerad till en begränsad yta och att insatser och vinster är högre än

vad som normalt förekommer i samhället i övrigt. Regeringen bedömer

att det är en förutsättning för kasinoverksamhet att anordnaren får

möjlighet att kameraövervaka lokalen. Kameraövervakning kan före-

bygga brott och med kameraövervakning underlättas möjligheten att

avslöja brott. Vidare kan övervakningen användas som hjälpmedel för

besökarna och kasinoföretaget om det uppstår oenighet i en viss

spelsituation. Avlyssning eller upptagning av ljud bör dock inte få ske

utan tillstånd.

Kameraövervakning bör ske av allt spel i kasinolokalen. Lagen om

allmän kameraövervakning bör alltså ändras så att den som anordnar

kasinoverksamhet inte behöver söka tillstånd för användning av

övervakningskameror. Någon anmälningsskyldighet för kasinoföretagets

del är inte påkallad. Anmälningsskyldigheten har till syfte att underlätta

för länsstyrelsen vid tillsyn. Genom anmälan får länsstyrelsen reda på var

det bedrivs kameraövervakning. Eftersom det kommer att finnas så få

kasinon och sådana skall ha kameraövervakning, kommer länsstyrelsen

ändå att känna till kameraövervakningen på kasinot. En anmälnings-

skyldighet ter sig då överflödig.

6.8 Spel på kredit, m.m.

Regeringens förslag: Den som anordnar kasinospel får inte lämna

kredit för insatser i spelet.

 Anställda eller funktionärer hos den som anordnar kasinospel får

inte delta i något spel.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Ingen remissinstans har invänt mot förslaget.

Kamratföreningen Spelberoende anser att förbudet mot att lämna kredit

absolut måste efterlevas.

Skälen för regeringens förslag: Enligt 37 § lotterilagen är det inte

tillåtet för den som anordnar ett lotteri enligt lagen att lämna kredit för

insatser i lotteriet. Förbudet syftar till att minska riskerna för

spelmissbruk och därmed följande sociala skadeverkningar.

Att spela på kredit kan i enskilda fall få allvarliga konsekvenser. Om

spelanordnaren ger en spelare kredit för insatser i spelet, kan spelaren

inför möjligheten att vinna en stor summa pengar frestas att satsa mycket

mer än han eller hon har råd med. Ett sådant förbud mot spel på kredit

som finns för lotterier enligt lotterilagen bör därför också införas för

kasinospel.

Förbudet mot att lämna kredit avser anordnaren av kasinospelet. Detta

får dock inte ge upphov till att anordnaren på något sätt verkar för att

någon annan erbjuder kredit i anslutning till kasinoverksamheten. Även

andra, liknande arrangemang är tänkbara. Det kan finnas anledning för

Lotteriinspektionen att i sin tillsynsroll vara uppmärksam på detta. Vilka

betalningsmedel som i övrigt får användas för att betala insatserna med

bör regeringen få avgöra i samband med att de närmare villkoren för

kasinoverksamhet bestäms enligt förslaget till 12 § kasinolagen.

Enligt 36 § lotterilagen får anställda eller funktionärer hos den som

anordnar vissa spel, bl.a. bingospel och roulettspel, inte delta i lotte-

rierna. Ett motsvarande förbud bör gälla för det statliga företag som

anordnar kasinospel för att skapa en stark tilltro till spelverksamheten.

6.9 Övriga villkor

Regeringens förslag: Regeringen eller Lotteriinspektionen, om

regeringen överlåtit det åt den, meddelar villkor och bestämmelser om

spelformer, spelutrustning, betalningsmedel och andra särskilda

villkor samt kontroll- och ordningsbestämmelser.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer i huvudsak med

regeringens förslag. Arbetsgruppen föreslår till skillnad från regeringen

att det i lagen tas in ett förbud för anställda att ta emot dricks.

Remissinstanserna: Åklagarmyndigheten i Malmö anser att det är

mindre lämpligt att förbudet att ta emot dricks regleras i lag eftersom

förbudet inte föreslås vara straffsanktionerat. Reglering bör ske via

anställningsavtal. Hovrätten över Skåne och Blekinge anser att det är

oklart huruvida delegeringen av beslutanderätten avser generella regler

eller förvaltningsbeslut i det enskilda fallet. Delegeringsmöjligheter av

generell art borde samlas i en paragraf. En direkt delegering till Lotteri-

inspektionen är inte förenlig med regeringsformen. Knutssonbolagen AB

delar arbetsgruppens mening att dricks skall förbjudas. Övriga remiss-

instanser har inte yttrat sig i frågan.

Skälen för regeringens förslag: Den föreslagna kasinolagen kommer

att utgöra grunden för kasinospel i Sverige. I lagen bör inte finnas fler

bestämmelser än vad som i huvudsak motsvarar den reglering som finns i

lotterilagen och som är av betydelse för kasinospel. Lagen behöver

kompletteras med bestämmelser av andra slag. Några bestämmelser kan

behöva ges förordningsform. Detta gäller i fråga om uttaget av avgifter

för ansökningar om tillstånd och för tillsyn.

Dessutom behöver en rad villkor meddelas i samband med att tillstånd

att anordna kasinospel ges. Även kontroll- och ordningsbestämmelser

måste meddelas. I den föreslagna lagen bör därför föras in en

bestämmelse, med 12 § lotterilagen som förebild, där det anges att

regeringen får förena ett tillstånd till kasinospel med särskilda villkor

samt med kontroll- och ordningsbestämmelser. Regeringen bör ges rätt

att överlåta sin befogenhet till Lotteriinspektionen.

De villkor som bör meddelas i samband med att tillstånd ges kan t.ex.

avse vad som tillåts när det gäller bl.a. spelformer, spelinsatser, betal-

ningsmedel, entréavgifter, spelutrustning och öppettider. Detta kommen-

teras kortfattat i det följande.

Enligt förslaget till kasinolag avses med kasinospel roulett-, kort-,

tärningsspel och liknande spel samt spel på automater. Dessa spelformer

är de internationellt normalt förekommande spelen. Det finns dock

skillnader beroende på olika länders tradition och kultur. Exempelvis är

tärningsspel vanligt och mycket populärt på flera håll i världen, men inte

tillåtet i Danmark eller Finland. I samband med att tillstånd ges bör anges

vilka typer av kasinospel som skall accepteras i Sverige samt upprättas

detaljerade spelreglementen för dessa. Det skall också fastställas minimi-

insatser och maximiinsatser för både bordsspel och automater. Det finns

enligt regeringens uppfattning anledning att begränsa maximiinsatserna,

vilket också i princip alltid görs internationellt.

Kontanter är inte längre det självklara betalningsmedlet i samhället.

Anordnaren av kasinospelet får inte lämna kredit för insatser i spelet

samtidigt som en spelare i praktiken har samma möjligheter till spel på

kredit genom att använda kort som är kopplade till en kredit. Det kan

finnas anledning att begränsa vissa typer av betalningsmedel samtidigt

som verksamheten ständigt måste kunna anpassas till förändringar i

samhället avseende betalningsmedel.

I regeringens tillstånd för kasinospel bör vidare anges att anställda vid

ett kasino inte får ta emot dricks. Servicenäringen i samhället har i

princip numera avskaffat systemet med dricks. Risken finns att

personalen vid spelborden sysslar med organiserat tiggeri vilket

försämrar den allmänna atmosfären. I Storbritannien är exempelvis

dricks förbjudet av omtanke om gästerna. Personal kan lockas att ge

fördelar till spelare som lämnar riklig dricks, vilket ur säkerhetssynpunkt

är oförsvarligt.

Entréavgift bör tas ut vid besök på ett kasino i Sverige. Detta för att

markera att besöket sker efter ett medvetet beslut från gästen och för att

till viss del hindra personer som inte har ekonomiska möjligheter att

besöka kasinot. För stamkunder, stora sällskap m.m. bör undantag få

göras.

Den utrustning m.m. som används bör vara godkänd av ansvarig

tillsynsmyndighet innan den tas i bruk på kasinot.

Även öppettider och spelmarkernas (jetongernas) beskaffenhet samt

relationen mellan antalet automater och antalet spelbord, vinstprocent,

kontrollrutiner avseende spelutrustning och ekonomisk redovisning kan

vara sådant som behöver regleras genom villkor eller andra bestämmel-

ser.

6.10 Överdrivet spelande

Regeringens bedömning: Den som anordnar kasinospel bör aktivt

verka för att förebygga och motverka problem med överdrivet

spelande.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig i denna fråga är

positiva till förslaget.

Skälen för regeringens bedömning: Snabba spel, dvs. spelformer där

det löper kort tid mellan insats och utfall, anses öka risken för överdrivet

spelande. Kasinospel och spel på automater är exempel på denna typ av

spel. Det kan också finnas ett samband mellan det totala spelutbudet och

antalet personer som spelar utöver sina tillgångar. Ytterligare en spel-

form i samhället kan därför leda till att det blir fler spelare med svårig-

heter att hantera sin egen situation.

Enligt Lotteriutredningen fanns det inga belägg för att spel på kasinon

av internationellt slag i sig skulle medföra särskilda problem med

överdrivet spelande och därmed sammanhängande ekonomiska och

sociala problem. Varken i Danmark eller i Finland har det enligt den

utredningen framkommit något som förändrar den bilden. Detta är också

den uppfattning som arbetsgruppen redovisat efter besök i bl.a. Danmark

och Finland. Lotteriutredningen ansåg vidare att denna typ av kasino-

verksamhet inte borde ge upphov till några allvarliga sociala störningar i

samhället och att svenskar inte borde vara sämre rustade än andra att

hantera de frestelser ett internationellt kasino kan ge upphov till.

Lotteriutredningen ansåg dock inte att man skall negligera problemet

och risken, men att denna risk redan föreligger i dag när det gäller andra

förekommande spel och lotterier i samhället. Vissa begränsningar är

enligt utredningen befogade för att motverka sociala skadeverkningar,

exempelvis åldersgränser samt krav på legitimering och registrering.

Riksdagen har tidigare beslutat att sociala skyddshänsyn måste beaktas

när spelformer och verksamheter utvecklas och att statliga bolag bör ges

koncessioner för sådana spelformer som kan bedömas medföra risker av

social karaktär. Ett statligt bolag kan åläggas att ta ansvar och hänsyn

som står i strid mot kortsiktiga kommersiella företagsekonomiska över-

väganden.

Enligt regeringens bedömning är förutsättningarna för att förhindra och

motverka överdrivet spelande stora då spelet bedrivs inom en

sammanhållen, övervakad och kontrollerad lokal. Dessutom kan i likhet

med vad riksdagen uttalat det statliga företaget åläggas att vidta särskilda

åtgärder i syfte att motverka eventuella problem. Som förebild kan det

åtgärdsprogram mot spelberoende tjäna som antagits av det statliga

kasinoföretaget i Holland, Holland Casino. Åtgärdsprogrammet inne-

håller följande punkter:

1. Broschyrer, som förklarar hur spelberoende kan definieras och

vilken hjälp som finns att få, är tillgängliga för alla besökare av kasinot.

2. Marknadsföringen vänder sig inte till unga.

3. De anställda informeras och utbildas löpande.

4. Företaget försöker aktivt identifiera spelare med problem.

5. Personliga avtal sluts mellan spelare med problem och anordnaren

av spelet i syfte att begränsa spelarens möjligheter att besöka kasinot.

Dessa avtal följs upp med personliga samtal.

6. Målet är att policyn hela tiden skall förfinas och utvecklas.

För åtgärder mot spelberoende har under senare år särskilda medel

anvisats. Sedan budgetåret 1997 disponerar Socialdepartementet två

miljoner kronor avseende forskning om spelberoende och dess sociala

konsekvenser. Efter förslag i budgetpropositionen för 1999 har ytter-

ligare två miljoner kronor avsatts för åtgärder mot spelberoende.

Användningsområdet för medlen har vidgats till att utveckla former för

förebyggande arbete i syfte att hindra att människor fastnar i ett beteende

med överdrivet spelande.

6.11 Tillsyn

Regeringens förslag: Lotteriinspektionen skall utöva tillsyn över att

kasinolagen och de villkor och bestämmelser som har meddelats med

stöd av lagen följs.

Arbetsgruppens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: De remissinstanser som yttrat sig över förslaget

är positiva.

Skälen för regeringens förslag: Kasinospelsverksamhet av

internationellt slag kan övervakas på varierande sätt och med olika

säkerhets- och ambitionsnivå för tillsyn. I de flesta länder är verksam-

heten noga och utförligt reglerad och kontrollerad. Statlig insyn, effektiv

kontroll och tillsyn är självklara förutsättningar för en legalisering av

internationellt kasinospel i Sverige.

Lotteriinspektionen är central förvaltningsmyndighet med ansvar för

tillsyn av den svenska spel- och lotterimarknaden och lotterilagstift-

ningens efterlevnad. Inspektionen bör även svara för tillsynen och

kontrollen av kasinoverksamheten. Det utökade ansvarsområdet för

inspektionen kräver en effektiv tillsyn och bör föranleda en förstärkning

av inspektionen på en del punkter.

Myndighetens arbete bör inriktas mot att kontrollera anordnarens

interna kontroll avseende rutiner, system, utrustning, säkerhet, penning-

hantering m.m. Lotteriinspektionen bör även göra viss kontroll av själva

spelverksamheten, men det huvudsakliga ansvaret för att kasinospelet

drivs korrekt bör ligga på innehavaren av tillståndet, dvs. det statliga

spelföretaget. Lotteriinspektionens spelkontroll kommer främst att ha ett

preventivt syfte, i likhet med den kontroll och tillsyn som i dag

genomförs av de spel och lotterier som bedrivs i AB Svenska Spels regi.

Nyligen har det införts en ny bestämmelse i lagen (1993:768) om

åtgärder mot penningtvätt som innebär att den som yrkesmässigt bedriver

bl.a. lotteri- och spelverksamhet skall vara skyldig att, på begäran av

Rikspolisstyrelsen eller den myndighet regeringen bestämmer, lämna de

uppgifter som myndigheten anser vara av betydelse vid utredning om

penningtvätt (prop. 1998/99:19, bet. 1998/99 JuU:08, rskr. 1998/99:134).

I propositionen sägs det att, om förslagen i promemorian om kasinon av

internationellt slag blir föremål för lagstiftning, bör även dessa omfattas

av svarsplikten.

Genom ändringen i lagen om åtgärder mot penningtvätt har således

lagstiftning för att motverka att penningtvätt förekommer inom kasino-

verksamheten eller på spelmarknaden i övrigt genomförts.

7 Ändrade regler för automatspel

7.1 Gällande rätt

Lotterilagen reglerar, liksom sina föregångare, i stort sett alla former av

lotterier. Till lotterier räknas enligt lagen inte bara det som i dagligt tal

brukar betecknas som lotterier utan även alla slags spel där vinstmöjlig-

heterna är beroende av slumpen, t.ex. tips, vadhållning, bingospel, auto-

matspel och roulettspel.

I princip krävs tillstånd för att anordna lotterier. Grundtanken är som

ovan nämnts att behållningen av lotterierna skall tillfalla staten och

föreningslivet. Tillstånd lämnas därför i huvudsak bara till statliga bolag

(numera finns bara ett statligt bolag, AB Svenska Spel), AB Trav och

Galopp (ATG) samt ideella föreningar som har till huvudsakligt syfte att

främja ett allmännyttigt ändamål.

Automatspel regleras i 24 a 27 §§. Lotteriinspektionen och rege-

ringen lämnar tillstånd för spel på automater. Tillstånd får lämnas bara i

fråga om varuspelsautomater, värdeautomater, penningautomater och

skicklighetsautomater (24 a §). I fråga om penningautomater och skick-

lighetsautomater får tillstånd lämnas bara om spelet anordnas på fartyg i

internationell trafik (26 §). Dessa automater är inte av intresse i detta

sammanhang.

Varuspelsautomater, dvs. automater som betalar ut vinst i form av

varor, är ett undantag från huvudregeln att tillstånd ges bara till staten

och folkrörelserna. Tillstånd att anordna spel på sådana automater kan

således ges till privata intressenter (25 §). Tillstånd att anordna spel på

värdeautomater, dvs. automater som betalar ut vinst i form av värdebevis,

spelpolletter eller liknande, kan däremot ges bara till ett företag som ägs

av staten (27 §). En närmare redogörelse för villkoren för spel på

varuspelsautomater och värdeautomater lämnas nedan.

7.2 Behovet av ändringar i lotterilagen

Regeringens förslag: Nya bestämmelser om automatspel införs i lotteri-

lagen (1994:1000).

Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Flera remissinstanser framför kritiska synpunkter

mot ett förslag att bestämmelserna om automatspel ändras nu, mot

bakgrund av att Lotterilagsutredningen förväntas lämna sitt slut-

betänkande i mars i år. Rikspolisstyrelsen och Statskontoret anser att det

saknas nödvändiga konsekvensutredningar av förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Förhållandevis kort tid efter att nu

gällande lotterilag trätt i kraft blev lagen föremål för kritik. I en skrivelse

till dåvarande Civildepartementet i september 1995 framförde Lotteri-

inspektionen synpunkter på vilka förändringar i lotterilagen man ansåg

borde övervägas. Inspektionen pekade bl.a. på problem med olagliga

automater och förordade införandet av ett krav på att alla spel skulle vara

godkända av inspektionen. Vidare anfördes att det borde övervägas om

inte mindre vinster på värdeautomater kunde få betalas ut i kontanter.

Mot bakgrund av bl.a. den kritik som Lotteriinspektionen framfört,

genomfördes en utredning som låg till grund för att lotterilagens auto-

matspelsbegrepp ändrades så att ett generellt förbud infördes mot annat

automatspel än de i lagen särskilt angivna automatspelen. Syftet var bl.a.

att det klart skulle framgå att de s.k. Lyckohjulen, där vinsten inte betala-

des ut av automaten utan av en person, inte var tillåtna (prop. 1996/97:7,

bet. 1996/97:KrU2, rskr. 1996/97:41).

Efter den lagändringen har nya problem uppstått beträffande automat-

spel. De varor som erhålls vid vinst på varuspelsautomater har efter hand

ändrat karaktär. Tidigare utgjordes vinsterna av t.ex. teddybjörnar,

klockor och choklad. Numera utgörs vinsterna vid spel på varuspels-

automater huvudsakligen av mindre smycken, plaketter eller dylikt som

ofta växlas in mot kontanter. Vinsterna har utvecklats från att ha varit

riktiga varor till att utgöra föremål som är avsedda att lösas in mot

kontanter. Dessa föremål är små och platta men utformade så att de torde

vara att beteckna som varor även om de inte är avsedda att behållas av

spelaren. I praktiken har automaterna således fungerat som värde-

automater. De automater som används kan till utseendet likna värde-

automater eftersom ett värdebevis och en platt inplastad amulett behöver

ungefär lika stort utrymme för att komma ut ur automaten.

Varuspelsautomater får finnas på fler ställen än värdeautomaterna.

Tillstånd till spel på varuspelsautomater får lämnas om spelet anordnas i

samband med offentlig nöjestillställning, hotell- och restaurangverksam-

het, om det för rörelsen finns tillstånd till servering av spritdrycker, vin

eller starköl enligt alkohollagen (1994:1738), eller om det ändå kan antas

att spelet utan olägenhet kan anordnas i samband med verksamheten,

eller i samband med bingospel. Spel på värdeautomater får förekomma

om spelet anordnas i samband med hotell- och restaurangverksamhet om

det för rörelsen finns tillstånd till servering av spritdrycker enligt

alkohollagen. Samtliga spelplatser för värdeautomatspel står således

under kontroll även genom att de krav som ställs för tillstånd enligt

alkohollagen skall vara uppfyllda. De spelplatser där varuspels-

automaterna finns står i regel inte under motsvarande kontroll. I den mån

spel på varuspelsautomater bedrivs med traditionella varor och inte med

varor som är avsedda att bytas ut mot kontanter är spelet av ett ganska

oförargligt slag.

Förändringen av varuspelsautomaterna har huvudsakligen skett under

senare år, närmare bestämt efter det att ovan nämnda lagändring trädde i

kraft den 1 januari 1997. Förändringen har medfört att antalet varuspels-

automater ökat dramatiskt. Utvecklingen kan belysas av antalet tillstånd

till anordnande av spel på varuspelsautomater. Under år 1995 meddelade

Lotteriinspektionen 14 tillstånd att anordna spel på varuspelsautomater. I

slutet av 1996 uppgick antalet tillstånd till 336 och antalet automater till

637 stycken. I slutet av 1997 uppgick antalet tillstånd att anordna spel på

varuspelsautomater till 2 167 och antalet varuspelsautomater till 4 456

stycken. I november 1998 uppgick antalet tillstånd till spel på varuspels-

automater till ca 1 900 och antalet automater till ca 3 000 stycken. En

punktskatt på varuspelsautomater infördes den 1 juli 1998 med 1 500 kr

per automat och månad. Detta har sannolikt bidragit till den minskning

av antalet varuspelsautomater som skett sedan slutet av 1997.

Även beträffande spelet på värdeautomaterna finns liknande problem.

Det har framkommit att de värdebevis som erhålls vid vinst i stor

utsträckning löses in mot kontanter och inte, såsom var avsett, mot

presentkort.

Mot bakgrund av vad som nu redovisats kan konstateras att

automatspelet i den hårdnande konkurrensen på spelmarknaden i allt

högre grad fått karaktären av spel om penningvinster. Detta bör leda till

en uppstramning av regelverket som medför att spel om pengar eller

pengars värde endast sker i strikt kontrollerade former och därmed

motverkar risken för ett omåttligt spelande med åtföljande ekonomiska

eller sociala problem, inte minst för ungdomar.

Det är stora summor som omsätts vid spel. Under 1998 omsatte

svenska befolkningen drygt 29 miljarder kronor på spel och lotterier.

Statsmakternas uttalade intentioner är att överskottet av spel

restaurangkasinon och s.k. marknads- och tivolinöjen undantagna skall

fördelas mellan staten, folkrörelserna och hästsporten. Syftet med denna

princip är att spelarna inte skall kunna utnyttjas av skrupelfria

spelanordnare som, ibland med bedrägliga metoder, på spelarnas

bekostnad tillgodoser sina egna ekonomiska intressen.

Den kraftiga ökningen av antalet varuspelsautomater har lett till att

folkrörelserna inte alls har kunnat tillgodogöra sig lika stora inkomster

från automatspel som det funnits anledning att räkna med. En stor del av

det samlade överskottet tillfaller i stället kommersiella aktörer. Åtgärder

bör därför vidtas så att den avsedda fördelningen av överskottet från

automatspel uppnås.

Det ökande automatspelet om penningvinster förklaras inte enbart av

brister i lagstiftningen. Många sätter sig över lagstiftningen och skulle så

göra även om denna gjordes heltäckande och även i övrigt skärptes i

olika avseenden. Det går alltså inte att med enbart en skärpt lagstiftning

helt förhindra illegalt spel om kontantvinster. Det är t.ex. mycket svårt att

komma åt de förfaranden med inlösen av varuvinster och värdebevis mot

kontanter som förekommer i samband med varuspelsautomater

respektive värdeautomater. Förfaranden av detta slag är svåra att

upptäcka och samtidigt lockande för såväl spelare som spelanordnare.

Slutsatsen av det anförda blir enligt regeringen att man bör överväga

inte bara skärpningar i lagstiftningen utan också möjligheten att genom

en uppmjukning av reglerna om kontantvinster vid värdeautomatspel

göra detta spel mer attraktivt. En åtgärd av det sistnämnda slaget skulle

ligga i linje med vad som gäller i grannländerna och även i omvärlden i

övrigt.

Lotterilagsutredningen skulle enligt tidigare planer redan ha avlämnat

sitt slutbetänkande. Mot bakgrund av att Lotterilagsutredningen har att

behandla flera tidskrävande frågor som reglering av spel på Internet,

EG-rättsliga aspekter, eventuell ramlagstiftning samt en sammanslagning

av lotterilagen och lagen (1982:636) om anordnande av visst

automatspel, har regeringen beslutat att utredningens slutbetänkande inte

behöver lämnas förrän till slutet av sommaren. En ny lotterilag kan då

träda i kraft tidigast den 1 juli 2000.

Såsom redovisats ovan och som någon remissinstans också har

påpekat är floran av automater så stor att det för konsumenten kan

framstå som osäkert vad det är för en sorts spelautomat som han eller hon

har framför sig. Det är därför angeläget att redan nu försöka bringa

ordning när det gäller användningen av automaterna.

Mycket av det som har redovisats ovan kan också sägas om förströ-

elseautomater, vilka regleras i lagen om anordnande av visst automatspel.

Lotterilagsutredningen har i sitt delbetänkande även lämnat förslag som

skulle leda till att spelet på sådana automater begränsades. Enligt rege-

ringens mening finns det dock skäl att i den här delen avvakta utred-

ningens slutbetänkande som bedöms komma att innehålla förslag om en

samlad reglering av alla former av automatspel.

7.3 Varuspelsautomater

7.3.1 Placeringen av varuspelsautomater m.m.

Regeringens förslag: Spel på varuspelsautomater skall få anordnas

endast i samband med offentlig nöjestillställning i form av tivoli eller

liknande.

Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Cherryföretagen anför att utredningens motiv för

förbud av varuspel på restauranger och bingohallar är oklara. Knutsson-

bolagen motsätter sig att varuspel på restauranger, bingohallar och

liknande förbjuds. Sveriges bingoarrangörers centralorganisation

SVEBICO tillstyrker att varuspelsautomater under nuvarande form

försvinner under förutsättning att bingohallarna erhåller möjlighet till nya

egna automater. Triangelns bingoallians i Malmö föreslår att bingo-

hallarna undantas från utredningens förslag. Sveriges Tivoliägare-

förening framför att det finns en lång tradition att tivoli och nöjesparker i

samarbete med idrottsföreningar m.fl. anordnar kulturmarknader,

familjedagar, temadagar etc. och att föreningarna då erhåller icke

föraktliga tillskott till sin verksamhet, bl.a. i form av del i intäkterna.

Skälen för regeringens förslag: När det gäller avgränsningen av de

platser där varuspelsautomaterna skall få finnas kan konstateras att meka-

niska automater som lyftare, pushers och liknande, dvs. automater som

innehåller en anordning som vid vinst lyfter en vara eller föser varan över

en kant så att den kan ges ut av automaten, har sin traditionella plats på

offentlig nöjestillställning i form av tivolin o.dyl. Samtidigt är att märka

att tillstånd att anordna spel på varuspelsautomater enligt nuvarande

reglering får lämnas om spelet anordnas i samband med offentlig

nöjestillställning, hotell- och restaurangverksamhet (med

serveringstillstånd eller om det ändå kan antas att spelet utan olägenhet

kan anordnas i samband med verksamheten) eller bingospel (25 §). För

en begränsning till offentlig nöjestillställning för tivolin talar också

kontrollskäl. Som tidigare nämnts kan det inte uteslutas även om

automattyperna och varusortimentet begränsas att det inlösenförfarande

till pengar som nu förekommer fortsätter. Med en begränsning till tivolin

kan man försäkra sig om att ett sådant missbruk i vart fall får en mycket

mindre omfattning än vad det har i dag. Regeringen anser i likhet med

utredningen att övervägande skäl talar för att en begränsning sker

åtminstone som huvudregel av de platser där automaterna skall få

finnas, nämligen till tivolin och liknande. Detta gäller främst lyftare,

 pushers o.dyl. Som tidigare nämnts finns det många olika slags varu-

spelsautomater och det är svårt att överskåda hela området. Det kan

därför inte uteslutas att det kan finnas någon typ av varuspelsautomat

som utan problem kan placeras på andra platser än på tivolin och lik-

nande. Det bör därför öppnas möjlighet för regeringen eller myndighet

som regeringen bestämmer att i föreskrifter medge undantag från huvud-

regeln.

I likhet med nu gällande ordning bör spelutställaren/spelanordnaren

vara tillståndshavare. Regeringen anser inte att det finns skäl att ställa

sådana krav på tillståndshavaren som gäller för anordnare av restaurang-

kasinospel. För sådana spel gäller som villkor för tillstånd att sökanden

bedöms vara lämplig att driva verksamheten (32 § 4).

När det gäller de villkor för tillstånd som i övrigt finns i 25 § bör

högsta insatsen minskas något samtidigt som den görs enhetlig med vad

som gäller för värdeautomater. Vidare bör varuspelsautomaterna om-

fattas av det krav på tillstånd för innehav som i dagsläget gäller för

övriga spelautomater enligt lagen (28 §).

Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer bör få meddela

föreskrifter som avviker från 25 § vad avser spelplats, speltid och märk-

ning. En ordning av antytt slag med delegation av föreskriftsrätt ligger

väl i linje med vad som anförts i direktiven om att lotterilagen bör ut-

formas som en ramlag. Författningsregleringen blir därigenom mer

flexibel och kan snabbt anpassas till ändrade förhållanden. Något hinder

från konstitutionell eller annan synpunkt mot en delegation av antytt slag

kan inte anses föreligga (jfr 8 kap. 3 § och 7 § första stycket 3 regerings-

formen).

7.3.2 Inlösen av varuvinster mot varor eller kontanter

Regeringens förslag: Ett förbud mot inlösen av varuvinster mot en

annan vara eller kontanter införs.

Utredningens förslag: Överensstämmer huvudsakligen med

regeringens förslag. Utredningen föreslår dock att förbudet mot inlösen

av varuvinster skall straffsanktioneras.

Remissinstanserna: Rikspolisstyrelsen anför att varje form av ny-

kriminalisering måste föregås av noggranna överväganden om åtgärden

verkligen behövs eller om den avsedda effekten kan uppnås på annat sätt.

Överåklagaren i Stockholm anser att en straffsanktion torde vara över-

flödig. Statens kriminaltekniska laboratorium framför samma åsikt.

SVAR,[REDACTED_EFTERNAMN] företagen och Cherryföretagen är kritiska mot att ett

förbud mot inlösen av varuvinster införs. Cherryföretagen anser att

förslagen i praktiken innebär en återkallelse av givna tillstånd och anser

att det bör finnas en övergångsperiod med nu gällande regler. AB Svenska

Spel och Lotteriinspektionen menar att ytterligare förfaranden förutom

inlösen, såsom byte och reklamation m.m. bör lagregleras. Flera remiss-

instanser har framfört synpunkten att även typiska varuspelsvinster som

nallar o. dyl. kan lösas in mot kontanter. Riksettans bingoallians ifråga-

sätter att man kan förbjuda någon att sälja en vinst.

Skälen för regeringens förslag: Det kan hävdas att ett förbud mot

inlösen av varuvinster mot varor eller kontanter redan gäller, åtminstone

för anordnaren, därigenom att en varuspelsautomat inte får användas för

något annat ändamål än den är avsedd för (25 § 5 och 51 §). Det finns

emellertid ett påtagligt behov av att genom en särskild bestämmelse slå

fast att ett inlösenförbud gäller. Inlösenförbudet bör omfatta förbud mot

att lösa in vinster från varuspelsautomater mot annan vara eller kontanter.

Förbudet bör inte riktas enbart mot anordnaren utan omfatta också den

som innehar den plats där lotteriet tillhandahålls eller som bedriver

näringsverksamhet där. Förbudet bör dock inte straffbeläggas nu. Förbu-

dets förhållande till EG-rätten m.m. behandlas nedan under rubriken

Ikraftträdande och övergångsregler.

7.4 Värdeautomater

7.4.1 Vinsten vid värdeautomatspel

Regeringens förslag: Högsta vinsten sänks till 500 kronor vid spel på

värdeautomater.

Vinsterna från en värdeautomat, vilka betalas ut i form av värdebevis,

får i sin helhet lösas in mot kontanter.

Utredningens förslag: Överensstämmer med utredningens förslag.

Remissinstanserna: Brottsförebyggande rådet BRÅ anför att skälen

mot en höjning av kontantutbetalning i princip är desamma som låg till

grund för förbudet mot de enarmade banditerna år 1979. BRÅ ställer sig

tveksamt till att det skulle vara någon skillnad beträffande risken för

spelberoende om automaten betalar ut vinsten direkt eller genom

värdebevis. Även Folkhälsoinstitutet och Länsstyrelsen i Västra Göta-

land anför risken för ett utbrett spelberoende som skäl mot att

kontantutbetalningen höjs. PAUS och Svensk Handel har anfört att

presentkortsystemet har fungerat väl. Ungdomsstyrelsen, Länsstyrelsen i

Skåne, Riksidrottsförbundet, Knutssonbolagen och FSL har ställt sig

positiva till förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Tillstånd att anordna spel på

värdeautomater får endast lämnas till ett spelföretag som ägs av staten.

Regeringen beslutade den 15 juni 1995 att ge dåvarande AB Tipstjänst,

numera AB Svenska Spel, tillstånd att anordna spel på värdeautomater.

Tillståndet gäller, enligt ett senare beslut, t.o.m. den 31 december 1999

och omfattar högst 7 000 värdeautomater. En utvärdering av verksam-

heten skall ske då 5 000 värdeautomater har placerats ut. I dagsläget är

närmare 4 000 automater utställda.

Spelet saluförs under varumärket Jack Vegas. Som framgått ställs

automaterna ut på restauranger och restaurangägaren erhåller 35 procent

av överskottet (intäkter efter avdrag för kostnader). Varje värdeautomat

är kopplad till en centraldator hos AB Svenska Spel. En kontrollterminal

finns hos Lotteriinspektionen i Strängnäs. Varje transaktion kan utläsas

på centraldatorn. Det finns således en fullständig kontroll av spelet på

värdeautomater. Enligt villkoren för spelet på värdeautomaterna skall

överskottet av verksamheten tillfalla barn- och ungdomsverksamheten

hos ideella föreningar.

Högsta vinsten får enligt lotterilagen uppgå till högst 1 120 kr

(tvåhundra gånger insatsen som högst får vara 1/6500 basbeloppet). AB

Svenska Spel har dock tillämpat en regel om 1 000 kr som högsta vinst.

Om spelaren tar ut vinst erhåller han ett värdebevis ur automaten. Detta

värdebevis kan i dag lösas in på spelstället mot presentkort eller

kontanter, varav dock högst 100 kr i kontanter.

Reglerna för värdeautomatspel har kritiserats bl.a. av de restaurang-

ägare som har värdeautomater placerade på sina restauranger. De har

anfört bl.a. att spelarna är missnöjda med att högst 100 kr av vinsten får

växlas mot kontanter och att detta har medfört att svartväxling

förekommer, dvs. spelarna säljer sina värdebevis till någon person på

spelstället och erhåller därvid en viss lägre summa kontant. Restaurang-

ägarna har också framhållit att systemet med värdebevis och presentkort

är omständligt. Från spelanordnaren, AB Svenska Spel, har anförts att

värdeautomaterna inte haft tillräcklig attraktionskraft i konkurrens med

bl.a. varuspelsautomaterna. Detta har medfört kritik också från folkrörel-

sernas sida eftersom barn- och ungdomsverksamheten inte har erhållit de

belopp som utlovats då det inte blivit något överskott från

värdeautomaterna.

Värdeautomaterna har varit i bruk under nästan tre år. Det är uppenbart

att värdeautomaterna från det allmännas synpunkt har stora fördelar

jämfört med andra automatspel. Överskottet från verksamheten går till ett

allmännyttigt ändamål och det allmänna har en fullständig ekonomisk

kontroll över verksamheten. Den kritik som framförts grundar sig

huvudsakligen på det förhållandet att det inte är tillåtet att växla in mer

än 100 kr av vinstens värde mot kontanter. Det är givetvis så att spelarna

skulle föredra kontanter framför presentkort eftersom det ger större

valfrihet. Det skulle då bli lättare att få automaterna utplacerade och ett

större överskott skulle genereras till förmån för barn- och ungdoms-

verksamheten. Även restaurangägarna skulle få ett större överskott och

dessutom slippa en del administrativt arbete. Sist men inte minst skulle

ett högre kontantbelopp motverka eller eliminera s.k. svartväxling.

Många skäl talar alltså för att tillåta ett högre kontantbelopp. Det finns

emellertid en annan sida av saken. Anledningen till att presentkort kom

ifråga var att man från lagstiftarens sida ville undvika automater som

liknade penningautomater. Alltsedan de enarmade banditerna förbjöds år

1979 har det som nämnts varit en genomgående princip hos lagstiftaren

att så långt möjligt undvika automatspel om pengar. Skälen härför har

varit att skydda främst unga människor från att fördärva sin ekonomi

genom spel.

Som har påpekats av flera remissinstanser finns det en risk för att en

ändring till ett högre kontantbelopp kan medföra att spelandet på värde-

automater skulle öka.

Det finns dock stora skillnader mellan de enarmade banditerna och en

ordning med värdeautomater som skulle medge en inlösen mot kontanter

om t.ex. 500 kr mot nuvarande 100 kr. En skillnad är att de enarmade

banditerna gav utdelning i pengar direkt från automaten, medan värde-

automaterna ger utdelning i form av värdebevis. Det torde stå klart att

automater med direktutbetalning av pengar medför en större risk för spel-

beroende än automater med utbetalning i form av värdebevis. Vidare

kunde spel på enarmade banditer anordnas antingen i samband med

offentlig nöjestillställning eller i samband med tivolirörelse eller

restaurangrörelse med serveringstillstånd. Spel på värdeautomater kan

däremot anordnas endast i samband med restaurangrörelse och, enligt nu

aktuellt förslag, i bingohallar. För spel på värdeautomater gäller också i

motsats till vad som gällde för de enarmade banditerna en åldersgräns

på 18 år. Dessutom går överskottet av spelet på värdeautomater till

allmännyttiga ändamål. Det finns också som tidigare påpekats en i

princip fullständig kontroll över värdeautomaterna vad gäller såväl

utplacering av automaterna som den ekonomiska hanteringen.

Överskottet från de enarmade banditerna tillföll privata vinstintressen.

Det var inte heller möjligt för det allmänna att utöva någon effektiv

kontroll över vare sig etableringen eller den ekonomiska hanteringen av

de enarmade banditerna. Det anförda innebär att de skäl som föranledde

förbudet mot de enarmade banditerna till stor del inte gäller i fråga om en

höjning av kontantbeloppet vid värdeautomatspel.

Som tidigare nämnts bör vinstbeloppet vid värdeautomatspel vara

högst 500 kr. I lagtext anges för närvarande att värdet av högsta vinsten

får uppgå till högst tvåhundra gånger insatsen. Insatsen får vara högst 1/6

500 basbelopp per spel eller för närvarande 5 kr 60 öre Om insatsen

begränsas till 1/7 000 basbelopp och högsta vinsten till etthundra gånger

insatsen kommer vinstvärdet i praktiken att bli högst 500 kr.

7.4.2 Värdeautomater i bingohallar m.m.

Regeringens förslag: Värdeautomater får ställas ut i bingohallar.

Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Undomsstyrelsen och Länsstyrelsen i Skåne län

tillstyrker förslaget. Länsstyrelsen i Västra Götaland tillstyrker men

ifrågasätter om inte folkrörelserna själva borde få anordna dessa spel.

SVEBICO förutsätter att bingohallarna får anordna spelet. Folkhälso-

institutet ställer sig tveksamt till förslaget.

Skälen för regeringens förslag: Enligt nu gällande regler får

värdeautomatspel anordnas i samband med hotell- och restaurangverk-

samhet, om det för rörelsen finns tillstånd till servering av spritdrycker,

vin eller starköl enligt alkohollagen (1994:1738). En viss utvidgning av

området för värdeautomater synes försvarlig med hänsyn till den

begränsning av antalet spelautomater som följer av utredningens förslag

angående varuspelsautomaterna. Även i bingohallar bör 18-årsgränsen

kunna upprätthållas på ett godtagbart sätt. Det bör i sammanhanget

nämnas att Idrottsutredningen i sitt betänkande Idrott och motion för livet

(SOU 1998:76) i maj 1998 föreslog motsvarande ordning med värde-

automater i bingohallar, dock att man i sitt förslag ville bibehålla

nuvarande gräns om 1 000 kr för högsta vinst. Idrottsutredningen före-

slog också att hela vinsten skulle få lösas in mot kontanter.

Mot denna bakgrund vill regeringen inte motsätta sig att värde-

automater får placeras ut i bingohallar. Det bör dock vara en förutsättning

att automatspelet sker i samband med bingospel, dvs. under den tid

bingospelet pågår och i direkt anslutning till den lokal där bingospelet

pågår. Det är alltså inte meningen att automatspelet skall bedrivas själv-

ständigt på egna tider och i egna lokaler. Det kan vara lämpligt att

regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer närmare reglerar

tid och plats för automatspel i samband med bingospel. Det bör vidare

vara så att utplaceringen i bingohallar till att börja med sker i begränsad

utsträckning och att erfarenheterna utvärderas efter någon tid. Samma

regler i fråga om insatser, vinster etc. bör gälla för värdeautomater i

bingohallarna som för övriga värdeautomater. Flera remissinstanser har

ifrågasatt om inte folkrörelserna själva skall få anordna spelet på

värdeautomater i bingohallarna. Enligt regeringens mening bör denna

fråga behandlas i ett annat sammanhang. Regeringen har för avsikt att i

april i år lämna ett förslag till riksdagen om idrottspolitik inför 2000-talet

och att i samband därmed återkomma avseende hur överskottet från

värdeautomater i samband med bingospel skall hanteras i förhållande till

det redan beslutade systemet för vinstdelning mellan staten och

föreningslivet.

Regeringen föreslår i enlighet med det anförda att 27 § lotterilagen

ändras så att dels värdeautomatspel kan ske i samband med bingo, dels

värdebevisen kan lösas in mot kontanter, dels värdet av högsta insatsen

begränsas till 1/7 000 basbelopp (numera prisbasbelopp) och dels värdet

av högsta vinsten begränsas till etthundra gånger insatsen.

8 Skattefrågor

Regeringens förslag: Det statliga företag som får anordna kasinospel

undantas från lotteriskatt och frikallas från skattskyldighet för inkomst

med undantag för inkomst av näringsverksamhet som hänför sig till

innehav av fastighet. Punktskatten på varuspelsautomater avskaffas.

Insatser och vinster som hänför sig till utländskt speldeltagande vid

vadhållning i samband med hästtävlingar, där deltagande i vadhållningen

efter tillstånd av regeringen även kan ske via utländsk trav- eller

galopporganisation, skall inte beaktas när behållningen bestäms.

Arbetsgruppens förslag: Arbetsgruppen föreslog att det statliga

företag som får anordna kasinospel undantas från lotteriskatt och frikallas

från skattskyldighet för inkomst med undantag för inkomst av

näringsverksamhet som hänför sig till innehav av fastighet..

Utredningens förslag: Lotterilagsutredningen utgår från att

punktskatten för varuspelsautomater skall avskaffas om begränsningen

av automaterna genomförs men har avstått att lämna något förslag i den

delen.

Remissinstanserna: Riksskatteverket har ingen erinran mot förslaget.

Remissinstanserna i övrigt har inte heller några synpunkter på förslaget.

Flera remissinstanser, däribland Riksskatteverket, anser att punkt-

skatten bör avskaffas om förslaget om begränsning av varuspelsauto-

materna genomförs.

Skälen för regeringens förslag: Sedan den 1 juli 1996 är det av staten

ägda spelbolaget AB Svenska Spel, liksom dess helägda dotterbolag,

både enligt 1 § lagen (1991:1482) om lotteriskatt undantaget från

lotteriskatt och enligt 7 § 4 mom. lagen (1947:576) om statlig inkomst-

skatt frikallat från skattskyldighet. Undantaget för inkomstskatt gäller

dock inte näringsverksamhet som hänför sig till innehav av fastighet.

Nuvarande skattereglering innebär bl.a. att man uppnår en likformighet

och konsekvensneutralitet i skattehänseende mellan de statliga spel-

bolagen och folkrörelsernas lotterier som också är skattebefriade. Det

finns ingen anledning att för kasinospel ha en avvikande ordning. Det

statliga företag som får tillstånd att anordna kasinospel bör således

undantas från lotteriskatt och, utom beträffande vissa inkomster från

fastighetsinnehav, statlig inkomstskatt.

När det gäller beskattning av näringsverksamhet kan nämnas att

avsikten inte är att det statliga spelföretaget i egen regi skall få bedriva

restaurangrörelse eller dylikt som ett komplement till kärnverksamheten,

dvs. spelverksamheten. De kringaktiviteter som kan bli aktuella får ha

andra huvudmän än det statliga företaget.

Förslaget om undantag från lotteriskatt föranleder ändring i 1 § lagen

om lotteriskatt. Förslaget rörande inkomstbeskattning medför däremot

inte någon lagändring.

Som tidigare nämnts utgår en punktskatt med 1 500 kr per varuspels-

automat och månad. Motivet till att skatten infördes var främst att varu-

spelsautomaterna huvudsakligen bedrivs av privatägda företag och att

antalet automater ökat kraftigt i antal (prop. 1997/98:140, bet.

1997/98:SkU25, rskr. 1997/98:219).

Om den föreslagna begränsningen av automaterna genomförs för-

svagas motivet bakom skattläggningen väsentligt. Regeringen anser där-

för att det inte finns skäl att ha kvar punktskatten.

Regeringen har lämnat tillstånd till ATG att gemensamt med trav- och

galopporganisationer i Norden anordna vadhållning i samband med häst-

tävlingar. En förutsättning för vadhållningen är att motsvarande tillstånd

erhålls i det land där samarbetet med trav- eller galopporganisationen

sker. Regeringen anser att insatser och vinster som hänför sig till det

utländska speldeltagandet inte skall beaktas vid bestämmandet av den

behållning som skatten beräknas på. Lagen om lotteriskatt bör därför

ändras.

9 Ekonomiska konsekvenser

Införande av kasinospel kommer att generera inkomster till staten.

Regeringen gör bedömningen, på grundval av Lotteriutredningens

beräkningar, att verksamhetens överskott kommer att uppgå till 200 - 300

miljoner kronor årligen efter en etableringsfas på ca två år. Bedömningen

bygger på ett underlag av tre kasinon. Införande av kasinon utöver dessa

tre genererar ytterligare inkomster. Nivån på inkomstförstärkningen är

dock svår att nu prognostisera. Etableringstakten, lokaliseringen m.m. är

avgörande för överskottets storlek. Överskottet tillförs statskassan i

samband med att det statliga spelföretaget levererar in genererade

vinstmedel. Inkomsterna redovisas mot inkomsttitel.

Lotteriinspektionen kommer att få nya arbetsuppgifter i och med att

den skall svara för tillsyn och kontroll av kasinospelet. De nya upp-

gifterna blir relativt omfattande i förhållande till dem som inspektionen

har i dag. Eftersom tillsynen är direkt riktad och kopplad till kasino-

verksamheten kommer Lotteriinspektionen att kunna ta ut avgifter för

verksamheten. Avgifterna bör bestämmas så att full kostnadstäckning

uppnås i enlighet med den princip som uttrycks i avgiftsförordningen

(1992:1911). Någon nettokostnad för Lotteriinspektionens del avseende

de nya arbetsuppgifter som åläggs inspektionen skall därför inte behöva

uppkomma.

Regeringen har för avsikt att återkomma i budgetpropositionen för år

2000 med överväganden om Lotteriinspektionens dimensionering med

anledning av de nya arbetsuppgifterna. I övrigt gör regeringen bedöm-

ningen att ett införande av kasinospel inte medför några nämnvärda

ekonomiska konsekvenser.

Överskottet från spelet på värdeautomater skall enligt beslut av

riksdagen tillfalla det lokala föreningslivets barn- och ungdoms-

verksamhet. Medlen skall betalas ut till Riksidrottsförbundet respektive

Ungdomsstyrelsen för vidare fördelning enligt närmare riktlinjer från

regeringen. Våren 1996 beslutade riksdagen i enlighet med regeringens

förslag att denna öronmärkning av överskottet skulle ersättas av ett

vinstdelningssystem för staten och föreningslivet, vilket skulle baseras på

överskottet från värdeautomaterna (prop. 1995/96:169, bet.

1995/96:FiU14, rskr. 1995/96:248). Med anledning av att säkra prog-

noser om värdeautomaternas vinstutveckling saknats har införandet av

det nya systemet försenats. Efter en relativt lång introduktionsperiod har

nu värdeautomaterna etablerats på den svenska spelmarknaden. I dag är

ca 4 000 värdeautomater utplacerade.

Fram till idag har värdeautomaterna inte givit något överskott. Efter

årets bolagsstämma i AB Svenska Spel kommer enligt uppgift från

företaget ca 59 miljoner kronor att kunna överlämnas till Riksidrotts-

förbundet och Ungdomsstyrelsen för det lokala föreningslivets barn- och

ungdomsverksamhet. Regeringen gör bedömningen att föreningslivets

barn- och ungdomsverksamhet årligen kommer att kunna tillföras

uppskattningsvis 250 miljoner kronor när värdeautomatprogrammet är

fullt utbyggt, dvs. när 7 000 automater har placerats ut.

Spel på värdeautomater föreslås även kunna få anordnas i samband

med bingospel. Samtidigt föreslås att det spel på varuspelsautomater som

för närvarande får anordnas i samband med bingospel inte längre skall

vara tillåtet. Varuautomatspel i samband med bingo ger enligt Sveriges

Bingoarrangörers Centralorganisation ca 80 miljoner kronor årligen till

föreningslivet. Regeringen gör bedömningen att värdeautomatspel i

samband med bingospel kan ge ett överskott på drygt 100 miljoner

kronor per år förutsatt att ca 500 automater placeras i bingohallar. Till

detta kommer den provision som bingospelsarrangören erhåller för de

utplacerade värdeautomatspelen, i likhet med vad som i dag gäller för

restaurangägare.

Den beskattning av spel på varuspelsautomater som infördes den 1 juli

1998 innebär att skatt tas ut med 1 500 kronor per automat och månad.

Det finns i dag tillstånd till ca 3 000 varuspelsautomater. Skatten uppgår

därför till ungefär 4,5 miljoner kronor per månad. De här presenterade

förslagen begränsar omfattningen av varuspelsautomater. I samband med

att övergångstiden för gällande tillstånd går ut den 31 december år 2000

avses skatten på dessa automater bli avskaffad.

10 Ikraftträdande och övergångsbestämmelser

Regeringens förslag: Lagarna föreslås med vissa undantag träda i

kraft den 1 juli 1999. Ändringarna i 27 § lotterilagen (1994:1000)

föreslås träda i kraft först den 1 oktober 1999 och lagen (1972:820) om

skatt på spel den 1 januari 2001

De nya reglerna i lotterilagen om varuspelsautomater föreslås inte gälla

för tillstånd som beviljats före lagens ikraftträdande.

Skälen för regeringens förslag: Förslaget om att begränsa de

spelställen där varuspelsautomater får ställas ut till att omfatta endast

offentlig nöjestillställning för tivoli eller liknande aktualiserar frågan hur

man skall behandla gällande tillstånd till varuspelsautomater vilka är

begränsade till två år.

Tillräcklig anledning att generellt upphäva tillstånden under löptiden

föreligger inte enligt regeringens mening. Tillståndsmyndigheten Lotteri-

inspektionen har efter årsskiftet begränsat den tid för vilken tillstånden

gäller till att avse fram till utgången av år 2000. Övergångstiden bör

omfatta samma tid. För att automatägarna skall ha möjlighet att avveckla

verksamheten på ett rimligt sätt bör skyldigheten att ha tillstånd för

innehav av varuspelsautomater inte börja gälla förrän vid utgången av år

2001.

När det gäller förbudet mot att lösa in varuvinster bör äldre

bestämmelser gälla för sådana automater som har tillstånd enligt äldre

bestämmelser.

I det till Lagrådet remitterade lagförslaget angavs i fråga om spel på

värdeautomater, att äldre bestämmelser skulle gälla till och med utgången

av år 1999 för tillstånd som beviljats före den 1 juli 1999.

AB Svenska Spel har uppgivit att det av tekniska skäl är förenat med

stora svårigheter att under en övergångstid arbeta med dubbla system för

vinstens storlek. Regeringen anser därför att lagen i den delen bör träda i

kraft först den 1 oktober 1999 och att det inte skall råda någon

övergångstid för värdeautomatspel.

Förhållandet till regeringsformen och EG-rätten

Regeringen vill här i korthet beröra reglerna i 2 kap. 20 § regerings-

formen om närings- och yrkesfrihet. Enligt paragrafen får begränsningar

i rätten att driva näring eller utöva yrke införas enbart för att skydda

angelägna allmänna intressen och aldrig i syfte enbart att ekonomiskt

gynna vissa personer eller företag. De begränsningar som här föreslås

torde i och för sig vara att hänföra till begränsningar i näringsfriheten. De

föreslagna begränsningarna införs emellertid, som framgått av det

föregående, för att skydda angelägna allmänna intressen, nämligen att

skydda spelarna, särskilt de unga spelarna, från att utsättas för alltför

starka spelincitament. Det bör också framhållas att begränsningarna i

princip motsvarar dem som redan gäller på området och att de är av

samma karaktär som finns på en rad andra näringsområden.

Några remissinstanser har framfört vissa EG-rättsliga aspekter på att

möjligheten att anordna spel på varuspelsautomater begränsas. Den EG-

rättsliga regleringen har beskrivits ovan under avsnitt 6.2.

Att tillhandahålla spel på automater torde i likhet med tillhanda-

hållande av lotter i lotterier i och för sig utgöra en tjänst i EG-fördragets

mening. Vid spel på automater torde denna tjänst dock inte vara att

betrakta som gränsöverskridande eftersom spelet utövas där automaten

faktiskt finns. En bedömning av förslagets förenlighet med EG-rätten bör

därför främst göras utifrån en bedömning av bestämmelserna om den fria

etableringsrätten.

Det finns också regler avseende den fria rörligheten för varor i EG-

fördraget som måste beaktas. Enligt artikel 30 i EG-fördraget är

kvantitativa importrestriktioner och åtgärder av motsvarande verkan i

princip förbjudna mellan medlemsstaterna. Artikel 30 är dock inte utan

undantag. I artikel 36 stadgas att bestämmelsen i artikel 30 inte skall

hindra sådana förbud eller restriktioner mot import som grundar sig på

hänsyn till bl.a. allmän moral, allmän ordning eller allmän säkerhet.

Sådana restriktioner får aldrig utgöra medel för godtycklig diskrimi-

nering eller innefatta en förtäckt begränsning av handeln mellan

medlemsstaterna. Åtgärderna måste vara nödvändiga och får inte gå

längre än vad som är absolut nödvändigt. En intresseavvägning skall

således göras mellan det nationella skyddsintresset och gemenskaps-

intresset.

Vid en prövning enligt ovan har de skyddsintressen som kommit till

uttryck i Schindlermålet och som enligt den domen ansetts berättiga

nationella myndigheter att förbjuda och begränsa spelverksamhet av

väsentlig betydelse. Dessa skyddsintressen måste anses ge Sverige rätt att

förbehålla staten rätt att begränsa verksamhet som kan utnyttjas

bedrägligt för att på spelarnas bekostnad gynna kommersiella intressen,

med negativa sociala och ekonomiska konsekvenser för spelarna som

följd. Eftersom samma etableringsregler gäller även för inhemska

näringsidkare är det inte diskriminerande att begränsa varuspels-

verksamheten att avse bara sådana spel som av tradition funnits en längre

tid och skära av den verksamhet som inte står i överensstämmelse med

lagstiftarens intentioner.

Det kan mot denna bakgrund inte finnas något hinder vare sig på grund

av 2 kap. 20 § RF eller på grund av EG-rätten i övrigt att införa de

föreslagna begränsningarna.

11 Författningskommentar

11.1 Förslag till kasinolag

1 §

Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

Tillstånd att anordna roulettspel, tärningsspel och kortspel får under

vissa förutsättningar ges enligt lotterilagen (1994:1000). Tillstånd att

anordna sådant s.k. restaurangkasinospel kommer även i fortsättningen

att kunna ges.

De i paragrafen uppräknade spelen är de som normalt förekommer på

ett kasino och som kan sägas utgöra huvudgrupper som olika spelformer

kan sägas tillhöra. Uppräkningen är inte uttömmande. Det kan komma att

utvecklas spel som visar sig lämpliga att anordna på ett kasino.

Regeringen bör ges möjlighet att lämna tillstånd även för sådana spel

förutsatt att det inte är väsensskilt från övriga kasinospel.

2 §.

Paragrafen har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

Det krävs tillstånd för att få anordna kasinospel. Som framgår nedan är

det regeringen som meddelar tillstånd

Penningautomater har varit tillåtna bara på fartyg i internationell trafik.

I övrigt är dessa automater inte tillåtna. I paragrafen öppnas upp för att

tillåta spel även på penningautomater i Sverige. Det är inte tillåtet att

bedriva spel på penningautomater på annan plats än på de begränsade och

kontrollerade ytor som utgörs av kasinon och fartyg i internationell

trafik.

3 §

Bestämmelsen kommenteras i avsnitt 6.3.

4 §

Åldersgränsen är densamma som gäller för försäljning och utlämnande

av spritdrycker, vin och starköl enligt alkohollagen (1994:1738).

Förbudet i bestämmelsen riktar sig mot den som anordnar spelet. Det är

således i och för sig inte förbjudet för personer under 20 år att delta i spel

på kasino men förbjudet för kasinoföretaget att släppa in vederbörande.

Legitimationskravet i andra stycket är ovillkorligt såvida inte

besökaren är känd. Det räcker inte att kasinopersonalen antar att

besökaren har fyllt 20 år. Kravet underlättar ålderskontrollen och kan

utgöra underlag för registrering av besökaren.

5 §

Det statligt ägda företag som skall bedriva kasinospel skall föra register

över besökarna på kasinot. Av personuppgiftslagen följer att företaget är

personuppgiftsansvarigt för registret.

I paragrafen anges ändamålet med registret Ändamålsbestämmelsen är

uttömmande vilket innebär att registret inte får användas för andra

ändamål än de angivna såvida inte besökaren och den registrerade är

överens om annan användning, t.ex. för direktriktad reklam.

6 §

I paragrafen anges vilka uppgifter som ett besöksregister skall innehålla.

Uppräkningen är uttömmande. Besökare som bor i Sverige har nästan

undantagslöst personnummer. För sådana som inte har svenskt

personnummer kan man använda ett utländskt personnummer eller annat

vedertaget identifieringsnummer såsom t.ex. passnummer med angivande

av var passet är utfärdat.

Registret skall också innehålla ett fotografi av besökaren. Detta

kommenteras i avsnitt 6.6.

7 §

I paragrafen erinras om vissa bestämmelser i personuppgiftslagen.

8 §

Paragrafen innehåller regler om när gallring av uppgifter och fotografier i

besökarregistret skall ske.

9 §

Bestämmelsen motsvarar 37 § lotterilagen.

Det blir förbjudet för den som anordnar kasinospel att i någon form

lämna kredit för insatser. Genom att förbudet riktar sig mot den som

anordnar spelet förbjuder inte bestämmelsen att allmänt accepterade

kreditkort används som betalningsmedel. Regeringen eller Lotteri-

inspektionen, om regeringen så bestämmer, har dock möjlighet att med

stöd av 12 § införa begränsningar när det gäller betalningsmedel.

10§

Bestämmelsen motsvarar 36 § lotterilagen.

Med funktionärer avses t.ex. konsulter som anlitas av kasinoföretaget

och styrelseledamöter. Bestämmelsen motiveras av intresset att

åstadkomma, bibehålla och förstärka tilltron till kasinoverksamheten.

11 §

I likhet med tillstånd enligt lotterilagen till spel på värdeautomater får

tillstånd för kasinospel enligt denna lag endast ges till ett företag som ägs

av staten. Det står sedan företaget fritt att köpa in de tjänster som kan

behövas för driften av spelet på ett kasino.

12 §

Med stöd av denna paragraf får meddela olika villkor och föreskrifter för

kasinot och kasinospelet. Vilka villkor det kan röra sig om behandlas i

avsnitt 6.9.

13 §

Endast regeringen får ge tillstånd till kasinon. Genom andra stycket i

paragrafen öppnas möjlighet för regeringen att låta Lotteriinspektionen

svara för utformningen av de närmare bestämmelserna för kasino-

verksamhet.

14 §.

Bestämmelsen motsvarar i huvudsak 48 § lotterilagen i tillämpliga delar.

Lotteriinspektionen utövar den centrala tillsynen när det gäller

efterlevnaden av lotterilagen. Den tillsyn enligt denna lag som

Lotteriinspektionen skall utöva är i stora delar mycket likartad tillsynen

över att lotterilagen följs.

15 §

Bestämmelsen motsvarar delvis 51 § lotterilagen. Paragrafens andra

stycke har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

16 §

Grunderna i avgiftsförordningen om full kostnadstäckning tillämpas när

regeringen föreskriver vilka avgifter som får tas ut. Närmare

bestämmelse om storleken på avgifterna meddelas i en förordning.

17 §

I paragrafen ges ett förbud mot överklagande av beslut enligt lagen. Den

enda person som skulle kunna överklaga ett beslut är det statliga

spelföretaget. Med hänsyn till det saknas skäl att ha en överklagande-

möjlighet.

11.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:820) om

skatt på spel

1, 4 och 10 §§

Någon skatt för varuspelsautomater skall inte utgå, varför skrivningar om

varuspelsautomater tas bort från paragraferna.

11.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1482) om

lotteriskatt

1 §

Även kasinospel undantas från lotteriskatt. Beskrivningen av vilket bolag

som anordnar lotteri och kasinospel ändras så att den överensstämmer

med beskrivningen i den föreslagna lagen om kasinospel.

11.4 Förslag till ändring i lotterilagen (1994:1000)

2 §

Ändringen är föranledd av kasinolagen (1999:xxx). Lotterilagen skall

inte tillämpas på spel enligt den lagen.

25 §

I punkt 1 anges att spel får anordnas i samband med offentlig nöjes-

tillställning i form av tivoli eller liknande. Som spelplats gäller alltså i

första hand nöjesfält med den för tivoli typiska uppsättningen av

nöjesattraktioner såsom karuseller, skjutbanor o.dyl. Med "liknande"

avses sådana marknader, festivaler o.dyl. som delvis har tivolikaraktär.

Det är givetvis inte tillräckligt att det finns några enstaka marknadsnöjen

utan tivolidelen måste i sig kunna liknas med ett tivoli. Gränsen får vid

behov läggas fast tydligare genom föreskrifter enligt andra stycket.

I punkt 4 har alternativet med något annat "kännetecken" än namn

slopats (jfr dock andra stycket).

Enligt andra stycket delegeras föreskriftsrätt i fråga om spelplats och

speltid samt märkning av spelautomaterna. Föreskrifterna kan gå i såväl

utvidgande som begränsande riktning. Vad gäller spelplats innebär detta

bl.a. att det blir möjligt att genom föreskrifter ge utrymme för spel på

andra platser än på tivolin eller liknande. Detta kan bli aktuellt i fråga om

varuspelsautomater beträffande vilka man inte rimligen kan räkna med

att någon inlösen av varor mot pengar kommer att ske. Som exempel kan

nämnas automater med vinster som har mycket lågt värde.

I första stycket anges inte något uttryckligen om speltid men genom att

det i punkt 1 anges "i samband med" kommer en tidsfaktor in i bilden.

Spel på varuspelsautomater bör inte kunna ske på tider då nöjesfältet i

övrigt är stängt. Detta kan vid behov regleras med stöd av andra stycket.

När det gäller märkning av varuspelsautomaterna finns bestämmelser i

första stycket 4. Enligt förslaget skall automaterna förses med tillstånds-

havarens namn. Det kan dock inte uteslutas att det finns fall där en

märkning framstår som onödig. Föreskriftsrätten enligt andra stycket kan

användas för att medge undantag från dessa bestämmelser om en

märkning framstår som onödig.

27 §

I första stycket punkt 1 har tillagts att tillstånd får ges om spelet anordnas

i samband med bingospel. Avsikten är att uttrycket "i samband med"

skall förstås så att automatspelet får pågå bara under den tid då bingospel

pågår och i direkt anslutning till den lokal där bingospelet bedrivs.

I punkt 2 har högsta insatsen ändrats från 1/6 500 till 1/7 000

basbelopp.

Enligt punkt 3 skall värdet av högsta vinsten uppgå till högst etthundra

gånger insatsen, dvs. för närvarande 500 kronor.

Nuvarande punkt 5 om att högst ett visst belopp av vinstens värde får

växlas mot kontanter har strukits.

28 §

I paragrafen har den ändringen gjorts att även varuspelsautomater

omfattas av krav på tillstånd för innehav.

29-31 §§

I paragraferna har gjorts följdändringar med anledning av att 28 § ändrats

så att varuspelsautomater i princip omfattas av krav på tillstånd för

innehav.

37 a §

Paragrafen, som är ny, innehåller ett förbud mot att lösa in vinster från

varuspelsautomater till varor eller kontanter. Förbudet riktar sig inte bara

mot anordnaren utan också mot den som innehar den plats där lotteriet

tillhandahålls eller som bedriver näringsverksamhet där. Med att någon

innehar en plats avses inte bara innehav på grund av äganderätt utan

också innehav på grund av nyttjanderätt e.d. Med plats avses även lokal.

47 §

I paragrafen har gjorts följdändringar med anledning av att 28 § ändrats

så att varuspelsautomater i princip omfattas av krav på tillstånd för

innehav.

54 §

En följdändring har gjorts med anledning av att 28 § ändrats så att

varuspelsautomater i princip omfattas av krav på tillstånd för innehav.

11.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:150) om

allmän kameraövervakning

7 a §

Paragrafen reglerar ett kasinoföretags möjlighet att bedriva allmän

kameraövervakning utan tillstånd. En förutsättning är att syftet skall vara

att förhindra eller avslöja brott eller att lösa tvist om spel. Det

förekommer att spelare hävdar att spelet hade ett annat utfall än det som

croupiern/dealern anser. För att lösa en tvist mellan spelaren och

kasinoföretaget kan den inspelning som gjorts av spelet användas.

Det är bara sådan kasinoverksamhet och i sådan lokal som avses i

kasinolagen (1999:xxx) som kommer i fråga för övervakning enligt dessa

regler. Övervakning av s.k. restaurangkasino får bedömas enligt andra

regler

Sammanfattning av arbetsgruppens förslag om

införande av kasinospel av internationellt slag i

Sverige

Kulturutskottet redovisade i betänkande 1996/97:KrU7 att regeringen

utan dröjsmål bör pröva frågan att införa kasinospel av internationellt

slag i Sverige. Mot den bakgrunden bildades en tjänstemannagrupp under

Finansdepartementet med uppdrag att ta fram ett förslag, för regeringens

ställningstagande, om införande av s.k. internationella kasinon.

Arbetsgruppens arbete inriktades på utarbeta ett förslag till regelverk

och inte på att undersöka och värdera de olika argumenten som finns för

och emot en legalisering. Argumenten redovisas kortfattat i pro-

memorian. Underlag till denna del har varit utredningarna SOU 1992:33

Kasinospelsverksamhet i folkrörelsernas tjänst? och Ds 1992:118

Regelverk för kasinospel av internationellt slag i Sverige.

Arbetsgruppen förslag

Tillstånd förelås endast kunna lämnas till ett spelföretag som ägs av

staten. Arbetsgruppen föreslår att det statliga spelbolaget AB Svenska

Spel får tillståndet att bedriva internationellt kasinospel inklusive spel på

olika slags automater. Regeringen/Finansdepartementet bör som ägare

verka för att AB Svenska Spel bildar ett dotterbolag för

värdeautomatverksamheten och sedan placerar kasinoverksamheten i

detta bolag. Kasinospel och spel på automater skiljer sig i flera

avseenden från den verksamhet AB Svenska Spel i övrigt bedriver,

varför det är viktigt att dotterbolagets ledning besitter en särskild

kompetens samtidigt som man kan dra nytta av moderbolagets system,

rutiner, kunskap och goda namn.

Arbetsgruppen föreslår att riksdagen bemyndigar regeringen att lämna

tillstånd till totalt fyra kasinon. Regeringen bör initialt ge AB Svenska

Spel tillstånd att öppna två kasinon. Därefter skall verksamheten

utvärderas ur ett ekonomiskt och socialt perspektiv. Utvärderingen skall

göras av Lotteriinspektionen. Om det visar sig att kasinoverksamheten

utvecklats positivt kan regeringen lämna tillstånd till ytterligare två

kasinon. Tillståndshavaren, dvs AB Svenska Spel, avgör på

kommersiella grunder var de två första kasinona skall placeras.

Arbetsgruppen föreslår att riksdagen beslutar om en separat lag för

kasinospel fristående från lotterilagen som slår fast de grundläggande

principerna.

Lotteriinspektionen föreslås ansvara för tillsyn och kontroll. Myndig-

hetens arbete kommer att inriktas mot att kontrollera den interna

kontrollen avseende rutiner, system, utrustning, säkerhet, penning-

hantering m.m. samt att inom vissa områden efter regeringens bemyn-

digande utfärda föreskrifter och spelreglementen.

Roulett-, kort- och tärningsspel samt spel på automater kommer att

tillåtas i verksamheten. Lotteriinspektionen kommer att fastställa minimi-

och maximiinsatser för både bordspel och automater.

Spelanordnaren tillåts inte lämna kredit för insatser i kasinot. Det skall

regleras vilka betalningsmedel som inte skall vara tillåtna.

Svenska kasinon skall vara tillgängliga för allmänheten. En åldersgräns

på 18 år föreslås. Den skall upprätthållas med hjälp av legitimering vid

entrén.

Kasinooperatören skall låta registrera upplysningar om varje gästs

namn, adress, födelsedatum, nationalitet samt dokumentera tidpunkt för

när gästen anlänt till kasinot. Utöver detta skall varje gäst avbildas.

TV-kameror bör bevaka spelet och lokalen.

Regeringen/Finansdepartementet bör i tillstånd eller i ägardirektiv slå

fast inriktningen av marknadsföringen, så att den inte uppfattas som

aggressiv, utan istället som socialt hänsyns- och ansvarstagande.

Arbetsgruppen föreslår att anställda inte får ta emot dricks och att detta

slås fast i lag.

Åtgärder skall vidtagas för att bekämpa penningtvätt. Arbetsgruppen

föreslår att även internationell kasinoverksamhet ingår i den grupp av

näringsverksamheter som har skyldighet att besvara frågor ställda av

finanspolisen.

Spelberoende skall förebyggas och motverkas. Tillståndshavaren

förväntas dels följa utvecklingen och ha löpande kontakter med

representanter för organisationer som arbetar med spelberoende och

ansvariga myndigheter, dels införa ett åtgärdsprogram mot spelberoende.

Arbetsgruppen bedömer att förutsättningarna för att förhindra och

motverka spelberoende är stora då spelet bedrivs inom en sammanhållen,

övervakad och kontrollerad lokal.

Arbetsgruppens förslag till lag om kasinospel

Förslag till lag om kasinospel

1 § Kasinospel enligt denna lag får efter tillstånd anordnas sammanhållet

i en för ändamålet huvudsakligen avsedd lokal, kasino.

2 § Tillstånd till att anordna kasinospel får meddelas av regeringen.

Sådant tillstånd får bara ges till ett spelföretag som ägs av staten.

Antalet kasinon där det får bedrivas kasinospel får inte överstiga fyra

stycken.

3 § Med kasinospel förstås i denna lag spel på roulett samt tärnings- och

kortspel. Även spel på penningautomater och andra spelautomater får

finnas på ett kasino.

Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer beslutar också

om vilka spelformer som får förekomma.

5 § Tillstånd att anordna kasinospel får förenas med villkor.

Om tillståndshavaren inte följer föreskrifterna i denna lag eller

föreskrifter, villkor eller bestämmelser som har meddelats med stöd av

lagen, får den som meddelat tillståndet återkalla det.

Tillståndet får också återkallas eller ändras om förutsättningarna för

tillståndet inte längre finns eller har ändrats,

6 § Vad som i denna lag eller i villkor eller föreskrift som meddelats med

stöd av lagen gäller för tillståndshavare och de krav som ställs på denne,

gäller också en av tillståndshavaren anlitad operatör som sköter

verksamheten på kasinot.

7 § Närmare villkor för spel och spelformer får meddelas av

Lotteriinspektionen.

Lotteriinspektionen fastställer minimi- och maximiinsatser för spel på

spelbord och automater.

8 § Spelutrustning, såsom rouletthjul, spelautomater, spelkort, tärningar

m.m. skall vara godkänd av Lotteriinspektionen innan den får tas i bruk

på kasinot.

9 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer fastställer

förhållandet mellan antalet spelautomater och spelbord vid kasinot.

10 § För att få tillträde till kasinot måste gästen ha fyllt 18 år. Gästen får

förvägras tillträde om han/hon inte kan legitimera sig.

11 § Kasinot skall låta registrera upplysningar om varje gästs namn,

adress födelsedatum, nationalitet samt ange tidpunkt för när gästen

anlände till kasinot. Gästen skall också avbildas.

12 § Det är inte tillåtet för tillståndshavaren att lämna kredit för insatser i

kasinospel.

Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får föreskriva

vilka betalningsmedel som inte får godtas på kasinot.

13 § Kasinot har rätt att låta avvisa personer som kan antas begå

brottsliga gärningar och personer som uppenbarligen saknar medel att

spendera på spel eller har avtalat om spelförbud med kasinot.

14 § Den som är anställd vid ett kasino av tillståndshavaren eller hos

operatören, får inte delta i spel vid ett kasino som drivs av denne.

15 § En anställd vid ett kasino får inte inom ramen för spelverskamheten

ta emot dricks.

16 § Lotteriinspektionen utövar tillsynen över att denna lag och de

föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen följs.

17 § Avgift får tas ut i ärenden om tillstånd, godkännande och tillsyn

enligt denna lag. Avgift betalas enligt de föreskrifter som meddelas av

regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer.

Förteckning över remissinstanser (Kasinospel)

Remissyttranden har avletts av Brottsförebyggande rådet, Data-

inspektionen, Folkhälsoinstitutet, Hovrätten över Skåne och Blekinge,

Konkurrensverket, Konsumentverket, Lotteriinspektionen, Riksidrotts-

förbundet, Rikspolisstyrelsen, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket,

Riksåklagaren, Socialstyrelsen, Statskontoret, Turistdelegationen,

Cherryföretagen AB, Folkrörelsernas Samarbetsorgan för lotterifrågor

(FSL), Kamratföreningen Spelberoende, Knutssonbolagen AB, AB Trav

och Galopp (ATG), AB Svenska Spel, Svenska Kommunförbundet,

Sveriges Hotell- och Restaurangföretagare (SHR), Svenska Rese- och

Turistindustrins Samarbetsorganisation (RTS)

Yttranden har därutöver inkommit från: Föreningen Turism i Sverige

(FörTur), Hotell och Restaurang facket, IOGT-NTO, Stockholm

Information Service (SIS), Västerås Stad och Ölands Kommunalförbund.

Sammanfattning av betänkandet Automatspel

SOU 1998:144

Betänkandet behandlar automatspel. I betänkandet föreslås vissa

ändringar i lotterilagen (1994:1000) och lagen (1982:636) om anord-

nande av visst automatspel (förströelsespelslagen). I lotterilagen rör

ändringarna reglerna om anordnande av spel på varuspelsautomater

(automater som ger vinst i form av varor) och värdeautomater (automater

som ger vinst i form av värdebevis, spelpolletter eller liknande). I för-

ströelsespelslagen gäller ändringarna s.k. förströelseautomater, dvs

automater som inte ger vinst eller som ger vinst endast i form av frispel.

Beträffande varuspelsautomaterna föreslås att det skall införas ett krav

på typgodkännande. Godkännande skall inte ske om det på grund av

beskaffenheten av automaterna eller de varor som används som vinster

finns en inte obetydlig risk att automaterna kommer att användas för spel

om pengar. Vidare föreslås att spel på varuspelsautomater, som för när-

varande får anordnas i samband med offentlig nöjestillställning, hotell-

och restaurangverksamhet samt vid bingospel, skall få anordnas endast i

samband med tivoli eller liknande. Varuspelsautomaterna skall märkas

med tillståndshavarens namn. Regeringen eller den myndighet regeringen

bestämmer får enligt förslaget meddela avvikande föreskrifter om

spelplats, speltid och märkning av automaterna. I betänkandet föreslås

vidare att det införs ett förbud mot att lösa in varuvinster mot kontanter.

Förbudet straffsanktioneras.

Spel på värdeautomater skall enligt förslaget få anordnas även i

samband med bingospel. Högsta vinstbeloppet sänks från 1 000 kr till

500 kr. Vinsterna från en värdeautomaten, som betalas ut i form av ett

värdebevis, föreslås i sin helhet få lösas in mot kontanter. Enligt gällande

regler får högst 100 kr av vinstens värde lösas in mot kontanter. Vinst

som motsvarar ett högre belopp betalas ut i form av presentkort.

Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer få enligt

förslaget en generell föreskriftsrätt i fråga om automatspel enligt

lotterilagen. Föreskrifterna får avse de begränsningar som behövs för att

verksamheten skall bedrivas på ett från allmän synpunkt lämpligt sätt.

För förströelsespelen föreslås ändringar beträffande förströelse-

automatens beskaffenhet. Tillstånd att anordna spel får inte ges i fråga

om spelautomater som är av sådan beskaffenhet att spelets förlopp

huvudsakligen är beroende av slumpen. Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om typgodkännande

och märkning av förströelseautomater. Lotteriinspektionen skall utöva

den centrala tillsynen över tillämpningen av förströelsespelslagen.

Lagändringarna föreslås träda i kraft den 1 juli 1999. Vissa övergångs-

bestämmelser föreslås i fråga om gällande tillstånd för varuspels-

automater och förströelseautomater.

Utredningens lagförslag (Automatspel)

1 Förslag till lag om ändring i lagen (1982:636) om

 anordnande av visst automatspel

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1982:636) om anordnande av

visst automatspel

dels att 7 § skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 3 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

 3 a §

Tillstånd får inte lämnas i fråga

om spelautomater som är av sådan

beskaffenhet att spelets förlopp

huvudsakligen är beroende av

slumpen.

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

meddela föreskrifter om typgod-

kännande och märkning av spel-

automater som avses i denna lag.

Föreskrifterna får innebära förbud

mot att använda automater som

inte är typgodkända eller märkta.

7 §

Socialnämnden utövar tillsyn

över efterlevnaden av denna lag

och av de föreskrifter som har

meddelats med stöd av lagen

Lotteriinspektionen har den

centrala tillsynen över att denna

lag och de föreskrifter som med-

delats med stöd av lagen följs.

Socialnämnden har den när-

mare tillsynen inom sitt område

För att utöva tillsynen har

socialnämnden rätt att få tillträde

till lokaler och platser där

automatspel anordnas eller där en

spelautomat annars finns uppställd

och att infordra upplysningar från

den som anordnar spelet eller låtit

ställa upp automaten.

För att utöva tillsynen har en

tillsynsmyndighet rätt att få

tillträde till lokaler och platser där

automatspel anordnas eller där en

spelautomat annars finns uppställd

och att infordra upplysningar från

den som anordnar spelet eller låtit

ställa upp automaten.

_

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2. Tillstånd till automatspel som har meddelats enligt äldre

bestämmelser skall upphöra att gälla vid utgången av mars år 2000.

2 Förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000)

Härigenom föreskrivs i fråga om lotterilagen (1994:1000)

dels att 14, 25, 27-31, 47 och 54 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas två nya paragrafer,

27 a och 37 a §§, av följande lydelse,

dels att rubriken närmast före 25 § skall placeras närmast före 24 a §.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

 14 §

Varuspelsautomater skall vara

av godkänd typ. Sådana automater

skall inte typgodkännas om det på

grund av beskaffenheten av auto-

materna eller de varor som

används som vinster finns en inte

obetydlig risk att automaterna

kommer att användas för spel,

direkt eller indirekt, om pengar.

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer skall

meddela närmare föreskrifter om

typgodkännande av varuspels-

automater.

Förslutna lotter och bingobrickor som används i ett lotteri skall vara av

godkänd typ. Detsamma gäller teknisk utrustning som används för

insatser, vinstdragning eller kontroll av egentliga lotterier och bingospel.

Ett beslut om typgodkännande får förenas med villkor.

 25 §

Tillstånd att anordna spel på varuspelsautomater får lämnas, om

1. spelet anordnas i samband

med

a) en offentlig nöjestillställning,

b) hotell- och restaurangverk-

samhet, om det för rörelsen finns

tillstånd till servering av

spritdrycker, vin eller starköl

enligt alkohollagen (1994:1738)

eller om det ändå kan antas att

spelet utan olägenhet kan

anordnas i samband med

verksamheten, eller

c) bingospel,

1. automaterna är typgodkända,

2. värdet av spelarens insats

uppgår till högst 1/6 000

basbelopp,

2. spelet anordnas i samband

med tivoli eller liknande,

3. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst 1/300 basbelopp,

3. värdet av spelarens insats

uppgår till högst 1/7 000 bas-

belopp,

4. varje spelautomat förses med

tillståndshavarens namn eller

något annat kännetecken,

4. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst 1/300 basbelopp,

5. det kan antas att spel-

automaten inte kommer att

användas för något annat ändamål

än den enligt ansökan är avsedd

för, och

5. varje spelautomat förses med

tillståndshavarens namn,

6. det kan antas att god ordning

kommer att råda inom den lokal

eller på den plats där spelet skall

bedrivas.

6. det kan antas att spel-

automaten inte kommer att an-

vändas för något annat ändamål än

den enligt ansökan är avsedd för,

och

7. det kan antas att god ordning

kommer att råda inom den lokal

eller på den plats där spelet skall

bedrivas.

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får,

med avvikelse från första stycket 2

och 5, meddela föreskrifter om

spelplats och speltid samt om

märkning av spelautomaterna.

 27 §

Tillstånd att anordna spel på värdeautomater i andra fall än som avses i

26 § får ges, om

1. spelet anordnas i samband

med hotell- och restaurangverk-

samhet, om det för rörelsen finns

tillstånd till servering av sprit-

drycker, vin eller starköl enligt

alkohollagen (1994:1738),

1. spelet anordnas i samband

med hotell- och restaurangverk-

samhet, om det för rörelsen finns

tillstånd till servering av sprit-

drycker, vin eller starköl enligt

alkohollagen (1994:1738) eller i

samband med bingospel,

2. värdet av spelarens insats

uppgår till högst 1/6 500 bas-

belopp per spel,

2. värdet av spelarens insats

uppgår till högst 1/7 000 bas-

belopp per spel,

3. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst tvåhundra gånger

insatsen,

3. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst hundra gånger

insatsen,

4. högst fem värdeautomater

placeras på varje spelplats,

4. värdet av vinsterna i spelet

motsvarar minst 85 procent av

insatsernas värde,

5. högst 100 kronor av vinstens

värde får växlas mot kontanter,

5. vinsterna betalas ut i form av

värdebevis,

6. värdet av vinsterna i spelet

motsvarar minst 85 procent av

insatsernas värde,

6. högst fem värdeautomater

placeras på varje spelplats,

7. spelautomaterna kan kontrolleras genom tele- och databaserade

kommunikationssystem,

8. varje spelautomat förses med tillståndshavarens namn eller något

annat kännetecken,

9. det kan antas att spelautomaten inte kommer att användas för något

annat ändamål än den enligt ansökan är avsedd för, och

10. det kan antas att god ordning kommer att råda inom den lokal eller

på den plats där spelet skall bedrivas.

Tillstånd enligt första stycket får bara lämnas till ett spelföretag som

ägs av staten.

 27 a §

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får,

med avvikelse från denna lag,

meddela föreskrifter om begräns-

ningar i fråga om automatspel, om

det behövs för att verksamheten

skall bedrivas på ett från allmän

synpunkt lämpligt sätt.

 28 §

Penningautomater, värde-

automater och skicklighetsauto-

mater får innehas bara efter

tillstånd.

Spelautomater får innehas bara

efter tillstånd.

Sådana automater får dock innehas utan särskilt tillstånd

1. av den som har tillstånd enligt

26 eller 27 § att anordna sådant

automatspel, om automaten om-

fattas av speltillståndet,

1. av den som har tillstånd enligt

25, 26 eller 27 § att anordna sådant

automatspel, om automaten om-

fattas av speltillståndet,

2. av automatinnehavares dödsbo under en tid av längst ett år från

dödsfallet och av automatinnehavares konkursbo längst intill dess

konkursen har avslutats, eller

3. av den som har fått sitt tillstånd att inneha automaten återkallat, till

dess att tre månader har förflutit från det att beslutet om återkallelsen

vann laga kraft.

Tillstånd får förenas med särskilda villkor samt med kontroll- och

ordningsbestämmelser.

 29 §

Införsel till landet av penning-

automater, värdeautomater och

skicklighetsautomater är tillåten

endast för den som har rätt att

enligt 28 § första stycket eller

andra stycket 1 inneha sådan auto-

mat.

Införsel till landet av spelauto-

mater är tillåten endast för den

som har rätt att enligt 28 § första

stycket eller andra stycket 1 inneha

sådan automat.

 30 §

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

föreskriva undantag från 28 §

första stycket och 29 § i fråga om

penningautomater, värdeauto-

mater och skicklighetsautomater

som innehas

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

föreskriva undantag från 28 §

första stycket och 29 § i fråga om

spelautomater som innehas

1. på fartyg i internationell trafik för spel på fartyget, eller

2. i yrkesmässig verksamhet för tillverkning, reparation eller liknande.

 31 §

I fråga om rätten att hantera

oförtullade penningautomater,

värdeautomater och skicklig-

hetsautomater gäller lagen

(1973:980) om transport, förvaring

och förstöring av införselreglerade

varor, m. m.

I fråga om rätten att hantera

oförtullade spelautomater gäller

lagen (1973:980) om transport,

förvaring och förstöring av

införselreglerade varor, m.m.

 37 a §

Om det i denna lag anges att

vinst utgörs av annat än kontanter

får den inte växlas in mot

kontanter av den som anordnat

lotteriet eller av den som innehar

den plats där lotteriet till-

handahålls eller som bedriver

näringsverksamhet där. Detsamma

gäller ombud för sådana personer.

Värdebevis som avses i 27 § 5 får

dock växlas mot kontanter.

 47 §

Lotteriinspektionen prövar

frågor om tillstånd enligt 28 § att

inneha penningautomater, värd-

eautomater och skicklighetsauto-

mater.

Lotteriinspektionen prövar

frågor om tillstånd enligt 28 § att

inneha spelautomater.

 54 §

Till böter eller fängelse i högst sex månader döms den som uppsåtligen

eller av grov oaktsamhet

1.olovligen anordnar lotteri,

eller

1. olovligen anordnar lotteri,

2. olovligen innehar en penning-

automat, värdeautomat eller skick-

lighetsautomat.

2. olovligen innehar en spel-

automat, eller

bryter mot bestämmelserna i

37 a §.

I ringa fall döms inte till ansvar.

Är brottet grovt döms till fängelse i högst två år.

1.Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2.Tillstånd att anordna spel på varuspelsautomater som har beviljats

enligt äldre bestämmelser skall upphöra att gälla vid utgången av år 2000.

3. Den som vid lagens ikraftträdande innehar en varuspelsautomat med

tillstånd enligt 25 § får inneha automaten utan tillstånd som avses i 28 §

till utgången av år 2001.

Förteckning över remissinstanser (Automatspel)

Remissyttranden har lämnats av Hovrätten för Nedre Norrland,

Kammarrätten i Göteborg, Justitiekanslern, Domstolsverket, Riks-

åklagaren, Rikspolisstyrelsen, Statens kriminaltekniska laboratorium,

Brottsförebyggande rådet, Folkhälsoinstitutet, Socialstyrelsen, Stats-

kontoret, Riksrevisionsverket, Ekonomistyrningsverket, Riksskatte-

verket, Lotteriinspektionen, Konkurrensverket, Konsumentverket,

Ungdomsstyrelsen, Länsstyrelsen i Stockholms län, Länsstyrelsen i

Skåne län, Länsstyrelsen i Västra Götalands län, Stockholms kommun,

Göteborgs kommun, Svenska Kommunförbundet, Sveriges Riks-

idrottsförbund, AB Svenska Spel, AB Trav och Galopp, Sveriges bingo-

arrangörers centralorganisation, Cherryföretagen AB, Knutssonbolagen

AB, Sveriges allmännyttiga lotterier AB, Folkrörelsernas Sam-

arbetsorgan i Lotterifrågor, Folkrörelsernas lotteribyrå, Sveriges auto-

matägares riksförbund, Kamratföreningen Spelberoende, Sveriges Tivoli-

ägareförening, Sveriges Hotell & Restaurangföretagare, Spel- och

Tobakshandlarnas riksförbund AB, och Svensk Handel.

Luleå kommun har meddelat att kommunen inte har några synpunkter

på förslagen.

Utöver remissinstanserna har synpunkter på betänkandet kommit in

från Callmedia Interaktiva Lotterier AB, Cancerfonden, Företagarnas

riksorganisation, Insamlingsstiftelsen Svenska Telefonden, Jönköpings

Bingoallians, Norsk lotteridrift asa, PAUS Presentkort Administrativ

utveckling i Skandinavien, Riksettans Bingoallians och Triangelns

Bingoallians

Lagrådsremissens lagförslag (Automatspel)

1 Förslag till lag om ändring i lagen (1972:820) om

 skatt på spel

Härigenom föreskrivs att 1, 4, 10 och 19 §§ lagen (1972:820) om skatt

på spel skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 §

Spelskatt betalas enligt denna

lag till staten för sådant roulettspel

och spel på varuspelsautomater

som kräver tillstånd enligt lotteri-

lagen (1994:1000).

Spelskatt betalas enligt denna

lag till staten för sådant roulettspel

som kräver tillstånd enligt lotteri-

lagen (1994:1000).

Kortspel och tärningsspel jämställs i denna lag med roulettspel.

4 §

Skattskyldig är den som har

tillstånd som avses i 1 §. I fråga

om roulettspel och spel på varu-

spelsautomater med utrustning

som upplåts av någon med fast

driftställe inom landet, är dock den

som upplåter utrustningen skatt-

skyldig.

Skattskyldig är den som har

tillstånd som avses i 1 §. I fråga

om roulettspel med utrustning som

upplåts av någon med fast

driftställe inom landet, är dock

den som upplåter utrustningen

skattskyldig.

10 §

Spelskatt för roulettspel tas ut, för varje kalendermånad

då skattskyldighet föreligger, med

2 000 kronor för tillstånd som innebär rätt till spel på ett spelbord,

4 000 kronor för tillstånd som innebär rätt till spel på två spelbord,

9 000 kronor för tillstånd som innebär rätt till spel på tre spelbord,

18 000 kronor för tillstånd som innebär rätt till spel på fyra spelbord

och med

25 000 kronor för tillstånd som innebär rätt till spel på fem spelbord.

Föreligger rätt till spel på flera spelbord än fem tas skatten

för vart och ett av dessa bord ut med 5 000 kronor per månad.

 Spelskatt för spel på varu-

spelsautomater tas ut med 1 500

kronor per varuspelsautomat för

varje kalendermånad då skattskyl-

dighet föreligger

19 §

Den som bedriver roulettspel

eller spel på varuspelsautomater

Den som bedriver roulettspel

med utrustning som upplåtits till

honom är ansvarig för spelskatt för

vilken skattskyldighet åvilar

upplåtaren och som denne inte

betalat. När spelutrustning upplåts

i flera led gäller motsvarande för

en upplåtare som själv inte är

skattskyldig.

med utrustning som upplåtits till

honom är ansvarig för spelskatt för

vilken skattskyldighet åvilar

upplåtaren och som denne inte

betalat. När spelutrustning upplåts

i flera led gäller motsvarande för

en upplåtare som själv inte är

skattskyldig.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001.

2 Förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000)

Härigenom föreskrivs i fråga om lotterilagen (1994:1000)

dels att 25, 27-31, 47 och 54 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 37 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

25 §

Tillstånd att anordna spel på varuspelsautomater får lämnas, om

1. spelet anordnas i samband

med

a) en offentlig nöjestillställning,

b) hotell- och restaurang-

verksamhet, om det för rörelsen

finns tillstånd till servering av

spritdrycker, vin eller starköl

enligt alkohollagen (1994:1738)

eller om det ändå kan antas att

spelet utan olägenhet kan an-

ordnas i samband med verksam-

heten,

eller

c) bingospel,

1. spelet anordnas i samband

med en offentlig nöjestillställning

för tivoli eller liknande,

2. Värdet av spelarens insats

uppgår till högst 1/6 000 bas-

belopp,

2. värdet av spelarens instats

uppgår till högst 1/7 000 bas-

belopp,

3. värdet av högsta vinsten uppgår till högst 1/300 basbelopp,

4. varje spelautomat förses med

tillståndshavarens namn eller

något annat kännetecken,

4. varje spelautomat förses med

tillståndshavarens namn,

5. det kan antas att spelautomaten inte kommer att användas för något

annat ändamål än den enligt ansökan är avsedd för, och

6. det kan antas att god ordning kommer att råda inom den lokal eller

på den plats där spelet bedrivas.

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

meddela sådana föreskrifter om

spelplats, speltid och märkning av

spelautomaterna som avviker från

första stycket 1 och 4.

27 §

Tillstånd att anordna spel på värdeautomater i andra fall än som avses i

26 § får ges, om

1. spelet anordnas i samband

med hotell- och restaurangverk-

samhet, om det för rörelsen finns

tillstånd till servering av

spritdrycker, vin eller starköl

enligt alkohollagen (1994:1738),

1. spelet anordnas i samband

med hotell- och restaurang-

verksamhet, om det för rörelsen

finns tillstånd till servering av

spritdrycker, vin eller starköl

enligt alkohollagen (1994:1738)

eller i samband med bingospel,

2. värdet av spelarens insats

uppgår till högst 1/6 500

basbelopp per spel,

2. värdet av spelarens insats

uppgår till högst 1/7 000

basbelopp per spel,

3. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst tvåhundra gånger

insatsen,

3. värdet av högsta vinsten

uppgår till högst etthundra gånger

insatsen,

4. högst fem värdeautomater placeras på varje spelplats,

5. högst 100 kronor av vinstens

värde får växlas mot kontanter,

6. värdet av vinsterna i spelet

motsvarar minst 85 procent av

insatsernas värde,

5. värdet av vinsterna i spelet

motsvarar minst 85 procent av

insatsernas värde,

7. spelautomaterna kan kontrol-

leras genom tele- och databaserade

kommunikationssystem,

6. spelautomaterna kan kontrol-

leras genom tele- och databaserade

kommunikationssystem,

8. varje spelautomat förses med

tillståndshavarens namn eller

något annat kännetecken,

7. varje spelautomat förses med

tillståndshavarens namn eller

något annat kännetecken,

9. det kan antas att spelauto-

maten inte kommer att användas

för något annat ändamål än den

enligt ansökan är avsedd för, och

8. det kan antas att spelauto-

maten inte kommer att användas

för något annat ändamål än den

enligt ansökan är avsedd för, och

10. det kan antas att god ordning

kommer att råda inom den lokal

eller på den plats där spelet skall

bedrivas.

9. det kan antas att god ordning

kommer att råda inom den lokal

eller på den plats där spelet skall

bedrivas.

Tillstånd enligt första stycket får bara lämnas till ett spelföretag som

ägs av staten.

28 §

Penningautomater, värdeauto-

mater och skicklighetsautomater

får innehas bara efter tillstånd.

Penningautomater, värdeauto-

mater, varuspelsautomater och

skicklighetsautomater får innehas

bara efter tillstånd.

Sådana automater får dock innehas utan särskilt tillstånd

1. av den som har tillstånd enligt

26 eller 27 § att anordna sådant

automatspel, om automaten om-

fattas av speltillståndet,

1. av den som har tillstånd enligt

25, 26 eller 27 § att anordna sådant

automatspel, om automaten om-

fattas av speltillståndet,

2. av automatinnehavares dödsbo under en tid av längst ett år från

dödsfallet och av automatinnehavares konkursbo längst intill dess

konkursen har avslutats, eller

3. av den som har fått sitt tillstånd att inneha automaten återkallat, till

dess att tre månader har förflutit från det att beslutet om återkallelsen

vann laga kraft.

Tillstånd får förenas med särskilda villkor samt med kontroll- och

ordningsbestämmelser.

29 §

Införsel till landet av penning-

automater, värdeautomater och

skicklighetsautomater är tillåten

endast för den som har rätt att

enligt 28 § första stycket eller

andra stycket 1 inneha sådan

automat.

Införsel till landet av penning-

automater, värdeautomater, varu-

spelsautomater och skicklighets-

automater är tillåten endast för den

som har rätt att enligt 28 § första

stycket eller andra stycket 1 inneha

sådan automat.

30 §

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

föreskriva undantag från 28 §

första stycket och 29 § i fråga om

penningautomater, värdeautomater

och skicklighetsautomater som

innehas

Regeringen eller den myndighet

som regeringen bestämmer får

föreskriva undantag från 28 §

första stycket och 29 § i fråga om

penningautomater, värdeauto-

mater, varuspelsautomater och

skicklighetsautomater som innehas

1. på fartyg i internationell trafik för spel på fartyget, eller

2. i yrkesmässig verksamhet för tillverkning, reparation eller

liknande.

31 §

I fråga om rätten att hantera

oförtullade penningautomater,

värdeautomater och skicklig-

hetsautomater gäller lagen

(1973:980) om transport, förvaring

och förstöring av införselreglerade

varor, m. m.

I fråga om rätten att hantera

oförtullade penningautomater,

värdeautomater, varuspelsauto-

mater och skicklighetsautomater

gäller lagen (1973:980) om

transport, förvaring och förstöring

av införselreglerade varor, m.m.

37 a §

En vinst som betalas ut i sam-

band med spel på en varuspel-

sautomat får inte lösas in mot en

annan vara eller mot kontanter av

1. den som anordnat lotteriet,

2. den som innehar den plats

där lotteriet tillhandahålls,

3. den som bedriver närings-

verksamhet där, eller

4. ombud för sådana personer

som avses i 1-3.

47 §

Lotteriinspektionen prövar

frågor om tillstånd enligt 28 § att

inneha penningautomater, värde-

automater och skicklighetsauto-

mater

Lotteriinspektionen prövar

frågor om tillstånd enligt 28 § att

inneha penningautomater, värde-

automater, varuspelsautomater

och skicklighetsautomater.

54 §

Till böter eller fängelse i högst sex månader döms den som uppsåtligen

eller av grov oaktsamhet

1.olovligen anordnar lotteri,

eller

2. olovligen innehar en penning-

automat, värdeautomat eller skick-

lighetsautomat.

 1. olovligen anordnar lotteri,

eller

2. olovligen innehar en penning-

automat, värdeautomat, varu-

spelsautomat eller skicklig-

hetsautomat.

Till böter eller fängelse i högst sex månader döms också den som i

yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte uppsåtligen främjar

deltagande i ett utom landet anordnat lotteri, om främjandet särskilt avser

deltagande från Sverige.

I ringa fall döms inte till ansvar.

Är brottet grovt döms till fängelse i högst två år.

1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2. I fråga om sådana tillstånd att anordna spel på varuspelsautomater

som har beviljats före den 1 juli 1999 gäller äldre bestämmelser till

utgången av år 2000.

3. Den som vid lagens ikraftträdande innehar en varuspelsautomat med

tillstånd enligt 25 § får inneha automaten utan tillstånd som avses i 28 §

till utgången av år 2001.

4. I fråga om sådana tillstånd att anordna spel på värdeautomater som

har beviljats före den 1 juli 1999 gäller äldre bestämmelser till utgången

av år 1999.

Lagrådsremissens lagförslag (Kasinospel i Sverige)

1 Förslag till lag om kasinospel

Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelser

1 § Kasinospel får efter tillstånd anordnas i lokaler som huvudsakligen

används för detta ändamål.

2 § Med kasinospel avses i denna lag roulettspel, tärningsspel, kortspel

och liknande spel.

I ett kasino får det även förekomma spel på penningautomater och

andra automatspel som avses i 6 § lotterilagen (1994:1000).

3 § Det får finnas högst sex kasinon.

Åldersgräns och legitimationskrav

4 § Den som är under 20 år får inte ges tillträde till ett kasino.

Den som inte är känd och inte legitimerar sig får inte heller ges

tillträde till ett kasino.

Registrering

5 § Den som anordnar kasinospel skall föra ett register över besökarna på

kasinot i syfte att förebygga och avslöja brott.

Registret får föras med hjälp av automatiserad behandling.

6 § Registret skall innehålla uppgift om besökarens namn, personnummer

eller annat identifieringsnummer, postadress samt uppgift om tidpunkt

för besöket.

7 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och

skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna lag.

8 § En uppgift i registret över besökare skall gallras senast ett år efter det

att uppgiften registrerats.

Förbud mot kreditgivning

9 § Den som anordnar kasinospel får inte lämna kredit för insatser i

spelet.

Förbud för anställda

10§ Anställda eller funktionärer hos den som anordnar kasinospel får inte

delta i något spel i ett kasino.

Beslut om tillstånd och övriga villkor

11 § Tillstånd att anordna kasinospel får endast lämnas till företag som i

sin helhet, direkt eller indirekt, ägs av staten.

12 § Ett tillstånd att anordna kasinospel skall förenas med de särskilda

villkor samt kontroll- och ordningsbestämmelser som behövs för att spel-

verksamheten skall bedrivas på ett från allmän synpunkt lämpligt sätt.

Beslutande myndighet

13 § Regeringen prövar frågor om tillstånd att anordna kasinospel.

Regeringen får överlåta åt Lotteriinspektionen att meddela villkor och

bestämmelser enligt 12 §.

Tillsyn

14 § Lotteriinspektionen skall utöva tillsyn över att denna lag och de

villkor och bestämmelser som har meddelats med stöd av lagen följs.

Återkallelse eller ändring

15 § Ett tillstånd att anordna kasinospel samt villkor och bestämmelser

som har meddelats med stöd av denna lag får återkallas eller ändras, om

villkoren eller bestämmelserna inte följs eller det annars finns skäl för

det.

Avgifter

16 § Avgifter får tas ut i ärenden om tillstånd och tillsyn enligt denna lag.

Regeringen meddelar föreskrifter om avgifterna.

Förbud mot överklagande

17 § Beslut som meddelats med stöd av denna lag får inte överklagas.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

2 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1482) om

 lotteriskatt

Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1991:1482) om lotteriskatt skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

1 § .

Lotteriskatt skall betalas enligt denna lag till staten för svenskt lotteri.

Skatt tas ut med 36 procent av den behållning som återstår sedan de

sammanlagda vinster som betalats ut till vinnarna i lotteriet räknats av

från de sammanlagda insatserna.

Med utbetalade vinster avses de vinster som betalats ut inom 90 dagar

från skattskyldighetens inträde.

 Skatt skall inte betalas för

 1. sådant lotteri som avses i lagen (1972:820) om skatt på spel,

 2. sådant lotteri som avses i lagen (1991:1483) om skatt på vinst-

sparande m.m.,

 3. vinstdragning på här i landet utfärdade premieobligationer,

 4. lotteri som har anordnats av sådan sammanslutning som avses i 15 §

lotterilagen (1994:1000),

 5. lotteri som har anordnats av

AB Svenska Spel eller helägt

dotterbolag till detta bolag, eller

 5. sådant lotteri och sådant spel

enligt lagen (1999:xxx) om kasino-

spel som har anordnats av företag

som i sin helhet, direkt eller

indirekt, ägs av staten, eller

6. lotteri där vinsterna inte utgörs av pengar.

Beteckningen lotteri har samma betydelse i denna lag som i 3 §

lotterilagen (1994:1000).

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

3 Förslag till lag om ändring i lotterilagen (1994:1000)

Härigenom föreskrivs att 2 § lotterilagen (1994:1000) skall ha följande

lydelse.

2 §

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

Lagen gäller inte svenska statens premieobligationslån.

Den tillämpas inte heller på automatspel som inte ger vinst eller ger

vinst bara i form av frispel. Föreskrifter om sådant automatspel finns i

lagen (1982:636) om anordnande av visst automatspel.

Den tillämpas inte heller på spel

enligt lagen (1999:xxx) om

kasinospel.

_________________

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

4 Förslag till lag om ändring i lagen (1998:150) om

 allmän kameraövervakning

Härigenom föreskrivs att det i lagen (1998:150) om allmän kameraöver-

vakning skall införas en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

7 a §

Tillstånd krävs inte för allmän

kameraövervakning i ett kasino

enligt lagen (1999:xxx) om

kasinospel, om övervakningen har

till syfte att förebygga eller avslöja

brott eller lösa tvister om spel

mellan spelare och den som

anordnar spelet.

Avlyssning eller upptagning av

ljud får inte ske utan tillstånd.

Denna lag träder i kraft den 1 juli 1999.

Lagrådets yttrande (Automatspel)

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1999-03-04

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet Gertrud

Lennander, regeringsrådet Kjertin[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt en lagrådsremiss den 18 februari 1999 (Finansdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i lagen (1972:820) om skatt på spel,

2. lag om ändring i lotterilagen (1994:1000).

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Gun

Lombach.

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Lagrådets yttrande (Kasinospel i Sverige)

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1999-03-25

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet Gertrud

Lennander, regeringsrådet Kjertin[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt en lagrådsremiss den 18 mars 1999 (Finansdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om kasinospel,

2. lag om ändring i lagen (1991:1482) om lotteriskatt,

3. lag om ändring i lotterilagen (1994:1000),

4. lag om ändring i lagen (1998:150) om allmän kameraövervakning.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Gun

Lombach.

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Förslaget till lag om kasinospel

Enligt förslaget får tillstånd till kasinospel lämnas bara till företag som i

sin helhet, direkt eller indirekt, ägs av staten. Det är alltså fråga om ett

statligt monopol såsom gäller för stora delar av den svenska

spelmarknaden i övrigt. Lagrådet vill påpeka, att man inte utan vidare

kan utgå från att ett sådant monopol skulle godtas av EG-domstolen. De

skäl som åberopas till stöd för monopol nämligen att det syftar till att

förebygga att kasinospel utnyttjas bedrägligt för att på spelarnas

bekostnad gynna kommersiella intressen, med negativa sociala och

ekonomiska konsekvenser som följd, torde i och för sig vara sådana skäl

för inskränkningar i etableringsfriheten som det här i första hand är

fråga om som kan godtas enligt EG-rätten, i vart fall om inskänk-

ningarna inte är diskiminerande. Vad som kan ifrågasättas är om inte

syftet med regleringen kan tillgodoses med mindre ingripande åtgärder.

Yttrandet av generaladvokaten i ett vid EG-domstolen anhängigt mål (C-

124/97) om ett finskt spelmonopol kan tyda på att ett monopol skulle

kunna strida mot proportionalitetsprincipen. Det är dock fråga endast om

generaladvokatens yttrande och EG-domstolen har inte sagt sitt. I vart

fall finns det inte anledning att nu undanta kasinospel som enligt

Lagrådets uppfattning ur flera synvinklar kan betraktas som betydligt

farligare än många andra spelformer från de principer som i övrigt

tillämpas på den svenska spelmarknaden.

1 och 2 §§

Bestämmelserna ger inte någon träffande bild av den verksamhet för

vilken lagen gäller. De är inriktade på kasinospel men samma speltyper

regleras också i lotterilagen. Verksamheten karakteriseras i väl så hög

grad av att den bedrivs i en särskild lokal, ett kasino. Ordet kasino

förekommer också upprepade gånger i lagtexten utan att definieras.

Vidare bör av lagtexten framgå att även spel på penningautomater och

liknande kräver tillstånd, även om det sker i ett kasino.

Lagrådet föreslår att de båda paragraferna disponeras om och ges

förslagsvis följande lydelse:

 1 § Med kasinospel avses i denna lag roulettspel, tärningsspel, kortspel

och liknande spel som anordnas i lokaler vilka huvudsakligen används

för detta ändamål (ett kasino).

2 § Kasinospel får inte anordnas utan tillstånd.

Tillstånd till kasinospel får även omfatta spel på penningautomater och

andra automatspel som avses i 6 § lotterilagen (1994:1000).

Om begreppet kasino ges en mer framskjuten plats i de inledande

paragraferna skulle enligt Lagrådets mening en kortare och bättre rubrik

på den nya lagen vara Kasinolag .

5 och 6 §§

I paragraferna anges att den som anordnar kasinospel skall föra ett

register över besökarna på kasinot (5 §) och att registret skall innehålla

vissa bestämda uppgifter (6 § ). Vid lagrådsföredragningen har uppgetts

att besökarna också skulle fotograferas, något som knappast framgår vare

sig av lagtexten eller remissen i övrigt. Visserligen sägs i den allmänna

motiveringen att förebilden för arbetsgruppens förslag om krav på

legitimering, avbildning och registrering är hämtad från Finland och att

ett system liknande det finska enligt regeringens uppfattning skapar

förutsättningar för en god ordning och hög säkerhet i kasinoverksamhet.

En så pass ingripande åtgärd i integriteten som en fotografering vid

besöket innebär bör enligt Lagrådets mening klart framgå av lagtexten.

Detta var också arbetsgruppens förslag. Vidare bör klargöras vad fotot

skall användas till som underlag enbart för en identitetshandling för

besökaren vid kommande besök på kasinot eller om det skall förvaras

tillsammans med övriga registeruppgifter hos anordnaren. Att döma av

förslaget skall fotot inte ingå i registret. Är en annan ordning avsedd bör

även detta komma till uttryck i lagtexten.

12 och 13 §§

Lagen innehåller förhållandevis få bestämmelser, vilka endast upptar den

grundläggande regleringen av kasinoverksamheten. Närmare villkor, t.ex.

angående spelinsatser eller betalningsmedel, liksom fullständiga kontroll-

och ordningsbestämmelser saknas. Uppställandet av sådana villkor och

bestämmelser får emellertid uppfattas som ett förvaltningsbeslut i varje

enskilt fall. Det kan därför godtas att dessa meddelas av regeringen eller

av Lotteriinspektionen.

15 §

Uppenbarligen bör beslut om återkallelse eller ändringar som avses i

paragrafen fattas av samma myndighet som har givit tillståndet eller

meddelat villkoren eller bestämmelserna. Det kan dock finnas skäl att för

större tydlighets skull ange detta i lagtexten. Det kan ske genom tillägg

av en andra mening av förslagsvis följande lydelse. Frågor om

återkallelse eller ändring prövas av regeringen eller, om frågan avser

villkor eller bestämmelser som har meddelats av Lotteriinspektionen, av

denna.

Övriga lagförslag

Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 26 mars 1999

Närvarande: statsrådet Freivalds, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition Kasinospel i Sverige m.m.

 Senaste lydelse 1998:291.

 Senaste lydelse 1998:291.

 Senaste lydelse 1998:291.

 Senaste lydelse 1998:291.

 Senaste lydelse 1998:292.

 Senaste lydelse 1996:1168.

 Senaste lydelse 1996:1168.

 Senaste lydelse 1998:1475.

 Senaste lydelse 1998:291.

 Senaste lydelse 1998:291.

 Senaste lydelse 1998:291.

 Senaste lydelse 1998:291.

 Senaste lydelse 1996:1168.

 Senaste lydelse 1996:1168.

 Senaste lydelse 1998:1475.

 Senaste lydelse 1998:292.

1

88

Prop. 1998/99:80

Prop. 1998/99:80

88

88

Prop. 1998/99:80

Bilaga 1

61

88

88

88

Prop. 1998/99:80

Bilaga 2

63

88

Prop. 1998/99:80

Bilaga 3

64

64

88

88

Prop. 1998/99:80

Bilaga 4

65

88

Prop. 1998/99:80

Bilaga 5

71

88

Prop. 1998/99:80

Bilaga 6

78

88

Prop. 1998/99:80

Bilaga 7

Prop. 1998/99:80

Bilaga 8

83

88

Prop. 1998/99:80

Bilaga 9

88

88

Prop. 1998/99:80

Bilaga 9

84

88

Prop. 1998/99:80

Bilaga 10

87

88

88

1