Regeringens proposition

1996/97:114

Finansieringsverksamhet i ekonomisk förening m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 27 februari 1997

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att tillståndspliktig finansieringsverksamhet skall få

bedrivas i ekonomisk förening. Förslaget innebär att lagen (1992:1610) om

kreditmarknadsbolag - som i dag föreskriver att sådan verksamhet endast får

bedrivas av aktiebolag - görs tillämplig även på ekonomiska föreningar. Lagen

föreslås ändra namn till lagen om finansieringsverksamhet. Samtliga

kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag föreslås skyldiga att avge minst en

delårsrapport under räkenskapsåret. Vidare föreslås en rad följdändringar av i

huvudsak teknisk natur, bl. a. i redovisningsreglerna. Lagändringarna föreslås

träda i kraft den 1 juli 1997.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 4

2 Lagtext.................... 5

 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1610) om

 kreditmarknadsbolag... 5

 2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

 årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag16

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om

 Sveriges riksbank..... 21

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om

 medlemsbanker......... 22

 2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om

 ekonomiska föreningar. 23

 2.6 Förslag till lag om ändring i föräldrabalken 29

 2.7 Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen

 (1973:1173)........... 30

 2.8 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)32

 2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om

 värdepappersrörelse... 34

 2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om

 utländska filialer.... 35

 2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:768) om

 åtgärder mot penningtvätt 36

 2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om

 kapitaltäckning och stora exponeringar för

 kreditinstitut och värdepappersbolag 37

 2.13 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen

 (1982:713)............ 40

 2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:890) om

 allemanssparande...... 41

 2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:403) om

 beslutanderätt för kreditmarknadsbolag i fråga om

 exportkredit i vissa fall 42

 2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1624) om

 ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar43

 2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

 självdeklaration och kontrolluppgifter 44

 2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:759) om

 Sveriges allmänna hypoteksbank 45

 2.19 Förslag till lag om ändring i aktiekontolagen

 (1989:827)............ 46

 2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:764) om

 företagsrekonstruktion 47

3 Ärendet och dess beredning. 48

4 Lag om finansieringsverksamhet 49

 4.1 Ägarprövningsregler... 52

 4.2 Insatskapital m.m..... 53

 4.3 Reservfond............ 55

5 Redovisningsfrågor......... 58

 5.1 Finansieringsanalys i kreditmarknadsföreningar60

 5.2 Vissa särbestämmelser för kreditmarknadsföreningar61

 5.3 Offentlighet och sanktioner för kreditmarknadsföreningar62

 5.4 Delårsrapporter i kreditinstitut och värdepappersbolag64

6 Ikraftträdande............. 65

7 Ekonomiska konsekvenser.... 65

8 Författningskommentar...... 67

 8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1610) om

 kreditmarknadsbolag... 67

 8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

 årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag68

 8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1570) om

 medlemsbanker......... 70

 8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om

 ekonomiska föreningar. 70

 8.5 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)72

Bilaga 1Förteckning över remissinstanser 73

Bilaga 2Lagrådets yttrande.... 74

Utdrag ur protokoll vid regeringens sammanträde

den 27 februari 1997.......... 75

 2

1. Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag

2. lag om ändring i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och

 värdepappersbolag

3. lag om ändring i lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank

4. lag om ändring i lagen (1995:1570) om medlemsbanker

5. lag om ändring i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

6. lag om ändring i föräldrabalken

7. lag om ändring i kreditupplysningslagen (1973:1173)

8. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

9. lag om ändring i lagen (1991:981) om värdepappersrörelse

10.lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer

11.lag om ändring i lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt

12.lag om ändring i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora

 exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag

13.lag om ändring i försäkringsrörelselagen (1982:713)

14.lag om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande

15.lag om ändring i lagen (1978:403) om beslutanderätt för kredit-

 marknadsbolag i fråga om exportkredit i vissa fall

16.lag om ändring i lagen (1992:1624) om ändring i lagen

 (1972:262) om understödsföreningar

17.lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrol-

 luppgifter

18.lag om ändring i lagen (1994:759) om Sveriges allmänna hypoteksbank.

19.lag om ändring i aktiekontolagen (1989:827)

20.lag om ändring i lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion.

 3

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1610) om

kreditmarknadsbolag

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag1,

 dels att i 1 kap. 4 och 5 §§, 2 kap. 5, 11-13 §§, 3 kap. 1, 5-7 §§, 4 kap. 1

och 2 §, 5 kap. 1-8, 12, 14 a, 17-18 och 23 §§, punkt 6 i

övergångsbestämmelserna, mellanrubrikerna närmast före 2 kap. 1 och 11 §§ samt

mellanrubrikerna närmast före 5 kap. 1 och 16 §§ ordet "kreditmarknadsbolag" i

olika böjningsformer skall bytas ut mot "kreditmarknadsföretag" i motsvarande

form,

 dels att i 2 kap. 5, 12 och 13 §§, 3 kap. 6 och 7 §§, 4 kap. 1 § samt 5 kap.

12, 17 och 18 §§ ordet "bolaget" i olika böjningsformer skall bytas ut mot

"företaget" i motsvarande form,

 dels att rubriken till lagen samt 1 kap. 1 och 2 §§, 2 kap. 1-4 och 6-7 b

§§, 3 kap. 3, 4 och 10 §§ samt 5 kap. 11, 14 och 15-16 §§ skall ha följande

lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny bestämmelse, 5 kap. 4 a §, av

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

Lag om kreditmarknadsbolag Lag om finansierings-

 verksamhet

 1 kap.

 1 §2

 I denna lag avses med

 1. finansieringsverksamhet: näringsverksamhet som har till ändamål att lämna

kredit, ställa garanti för kredit, förmedla kredit till konsumenter eller

medverka till finansiering genom att förvärva fordringar eller upplåta lös

egendom till nyttjande,

-------------------------------------------------------

 2. kreditmarknadsbolag: 2. kreditmarknadsföretag:

ett svenskt aktiebolag som ett svenskt aktiebolag

har fått tillstånd enligt eller en svensk ekonomisk

denna lag att driva finans- förening som har fått till-

ieringsverksamhet, stånd enligt denna lag att

 driva finansierings-

 verksamhet,

 2a. kreditmarknadsbolag:

 ett kreditmarknadsföretag

 som är aktiebolag,

 2b.

 kreditmarknadsförening: ett

 kreditmarknadsföretag som är

 ekonomisk förening,

 3. kvalificerat innehav: ett direkt eller indirekt ägande i ett företag, om

innehavet representerar tio procent eller mer av kapitalet eller av samtliga

röster eller annars möjliggör ett väsentligt inflytande över ledningen av

företaget,

 4. filial: ett avdelningskontor med självständig förvaltning; om ett utländskt

företag etablerar sig i Sverige enligt 2 kap. 8-10 §§, skall etableringen anses

som en enda filial, även om flera driftställen inrättas,

 5. kreditinstitut: ett institut i vars verksamhet ingår att från allmänheten

låna medel och att bevilja krediter för egen räkning,

 6. finansiellt institut: ett företag som inte är kreditinstitut men vars

huvudsakliga verksamhet består i att förvärva aktier eller andelar eller att

driva valutahandel eller värdepappersrörelse eller att utföra en eller flera av

de verksamheter som anges i 3 kap. 1 § andra stycket 2-11,

 7. EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet.

-------------------------------------------------------

 Ett kreditmarknadsbolag Ett kreditmarknadsföretag

och ett annat företag skall och ett annat företag skall

anses ha nära förbindelser, anses ha nära förbindelser,

om om

 1. det ena företaget 1. det ena företaget

direkt eller indirekt genom direkt eller indirekt

dotterbolag äger 20 procent genom dotterföretag äger 20

eller mer av kapitalet procent eller mer av kapi-

eller disponerar över 20 talet eller disponerar över

procent eller mer av 20 procent eller mer av

samtliga röster i det andra samtliga röster i det andra

företaget, företaget,

 2. det ena företaget direkt eller indirekt utgör moderföretag till det andra

eller det finns en annan likartad förbindelse mellan företagen, eller

 3. båda företagen är dotterföretag till eller har en likartad förbindelse med

en eller samma juridiska person eller står i ett motsvarande förhållande till en

och samma fysiska person.

-------------------------------------------------------

 Nära förbindelser föreligger Nära förbindelser

även mellan en fysisk person föreligger även mellan en

och ett kredit- fysisk person och ett

marknadsbolag, om den fy- kreditmarknadsföretag, om

siska personen den fysiska personen

 1. äger mer än 20 procent 1. äger mer än 20 procent

av kapitalet eller av kapitalet eller

disponerar över mer än 20 disponerar över mer än 20

procent av samtliga röster i procent av samtliga röster

kreditmarknadsbolaget, i kreditmarknadsföretaget,

eller eller

 2. på annat sätt har sådant 2. på annat sätt har sådant

inflytande över kreditmark- inflytande över kreditmark-

nadsbolaget att personens nadsföretaget att personens

ställning motsvarar den som ställning motsvarar den som

ett moderföretag har i ett moderföretag har i

förhållande till ett dotter- förhållande till ett dotter-

företag eller det finns en företag eller det finns en

annan likartad förbindelse annan likartad förbindelse

mellan honom och mellan honom och

kreditmarknadsbolaget. kreditmarknadsföretaget.

 2 §

 Finansieringsverksamhet får, med de undantag som anges i 3 § samt 2 kap. 9 och

10 §§, drivas bara efter tillstånd av Finansinspektionen.

-------------------------------------------------------

 Tillstånd kan ges till Tillstånd kan ges till

svenska aktiebolag och svenska aktiebolag och

utländska kreditinstitut. ekonomiska föreningar samt

 till utländska kreditinsti-

 tut.

 För utländska kreditinstituts verksamhet genom filial i Sverige gäller

bestämmelserna i denna lag i tillämpliga delar och i övrigt lagen (1992:160) om

utländska filialer m.m.

 2 kap.

 1 §3

-------------------------------------------------------

 Tillstånd att driva Tillstånd att driva

finansierings-verksamhet för finansierings-verksamhet

ett svenskt aktie-bolag får för ett svenskt aktie-bolag

meddelas endast om eller en svensk ekonomisk

 1. bolagsordningen inte förening får meddelas endast

strider mot denna lag eller om

någon annan författning, 1. bolagsordningen eller

 2. den planerade rörelsen stadgarna inte strider mot

kan antas komma att upp- denna lag eller någon annan

fylla kraven på en sund författning,2. den planerade rörelsen

verksamhet, kan antas komma att upp-

 3. det kan antas att de fylla kraven på en sund

som kommer att äga ett verksamhet,

kvalificerat innehav i 3. det kan antas att de

bolaget inte kommer att som kommer att äga ett

motverka en sund utveckling kvalificerat innehav i

av verksamheten i bolaget företaget inte kommer att

och även i övrigt är lämpligamotverka en sund

att utöva ett väsentligt utveckling av verksamheten

inflytande över ledningen av i företaget och även i

ett kreditmarknadsbolag, övrigt är lämpliga att utöva

 4. de som avses ingå i ett väsentligt inflytande

bolagets styrelse och vara över ledningen av ett

verkställande direktör eller kreditmarknadsföretag,

dennes ställföreträdare har de 4. de som avses ingå i

insikter och den erfarenhet företagets styrelse och

som måste krävas av den som vara verkställande direktör

deltar i ledningen av ett eller dennes ställföreträdare

kreditmarknadsbolag och har de insikter och den

även i övrigt lämpliga för enerfarenhet som måste krävas

sådan uppgift, och av den som deltar i

 ledningen av ett kreditma-

 rknadsföretag och även i

 övrigt lämpliga för en sådan

 uppgift, och

-------------------------------------------------------

 5. bolaget uppfyller de 5. företaget uppfyller de

villkor som i övrigt anges i villkor som i övrigt anges

denna lag. i denna lag.

 Tillstånd att bedriva Tillstånd att bedriva

finansieringsverksamhet får finansieringsverksamhet får

inte beviljas, om det kan inte beviljas, om det kan

antas att någon som i vä- antas att någon som i vä-

sentlig mån har åsidosatt sentlig mån har åsidosatt

sina skyldigheter i sina skyldigheter i

näringsverksamhet eller i näringsverksamhet eller i

andra ekonomiska angelägen- andra ekonomiska angelägen-

heter eller gjort sig heter eller gjort sig

skyldig till allvarlig skyldig till allvarlig

brottslighet kommer att ha brottslighet kommer att ha

ett kvalificerat innehav i ett kvalificerat innehav i

bolaget. företaget.

 Om bolaget kommer att ha Om företaget kommer att

nära förbindelser med någon ha nära förbindelser med

annan, får tillstånd meddelasnågon annan, får tillstånd

endast om förbindelserna meddelas endast om för-

inte hindrar en effektiv bindelserna inte hindrar

tillsyn av en effektiv tillsyn av

kreditmarknadsbolaget. kreditmarknadsföretaget.

 Tillstånd får inte vägras på den grunden att det inte behövs något ytterligare

finansieringsföretag.

 2 §

-------------------------------------------------------

 Ansökan om tillstånd får Ansökan om tillstånd får

göras innan bolaget har göras innan företaget har

registrerats i aktiebo- registrerats i aktiebo-

lagsregistret. Om en sådan lags- eller föreningsregis-

ansökan har gjorts inom sex tret. Om en sådan ansökan

månader från stiftelseurkun- har gjorts inom sex månader

dens undertecknande, räknas från stiftelseurkundens

den i 2 kap. 9 § första undertecknande respektive

stycket aktiebolagslagen beslutet om att bilda före-

(1975:1385) föreskrivna ningen, räknas den i 2 kap.

tiden från tillståndsbe- 9 § första stycket

slutet. aktiebolagslagen

 (1975: 1385) och den i

 2 kap. 3 § första stycket

 lagen (1987:667) om

 ekonomiska föreningar före-

 skrivna tiden från till-

 ståndsbeslutet.

 Till ansökan skall fogas en plan för den tilltänkta verksamheten. Regeringen

eller, efter regeringens bemyndigande, Finansinspektionen får meddela närmare

föreskrifter om vad en sådan plan skall innehålla.

 3 §

-------------------------------------------------------

 Ett kreditmarknadsbolags Ett

bolagsordning skall kreditmarknadsföretags bo-

godkännas av Finansin- lagsordning eller stadgar

spektionen i samband med skall godkännas av Finans-

att bolaget får tillstånd attinspektionen i samband med

driva finansierings- att företaget får tillstånd

verksamhet. att driva finansierings-

 Ett beslut om ändring av verksamhet.

bolagsordningen får inte Ett beslut om ändring av

registreras innan det har bolagsordningen eller

godkänts av inspektionen. stadgarna får inte

 registreras innan det har

 godkänts av inspektionen.

 4 §4

-------------------------------------------------------

 Ett kreditmarknadsbolag Ett kreditmarknadsföretag

skall när verksamheten på- skall när verksamheten

börjas ha ett bundet eget påbörjas ha ett bundet eget

kapital som vid tidpunkten kapital som vid tidpunkten

för beslut om tillstånd för beslut om tillstånd

enligt 1 § motsvarar minst enligt 1 § motsvarar minst

fem miljoner ecu. I 5 kap. fem miljoner ecu. I 5 kap.

4 § 3 lagen (1995:1559) om 4 § 3 och 5 lagen

årsredovisning i (1995:1559) om årsredovis-

kreditinstitut och värdepap- ning i kreditinstitut och

persbolag finns bestämmelser värdepappersbolag finns

om vad som utgör bundet eget bestämmelser om vad som

kapital. utgör bundet eget kapital.

 Om nettovärdet av tillgång- Om nettovärdet av

arna i den planerade verk- tillgångarna i den

samheten uppgår till högst planerade verksamheten

etthundra miljoner kronor, uppgår till högst etthundra

får Finansinspektionen medge miljoner kronor, får

att bolaget har lägre bundet Finansinspektionen medge

eget kapital än som anges i att företaget har lägre bun-

första stycket, dock lägst det eget kapital än som

motsvarande en miljon ecu. anges i första stycket,

I nettovärdet skall inte dock lägst motsvarande en

räknas in värdet av miljon ecu. I nettovärdet

tillgångarna i sådan finan- skall inte räknas in värdet

sieringsverksamhet som av tillgångarna i sådan

anges i 1 kap. 3 § första finansieringsverksamhet

stycket. som anges i 1 kap. 3 §

 första stycket.

 Insatserna i en

 kreditmarknadsförening

 skall alltid fullgöras i

 pengar.

 6 §5

-------------------------------------------------------

 I ett kreditmarknadsbolag I ett

skall minst en av kreditmarknadsföretag skall

bolagsstämman utsedd revisor minst en av stämman utsedd

vara auktoriserad revisor. revisor vara auktoriserad

Till revisor kan utses även revisor. Till revisor kan

ett registrerat revi- utses även ett registrerat

sionsbolag. Bestämmelser om revisionsbolag.

vem som kan vara huvud- Bestämmelser om vem som kan

ansvarig för revisionen och vara huvudansvarig för

om underrättelseskyldighet revisionen och om under-

finns i 12 § lagen rättelseskyldighet finns i

(1995:528) om revisorer. 12 § lagen (1995:528) om

 revisorer.

 7 §6

-------------------------------------------------------

 För kreditmarknadsbolag För kreditmarknadsföretag

gäller vad som är föreskrivetgäller vad som är föreskrivet

om aktiebolag i allmänhet, om aktiebolag och

om inte annat följer av ekonomiska föreningar i

denna lag. allmänhet, om inte annat

 Den som är revisor i ett följer av denna lag.

kreditmarknadsbolag får inte Den som är revisor i ett

stå i skuld till eller ha kreditmarknadsföretag får

annan ekonomisk förpliktelse inte stå i skuld till eller

mot bolaget. ha annan ekonomisk för-

 Lagen (1995:1559) om pliktelse mot företaget.

årsredovisning i Lagen (1995:1559) om

kreditinstitut och värdepap- årsredovisning i

persbolag är tillämplig på kreditinstitut och värde-

kreditmarknadsbolag. pappersbolag är tillämplig på

 kreditmarknadsföretag.

 7 a §7

-------------------------------------------------------

 Om revisorn vid Om revisorn vid

fullgörandet av sitt uppdrag fullgörandet av sitt

i kreditmarknadsbolaget får uppdrag i kreditmark-

kännedom om förhållanden som nadsföretaget får kännedom om

 1. kan utgöra en väsentlig förhållanden som

överträdelse av de 1. kan utgöra en väsentlig

författningar som reglerar överträdelse av de

kreditmarknadsbolags författningar som reglerar

verksamhet, kreditmarknadsföretags

 2. kan påverka kreditmark- verksamhet,

nadsbolagets fortsatta 2. kan påverka

drift negativt, eller kreditmarknadsföretagets

 3. kan leda till att fortsatta drift negativt,

revisorn avstyrker att eller

balansräkningen eller resul- 3. kan leda till att

taträkningen fastställs ellerrevisorn avstyrker att

till anmärkning enligt 10 balansräkningen eller

kap. 10 § aktiebolagslagen resultaträkningen fastställs

(1975:1385), eller till anmärkning

 skall revisorn omgående enligt 10 kap. 10 §

rapportera detta till aktiebolagslagen

Finansinspektionen. (1975:1385) eller 8 kap.

 Revisorn har en 13 § lagen (1987:667) om

motsvarande ekonomiska föreningar,

rapporteringsskyldighet om skall revisorn omgående

han eller hon får kännedom omrapportera detta till

förhållanden som avses i Finansinspektionen.

första stycket vid Revisorn har en

fullgörande av uppdrag som motsvarande

revisorn har i kreditmark- rapporteringsskyldighet om

nadsbolagets moderföretag han eller hon får kännedom

eller ett dotterföretag om förhållanden som avses i

eller ett företag som har en första stycket vid

likartad förbindelse med fullgörande av uppdrag som

kreditmarknadsbolaget. revisorn har i kreditmark-

 nadsföretagets moderföretag

 eller ett dotterföretag

 eller ett företag som har

 en likartad förbindelse med

 kreditmarknadsföretaget.

 7 b §8

-------------------------------------------------------

 Vad som sägs om revisor i Vad som sägs om revisor i

7 a § skall också tillämpas i7 a § skall också tillämpas i

fråga om granskare som har fråga om granskare som har

utsetts enligt 10 kap. 14 § utsetts i ett kre-

aktiebolagslagen ditmarknadsföretag enligt

(1975:1385) i kreditmark- 10 kap. 14 §

nadsbolag. aktiebolagslagen

 (1975:1385) eller 8 kap 17 §

 lagen (1987:667) om

 ekonomiska föreningar.

 3 kap.

 3 §

-------------------------------------------------------

 Ett kreditmarknadsbolags Ett

bolagsordning skall ange, kreditmarknadsföretags bo-

förutom de uppgifter som lagsordning eller stadgar

föreskrivs i 2 kap. 4 § skall ange, förutom de

aktiebolagslagen uppgifter som föreskrivs i

(1975:1385), under vilka 2 kap. 4 § aktiebolagslagen

villkor långivning, upplåning(1975:1385) och i 2 kap.

och förvärv av egendom skall 2 § lagen (1987:667) om

ske. ekonomiska föreningar,

 under vilka villkor långiv-

 ning, upplåning och förvärv

 av egendom skall ske.

 4 §

-------------------------------------------------------

 Regeringen eller, efter Regeringen eller, efter

regeringens bemyndigande, regeringens bemyndigande,

Finansinspektionen får Finansinspektionen får

meddela närmare föreskrifter meddela närmare föreskrifter

om vilken verksamhet ett om vilken verksamhet ett

kreditmarknadsbolag får be- kreditmarknadsföretag får

driva och vad dess bedriva och vad dess

bolagsordning skall bolagsordning eller

innehålla. stadgar skall innehålla.

 10 §

-------------------------------------------------------

 I stället för bestämmelserna Ett kreditmarknadsföretag

i 12 kap. 7 § får inte på andra villkor än

aktiebolagslagen sådana som företaget normalt

(1975:1385) gäller följande ställer upp lämna kredit

för kreditmarknadsbolag. till

 Ett kreditmarknadsbolag

får inte på andra villkor än

sådana som bolaget normalt

ställer upp lämna kredit till

 1. styrelseledamot,

 2. person som ensam eller i förening med annan får avgöra på styrelsen

ankommande kreditärenden,

-------------------------------------------------------

 3. anställd som innehar en 3. anställd som innehar

ledande ställning inom en ledande ställning inom

bolaget, företaget,

 4. annan aktieägare än 4. annan aktieägare eller

staten med ett aktieinnehav andelsägare än staten med

som motsvarar minst tre ett aktieinnehav eller

procent av hela aktieka- andelsinnehav som motsva-

pitalet, rar minst tre procent av

 hela aktiekapitalet eller,

 i en ekonomisk förening,

 minst tre procent av in-

 satskapitalet,

 5. make eller sambo till person som avses under 1-4 eller

-------------------------------------------------------

 6. juridisk person i 6. juridisk person i

vilken sådan person som vilken sådan person som

avses under 1-5 har ett avses under 1-5 har ett

väsentligt ekonomiskt väsentligt ekonomiskt

intresse i egenskap av intresse i egenskap av

delägare eller medlem. delägare.

-------------------------------------------------------

 Finansinspektionen prövar Finansinspektionen prövar

om en anställd har sådan om en anställd har sådan

ledande ställning som avses ledande ställning som avses

i andra stycket 3. i första stycket 3.

-------------------------------------------------------

 Kreditmarknadsbolagets Kreditmarknadsföretagets

styrelse skall avgöra ärendenstyrelse skall avgöra

om kredit till sådana ärenden om kredit till såda-

personer som avses i andra na personer som avses i

stycket. Bolaget skall i en första stycket. Företaget

förteckning föra in uppgifterskall i en förteckning föra

om de krediter som har in uppgifter om de kre-

beviljats personer eller diter som har beviljats

företag som avses i andra personer eller företag som

stycket. Regeringen eller, avses i första stycket.

efter regeringens Regeringen eller, efter

bemyndigande, Finansin- regeringens bemyndigande,

spektionen får utfärda Finansinspektionen får

föreskrifter om vilka utfärda föreskrifter om

uppgifter som skall anteck- vilka uppgifter som skall

nas i förteckningen. antecknas i förteckningen.

 Andra-fjärde styckena Första-tredje styckena

tillämpas på motsvarande sätttillämpas på motsvarande sätt

beträffande krediter mot beträffande krediter mot

säkerhet av borgen eller säkerhet av borgen eller

fordringsbevis som utfärdats fordringsbevis som

av någon som avses i andra utfärdats av någon som avses

stycket. Detsamma gäller för i första stycket. Detsamma

en fordran som bolaget gäller för en fordran som

förvärvar och för vilken någonföretaget förvärvar och för

som avses i andra stycket är vilken någon som avses i

betalningsskyldig. första stycket är betal-

 ningsskyldig.

 Bestämmelsen i 12 kap. 7 §

 aktiebolagslagen

 (1975:1385) gäller inte för

 kreditmarknadsbolag.

 5 kap.

 4 a §

-------------------------------------------------------

 En

 kreditmarknadsförenings

 styrelse är skyldig att

 genast låta upprätta en

 särskild balansräkning, om

 det finns anledning att

 anta att föreningen inte

 kan uppfylla kravet på

 kapitaltäckning enligt

 lagen (1994:2004) om

 kapitaltäckning och stora

 exponeringar för kredit-

 institut och

 värdepappersbolag.

 Balansräkningen skall

 granskas av revisorerna.

 Om antagandet om

 föreningens ställning

 bekräftas skall styrelsen

 genast underrätta Finans-

 inspektionen.

 11 §9

-------------------------------------------------------

 Ett direkt eller indirekt Ett direkt eller

förvärv av aktier i ett kre- indirekt förvärv av aktier

ditmarknadsbolag, som medför eller andelar i ett

att förvärvarens sammanlagda kreditmarknadsföretag, som

innehav utgör ett kvalifi- medför att förvärvarens sam-

cerat innehav, får ske bara manlagda innehav utgör ett

efter tillstånd av kvalificerat innehav, får

Finansinspektionen. Det- ske bara efter tillstånd av

samma gäller förvärv som in- Finansinspektionen. Det-

nebär att ett kvalificerat samma gäller förvärv som

innehav ökas så att det uppgårinnebär att ett kvalifi-

till eller överstiger 20, 33 cerat innehav ökas så att

eller 50 procent av det uppgår till eller

aktiekapitalet eller röste- överstiger 20, 33 eller 50

talet för samtliga aktier procent av kapitalet eller

eller så att bolaget blir röstetalet för samtliga

dotterföretag. aktier eller andelar eller

 så att företaget blir

 dotterföretag.

 Tillstånd enligt första stycket skall ha meddelats före förvärvet. Om

förvärvet har gjorts genom bodelning, arv, testamente, bolagsskifte eller på

annat liknande sätt, krävs i stället tillstånd för att förvärvaren skall få

behålla de aktier eller andelar som erhållits. Förvärvaren skall ansöka om till-

stånd till ett sådant förvärv inom sex månader efter det att aktierna eller

andelarna erhållits.

 14 §10

-------------------------------------------------------

 När ett När ett

kreditmarknadsbolag får kän- kreditmarknadsföretag får

nedom om att aktier i kännedom om att aktier

bolaget blivit föremål för etteller andelar i företaget

sådant förvärv som avses i 11 §blivit föremål för ett sådant

eller för en sådan avyttring förvärv som avses i 11 §

som avses i 13 §, skall eller för en sådan avyttring

bolaget snarast anmäla för- som avses i 13 §, skall

värvet eller avyttringen företaget snarast anmäla för-

till Finansinspektionen. värvet eller avyttringen

 När ett till Finansinspektionen.

kreditmarknadsbolag i annat När ett

fall får kännedom om att det kreditmarknadsföretag i

har nära förbindelser med annat fall får kännedom om

någon annan, skall bolaget att det har nära

snarast anmäla det till förbindelser med någon

Finansinspektionen. annan, skall företaget

 Ett kreditmarknadsbolag snarast anmäla det till

skall årligen till Finansinspektionen.Ett kreditmarknadsföretag

Finansinspektionen anmäla skall årligen till

namnen på de aktieägare som Finansinspektionen anmäla

har ett kvalificerat namnen på de ägare som har

innehav av aktier i bolaget ett kvalificerat innehav

samt storleken på innehaven. av aktier eller andelar i

 företaget samt storleken på

 innehaven.

 15 §11

-------------------------------------------------------

 Om ägaren till ett Om ägaren till ett

kvalificerat innehav av kvalificerat innehav av

aktier utövar eller kan aktier eller andelar utövar

antas komma att utöva sitt eller kan antas komma att

inflytande på ett sätt som utöva sitt inflytande på ett

motverkar en sund sätt som motverkar en sund

utveckling av verksamheten utveckling av verksamheten

i kreditmarknadsbolaget, får i kreditmarknadsfö-retaget,

Finansinspektionen besluta får Finansinspektionen

att ägaren vid stämman inte besluta att ägaren vid

får företräda fler aktier än stämman inte får företräda

som motsvarar ett innehav fler aktier eller andelar

som inte är kvalificerat. än som motsvarar ett inne-

Detsamma gäller, om en sådan hav som inte är kvalifi-

ägare i väsentlig mån har cerat. Detsamma gäller, om

åsidosatt skyldigheter i en sådan ägare i väsentlig mån

näringsverksamhet eller i har åsidosatt skyldigheter

andra ekonomiska angelägen- i näringsverksamhet eller i

heter eller gjort sig andra ekonomiska angelägen-

skyldig till allvarlig heter eller gjort sig

brottslighet. skyldig till allvarlig

 brottslighet.

 Om ägaren till ett

 Om ägaren till ett kvalificerat innehav av

kvalificerat innehav av aktier eller andelar har

aktier har underlåtit att underlåtit att ansöka om

ansöka om tillstånd till ett tillstånd till ett förvärv

förvärv som avses i 11 §, fårsom avses i 11 §, får in-

inspektionen besluta att spektionen besluta att

ägaren vid stämman inte får ägaren vid stämman inte får

företräda aktierna till den företräda aktierna eller

del de omfattas av ett krav andelarna till den del de

på tillstånd.Om någon i strid med ettomfattas av ett krav på

beslut av inspektionen har tillstånd.

ett kvalificerat innehav av Om någon i strid med ett

aktier, får innehavaren inte beslut av inspektionen har

företräda aktierna vid stämmanett kvalificerat innehav

till den del innehavet står av aktier eller andelar,

i strid med beslutet. får innehavaren inte

 Finansinspektionen får företräda aktierna eller

förelägga en ägare som avses iandelarna vid stämman till

första stycket att avyttra såden del innehavet står i

stor del av aktierna att strid med beslutet.

innehavet därefter inte är Finansinspektionen får

kvalificerat. En ägare som förelägga en ägare som avses

avses i andra eller tredje i första stycket att

stycket får föreläggas att avyttra så stor del av

avyttra så stor del av akti- aktierna eller andelarna

erna att innehavet inte står att innehavet där-

i strid med inspektionens efter inte är kvalificerat.

beslut. En ägare som avses i andra

 Aktier som omfattas av eller tredje stycket får

ett förbud eller föreläggandeföreläggas att avyttra så

enligt denna paragraf skall stor del av aktierna eller

inte medräknas när det andelarna att innehavet

fordras samtycke av ägare inte står i strid med in-

till en viss del av spektionens beslut.

aktierna i bolaget för att Aktier eller andelar som

ett beslut skall bli omfattas av ett förbud

giltigt eller en befogenhet eller föreläggande enligt

skall få utövas, såvida inte denna paragraf skall inte

förvaltare har förordnats medräknas när det fordras

enligt 15 a §. samtycke av ägare till en

 viss del av aktierna eller

 andelarna i bolaget för att

 ett beslut skall bli

 giltigt eller en

 befogenhet skall få utövas,

 såvida inte förvaltare har

 förordnats enligt 15 a §.

 15 a §12

 Om det finns särskilda skäl, får Finansinspektionen begära att tingsrätten

förordnar en lämplig person att som förvaltare företräda sådana aktier eller

andelar som enligt 15 § inte får företrädas av ägaren. Sådan ansökan prövas av

tingsrätten i den ort där ägaren har sitt hemvist, eller om ägaren inte har

hemvistet i Sverige, av Stockholms tingsrätt.

-------------------------------------------------------

 En förvaltare har rätt till En förvaltare har rätt

skälig ersättning för arbete till skälig ersättning för

och utlägg. Ersättningen arbete och utlägg.

skall betalas av ägaren till Ersättningen skall betalas

aktierna och skall på begäranav ägaren till aktierna

förskotteras av kreditmark- eller andelarna och skall

nadsbolaget. Om den betal- på begäran förskotteras av

ningsskyldige inte godtar kreditmarknadsföretaget. Om

förvaltarens anspråk, den betalningsskyldige

fastställs ersättningen av inte godtar förvaltarens

tingsrätten. anspråk, fastställs ersätt-

 ningen av tingsrätten.

 15 b §13

-------------------------------------------------------

 Om ett Om ett

kreditmarknadsbolag har nära kreditmarknadsföretag har

förbindelser med någon annan nära förbindelser med någon

och det hindrar en effektiv annan och det hindrar en

tillsyn av effektiv tillsyn av

kreditmarknadsbolaget, får kreditmarknadsföretaget, får

Finansinspektionen förelägga Finansinspektionen förelägga

innehavare av aktier som innehavare av aktier eller

medför att förbindelserna är andelar som medför att

nära att avyttra så stor del förbindelserna är nära att

av aktierna att så inte läng-avyttra så stor del av

re är fallet. aktierna eller andelarna

 Finansinspektionen får ävenatt så inte längre är fallet.

besluta att den eller de Finansinspektionen får

som omfattas av ett beslut även besluta att den eller

enligt första stycket inte de som omfattas av ett

får företräda aktierna vid beslut enligt första

stämman. I så fall skall stycket inte får företräda

bestämmelserna i 15 a § aktierna eller andelarna

tillämpas. vid stämman. I så fall skall

 bestämmelserna i 15 a §

 tillämpas.

 16 §

-------------------------------------------------------

 Om ett Om ett

kreditmarknadsbolag har kreditmarknadsföretag har

fattat ett beslut som fattat ett beslut som

strider mot denna lag eller strider mot denna lag

någon annan författning som eller någon annan för-

reglerar dess verksamhet, fattning som reglerar dess

mot föreskrift som meddelats verksamhet, mot föreskrift

med stöd av sådan författningsom meddelats med stöd av

eller mot bolagsordningen, sådan författning eller mot

får Finansinspektionen bolagsordningen eller

förbjuda verkställighet av stadgarna, får Finansin-

beslutet. Har beslutet spektionen förbjuda verk-

redan verkställts får ställighet av beslutet. Har

inspektionen förelägga beslutet redan verkställts

bolaget att göra rättelse, omfår inspektionen förelägga

det är möjligt. företaget att göra rättelse,

 om det är möjligt.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1996:1004.

Senaste lydelse av

2 kap. 5 § 1996:751 5 kap. 2 § 1995:1564

3 kap. 1 § 1996:1004 5 kap. 12 § 1996:751

3 kap. 7 § 1993:767 5 kap. 14 a § 1996:751

4 kap. 1 § 1994:2018 5 kap. 17 § 1996:751.

4 kap. 2 § 1996:1004

2Senaste lydelse 1996:751

3Senaste lydelse 1996:751

4Senaste lydelse 1995:1564

5Senaste lydelse 1995:539

6Senaste lydelse 1995:1564

7Senaste lydelse 1996:751

8Senaste lydelse 1996:751

9Senaste lydelse 1996:751

10Senaste lydelse 1996:751

11Senaste lydelse 1996:751

12Senaste lydelse 1996:751

13Senaste lydelse 1996:751

 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1995:1559) om årsredovisning i

kreditinstitut och värdepappersbolag att 1 kap. 1 §, 2 kap. 1 §, 5 kap. 4 §, 6

kap. 2 §, 7 kap. 1 §, 8 kap. 1 § och 9 kap. 1 och 3 §§ samt rubriken närmast

före 6 kap. 2 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 1 §1

-------------------------------------------------------

 Denna lag är tillämplig på Denna lag är tillämplig på

kreditinstitut och kreditinstitut och

värdepappersbolag. Med värdepappersbolag. Med

kreditinstitut avses kreditinstitut avses

bankaktiebolag, sparbanker, bankaktiebolag,

medlemsbanker, sparbanker, medlemsbanker,

kreditmarknadsbolag, sådana kreditmarknadsföretag

finansbolag och (kreditmarknadsbolag

kreditaktiebolag som driver respektive kredit-

verksamhet med stöd av marknadsföreningar), sådana

punkterna 3-5 i övergångsbe- finansbolag och kredi-

stämmelserna till lagen taktiebolag som driver

(1992:1610) om kreditmark- verksamhet med stöd av

nadsbolag, Konungariket punkterna 3-5 i övergångsbe-

Sveriges stämmelserna till lagen

stadshypotekskassa, Sveri- (1992:1610) om finansie-

ges allmänna hypoteksbank ringsverksamhet, Konunga-

och Svenska riket Sveriges stadshypo-

skeppshypotekskassan. Med tekskassa, Sveriges all-

värdepappersbolag avses ett männa hypoteksbank och

svenskt aktiebolag som fått Svenska skeppshypotekskas-

tillstånd att driva san. Med värdepappersbolag

värdepappersrörelse enligt avses ett svenskt aktiebo-

lagen (1991:981) om värde- lag som fått tillstånd att

pappersrörelse. driva värdepappersrörelse

 enligt lagen (1991:981) om

 värdepappersrörelse.

 Bestämmelserna om koncernredovisning i 7 kap. skall tillämpas på finansiella

holdingföretag som uteslutande eller huvudsakligen förvaltar andelar i

dotterföretag som är kreditinstitut eller värdepappersbolag eller utländska

företag av motsvarande slag. Med finansiellt holdingföretag avses ett

aktiebolag, ett handelsbolag eller en ekonomisk förening vars verksamhet

uteslutande eller så gott som uteslutande består i att i vinstsyfte förvärva och

förvalta andelar i dotterföretag.

 2 kap.

 1 §

 Utöver årsbokslut enligt 11 § bokföringslagen (1976:125) skall kreditinstitut

och värdepappersbolag för varje räkenskapsår upprätta årsredovisning enligt

denna lag.

-------------------------------------------------------

 I kreditinstitut eller I kreditinstitut eller

värdepappersbolag som enligt värdepappersbolag som

10 kap. 3 § andra stycket enligt 10 kap. 3 § andra

aktiebolagslagen stycket aktiebolagslagen

(1975:1385) eller 4 kap. 3 § (1975:1385), 4 kap. 3 §

första stycket lagen första stycket lagen

(1980:1103) om års- (1980:1103) om årsredo-

redovisning i vissa företag visning i vissa företag

m.m. är skyldiga att ha m.m. eller 8 kap. 5 § första

auktoriserad revisor, skall stycket lagen (1987:667)

även en finansieringsanalys om ekonomiska föreningar är

ingå i årsredovisningen. skyldiga att ha auktorise-

 rad revisor, skall även en

 finansieringsanalys ingå i

 årsredovisningen.

 I kreditinstitut och värdepappersbolag som omfattas av lagen (1994:2004) om

kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag,

skall även en kapitaltäckningsanalys ingå i årsredovisningen.

 5 kap.

 4 §2

 Utöver vad som följer av 1 § skall följande uppgifter lämnas om skulder och

eget kapital:

 1. För varje efterställd skuld som uppgår till mer än tio procent av samtliga

efterställda skulder, skall uppgift lämnas om lånebelopp, lånevaluta, räntesats,

förfallodag, omständigheter som kan medföra förtida återbetalning, efterställ-

ningsvillkoren samt förutsättningar och villkor för betalning på förfallodagen

eller för konvertering. Vidare skall sammanfattande upplysningar lämnas om vilka

regler som gäller för övriga efterställda skulder.

 2. Större belopp i posten Övriga skulder (post 4) skall specificeras till sin

storlek och art.

 3. I bankaktiebolag och andra aktiebolag som omfattas av denna lag skall eget

kapital delas upp i bundet eget kapital och fritt eget kapital eller ansamlad

förlust. Under bundet eget kapital skall tas upp Aktiekapital, Överkursfond,

Uppskrivningsfond, Reservfond och Fond för orealiserade vinster. Under fritt

eget kapital skall tas upp fria fonder, var för sig, balanserad vinst eller för-

lust samt vinst eller förlust för räkenskapsåret. Balanserad förlust och förlust

för räkenskapsåret tas därvid upp som avdragsposter.

 4. I sparbank skall eget kapital delas upp i fonder och vinst eller förlust

för räkenskapsåret. Med fonder avses Grundfond, Uppskrivningsfond, Reservfond,

Fond för orealiserade vinster samt Garantifond. Benämningen fond får inte

användas för annat belopp i balansräkningen. Förlust för räkenskapsåret tas upp

som avdragspost.

-------------------------------------------------------

 5. I medlemsbank skall 5. I medlemsbank och i

eget kapital delas upp i kreditmarknadsförening

bundet eget kapital och skall eget kapital delas

fritt eget kapital eller upp i bundet eget kapital

ansamlad förlust. Under och fritt eget kapital

bundet eget kapital skall eller ansamlad förlust. Un-

tas upp Insatskapital, Upp- der bundet eget kapital

skrivningsfond, Reservfond skall tas upp Insatskapi-

och Fond för orealiserade tal, Uppskrivningsfond,

vinster. Medlemsinsatser Reservfond och Fond för

och förlagsinsatser skall orealiserade vinster. Med-

redovisas var för sig. Under lemsinsatser och förlagsin-

fritt eget kapital skall satser skall redovisas var

tas upp fria fonder, var för för sig. Under fritt eget

sig, balanserad vinst eller kapital skall tas upp fria

förlust samt vinst eller fonder, var för sig, balan-

förlust för räkenskapsåret. serad vinst eller förlust

Balanserad förlust och samt vinst eller förlust för

förlust för räkenskapsåret tasräkenskapsåret. Balanserad

därvid upp som avdrags- förlust och förlust för räken-

poster. skapsåret tas därvid upp som

 avdragsposter.

 6 kap.

-------------------------------------------------------

Särskilda upplysningar i Särskilda upplysningar i

föreningsbanker medlemsbanker och

 kreditmarknadsföreningar

 2 §3

-------------------------------------------------------

 En medlemsbank skall i En medlemsbank och en

förvaltningsberättelsen även kreditmarknadsförening

ange skall i förvaltningsberät-

 1. väsentliga förändringar itelsen även ange

medlemsantalet och summorna 1. väsentliga förändringar

av insatsbelopp som skall i medlemsantalet och

återbetalas under nästa summorna av insatsbelopp

räkenskapsår enligt 4 kap. 1 som skall återbetalas under

och 3 §§ lagen (1995:1570) omnästa räkenskapsår enligt

medlemsbanker, 4 kap. 1 och 3 §§ lagen

 2. den rätt till utdelning (1995:1570) om

som gjorda förlagsinsatser medlemsbanker eller 4 kap.

medför, samt 1 och 3 §§ lagen (1987:667)

 3. summan av de om ekonomiska föreningar,

förlagsinsatser som har 2. den rätt till

sagts upp och skall lösas in utdelning som gjorda

under de två närmast följandeförlagsinsatser medför, samt

räkenskapsåren. 3. summan av de

 förlagsinsatser som har

 sagts upp och skall lösas

 in under de två närmast

 följande räkenskapsåren.

 7 kap.

 1 §

 Kreditinstitut och värdepappersbolag som är moderföretag och sådana

finansiella holdingföretag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket skall för varje

räkenskapsår upprätta koncernredovisning enligt denna lag, om inte annat följer

av 5 §.

-------------------------------------------------------

 För moderföretag som enligt För moderföretag som

10 kap. 3 § fjärde stycket enligt 10 kap. 3 § fjärde

aktiebolagslagen stycket aktiebolagslagen

(1975:1385) eller 4 kap. 3 § (1975:1385), 4 kap. 3 §

andra stycket lagen andra stycket lagen

(1980:1103) om (1980:1103) om årsredovis-

årsredovisning m.m. i vissa ning m.m. i vissa företag

företag är skyldiga att ha eller 8 kap. 5 § tredje

auktoriserad revisor, skall stycket lagen (1987:667)

även en finansieringsanalys om ekonomiska föreningar är

ingå i koncernredovisningen. skyldiga att ha auktorise-

 rad revisor, skall även en

 finansieringsanalys ingå i

 koncernredovisningen.

 För finansiella holdingföretag som avses i 1 kap. 1 § andra stycket och

omfattas av lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för

kreditinstitut och värdepappersbolag, skall även en kapitaltäckningsanalys

enligt 6 kap. 3 § ingå i koncernredovisningen.

 8 kap.

 1 §

 Finansinspektionen är registreringsmyndighet för banker och hypoteksinstitut.

 Patent- och registreringsverket är registreringsmyndighet för övriga företag

som omfattas av denna lag. För dessa skall 8 kap. årsredovisningslagen

(1995:1554) tillämpas i stället för 2 - 8 §§ nedan.

-------------------------------------------------------

 Vid tillämpningen av 8

 kap. 6 § års-

 redovisningslagen om förse-

 ningsavgifter skall

 kreditmarknadsföretag och

 värdepappersbolag alltid

 anses som publika företag.

 9 kap.

 1 §4

-------------------------------------------------------

 Bankaktiebolag, Banker,

sparbanker, medlemsbanker kreditmarknadsföretag,

och hypoteksinstitut skall hypoteksinstitut och

minst en gång under ett rä- värdepappersbolag skall

kenskapsår som omfattar mer minst en gång under ett

än tio månader avge en räkenskapsår som omfattar

särskild redovisning mer än tio månader avge en

(delårsrapport) enligt denna särskild redovisning

lag. Detsamma skall gälla (delårsrapport) enligt

aktiebolag som omfattas av denna lag. Detsamma skall

denna lag, om bolaget är gälla övriga aktiebolag som

skyldigt att ha auktorise- omfattas av denna lag, om

rad revisor enligt 10 kap. bolaget är skyldigt att ha

3 § andra eller fjärde styck-auktoriserad revisor

et aktiebolagslagen enligt 10 kap. 3 § andra

(1975:1385). eller fjärde stycket aktie-

 bolagslagen (1975:1385).

 3 §5

-------------------------------------------------------

 De i 2 § angivna De i 2 § angivna

bestämmelserna i 9 kap. års- bestämmelserna i 9 kap. års-

redovisningslagen redovisningslagen

(1995:1554) skall tillämpas (1995:1554) skall tillämpas

med följande avvikelser: med följande avvikelser:

 1. Utöver vad som följer av 1. Utöver vad som följer

2 § första stycket om av 2 § första stycket om

tillhandahållande av del- tillhandahållande av del-

årsrapport skall delårsrap- årsrapport skall delårsrap-

porten i banker och hypo- porten

teksinstitut genast lämnas - i banker, kreditmark-

även till de huvudmän och nadsföreningar och hypotek-

medlemmar som begär det samt sinstitut genast lämnas även

sändas in till Finansinspek- till de huvudmän och med-

tionen så snart det kan ske. lemmar som begär det, samt

 2. Uppgifter för koncern - i banker och

enligt 3 § andra stycket hypoteksinstitut sändas in

skall alltid lämnas av ett till Finansinspektionen så

moderföretag som är bank snart det kan ske.

eller hypoteksinstitut. 2. Uppgifter för koncern

 enligt 3 § andra stycket

 skall alltid lämnas av ett

 moderföretag som är bank,

 kreditmarknadsföretag,

 hypoteksinstitut eller vär-

 depappersbolag.

 3. I delårsrapporten skall, utöver vad som anges i 3 §, uppgifter lämnas om

utvecklingen av inlåningen och utlåningen sedan föregående räkenskapsårs utgång.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997 och tillämpas första gången för

räkenskapsår som inleds närmast efter den 30 juni 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse 1996:1145.

2Senaste lydelse 1995:1591.

3Senaste lydelse 1995:1591.

4Senaste lydelse 1995:1591.

5Senaste lydelse 1995:1591.

 5

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1385) om

Sveriges riksbank

 Härigenom föreskrivs att 3 § lagen (1988:1385) om Sveriges riksbank skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 §1

 Med bankinstitut förstås i denna lag bankaktiebolag, sparbanker, medlemsbanker

och utländska bankföretag som med stöd av 1 kap. 4 eller 5 § bankrörelselagen

(1987:617) driver bankrörelse från

filial här i landet.

-------------------------------------------------------

 Med kreditinstitut förstås Med kreditinstitut förstås

bankinstitut, bankinstitut,

kreditmarknadsbolag, kreditmarknadsföretag,

värdepappersinstitut, värdepappersinstitut,

allmänna pensionsfonden, allmänna pensionsfonden,

försäkringsföretag med svenskförsäkringsföretag med svensk

koncession, landshypoteks- koncession, landshypoteks-

och och

stadshypoteksinstitutio- stadshypoteksinstitutio-

nerna, Svenska nerna, Svenska

skeppshypotekskassan samt skeppshypotekskassan samt

utländska företag som med stödutländska företag som med

av 2 kap. 8, 9 eller 10 § stöd av 2 kap. 8, 9 eller

lagen (1992:1610) om 10 § lagen (1992:1610) om

kreditmarknadsbolag driver finansieringsverksamhet

verksamhet från filial i driver verksamhet från

Sverige. filial i Sverige.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse 1995:1576

 6

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1995:1570) om

medlemsbanker

 Härigenom föreskrivs att 5 kap 1 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 kap.

 1 §

 En medlemsbank kan i stadgarna föreskriva att kapital får tillskjutas, utöver

vad som följer av 2 kap. 4 § första stycket 5, genom särskilda insatser

(förlagsinsatser) och att sådana insatser får tillskjutas även av andra än

medlemmar.

 Förlagsinsatser får tillskjutas med högst ett så stort belopp att summan av

gjorda förlagsinsatser efter tillskottet uppgår till högst det belopp som svarar

mot summan av andra då inbetalda insatser än förlagsinsatser i medlemsbanken.

-------------------------------------------------------

 En förlagsinsats skall

 alltid fullgöras i pengar.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

 7

2.5 Förslag till lag om ändring i lagen (1987:667) om

ekonomiska föreningar

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar

 dels att 4 kap 3 §, 8 kap. 13 §, 10 kap. 6 §, 11 kap. 7 och 12 §§ samt 13 kap.

1 § skall ha följande lydelse,

 dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 9 kap. 17 §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 4 kap.

 3 §

-------------------------------------------------------

 En medlem, som deltar i En medlem, som deltar i

föreningen med högre föreningen med högre

insatsbelopp än han är insatsbelopp än han är

skyldig att delta med, har skyldig att delta med, har

rätt att efter uppsägning få rätt att efter uppsägning få

ut överskjutande belopp utan ut överskjutande belopp

att avgå ur föreningen. utan att avgå ur föreningen.

Beträffande uppsägningen samtBeträffande uppsägningen

medlemmens rätt att få ut detsamt medlemmens rätt att få

uppsagda beloppet och hans ut det uppsagda beloppet

skyldighet att betala och hans skyldighet att

tillbaka betala tillbaka

vad han har fått ut tillämpasvad han har fått ut

1 och 2 §§ samt 3 kap. 4 § tillämpas 1 och 2 §§ samt 3

första stycket. kap. 4 § första stycket.

Sexmånadersfristen enligt 1 §Sexmånadersfristen enligt 1 §

skall därvid räknas från skall därvid räknas från

utgången av det räkenskapsår utgången av det räkenskapsår

som sedan uppsägningen har som sedan uppsägningen har

gjorts slutar näst efter en gjorts slutar näst efter en

månad eller den längre tid, månad eller den längre tid,

högst sex månader, som har högst sex månader, som har

bestämts i stadgarna. bestämts i stadgarna. En

 kreditmarknadsförening får

 betala ut ett sådant belopp

 endast om det kan ske med

 hänsyn till bestämmelserna

 om kapitaltäckning i lagen

 (1994:2004) om kapitaltäck-

 ning och stora ex-

 poneringar för kredit-

 institut och värdepappers-

 bolag.

 8 kap.

 13 §1

 Revisorerna skall för varje räkenskapsår avge en revisionsberättelse till

föreningsstämman. Berättelsen skall överlämnas till föreningens styrelse senast

två veckor före den ordinarie föreningsstämman. Revisorerna skall inom samma tid

till styrelsen återlämna de redovisningshandlingar som har överlämnats till dem.

-------------------------------------------------------

 Revisionsberättelsen skall Revisionsberättelsen

innehålla ett uttalande om skall innehålla ett

huruvida årsredovisningen uttalande om huruvida

har upprättats enligt denna årsredovisningen har

lag eller, i fall som avses upprättats enligt denna lag

i 9 kap. 15 och 16 §§, enligteller, i fall som avses i

årsredovisningslagen 9 kap. 15-17 §§, enligt

(1995:1554). Innehåller inte tilllämplig årsredovisnings-

årsredovisningen sådana lag. Innehåller inte

upplysningar som skall läm- årsredovisningen sådana upp-

nas enligt 9 kap. eller, i lysningar som skall lämnas

fall som avses i 9 kap. 15 enligt 9 kap. eller, i

och 16 §§, enligt årsredovis-fall som avses i 9 kap.

ningslagen, skall reviso- 15-17 §§, enligt tillämplig

rerna ange detta och lämna årsredovisningslag, skall

behövliga upplysningar i sin revisorerna ange detta och

berättelse, om det kan ske. lämna behövliga upplysningar

 Har revisorerna vid sin i sin berättelse, om det

granskning funnit att någon kan ske.

åtgärd eller försummelse som Har revisorerna vid sin

kan föranleda ersättnings- granskning funnit att någon

skyldighet ligger en åtgärd eller försummelse som

styrelseledamot eller kan föranleda ersättnings-

verkställande direktören tillskyldighet ligger en

last eller att en sty- styrelseledamot eller

relseledamot eller verkstäl- verkställande direktören

lande direktören på annat sätttill last eller att en

har handlat i strid mot styrelseledamot eller

denna lag eller, i fall som verkställande direktören på

avses i 9 kap. 15 och 16 §§, annat sätt har handlat i

mot årsredovisningslagen strid mot denna lag eller,

eller mot stadgarna, skall i fall som avses i 9 kap.

det anmärkas i berättelsen. 15-17§§, mot till-lämplig

Revisionsberättelsen skall årsredovisningslag eller

även innehålla ett uttalande mot stadgarna, skall det

i frågan om ansvarsfrihet föranmärkas i berättelsen.

styrelseledamöterna och Revisionsberättelsen skall

verkställande direktören. även innehålla ett uttalande

Revisorerna kan även i övrigti frågan om ansvarsfrihet

i berättelsen anteckna de för styrelseledamöterna och

upplysningar som de önskar verkställande direktören.

meddela medlemmarna. Revisorerna kan även i

 övrigt i berättelsen

 anteckna de upplysningar

 som de önskar meddela

 medlemmarna.

 I revisionsberättelsen skall också anmärkas om revisorerna funnit att

föreningen inte har fullgjort sin skyldighet

 1. att göra avdrag för preliminär A-skatt eller kvarstående skatt enligt

uppbördslagen (1953:272),

 2. att anmäla sig för registrering enligt 14 kap. 2 § mervärdesskattelagen

(1994:200),

 3. att lämna uppgift enligt 54 § 1 mom. uppbördslagen eller 4 § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller särskild

deklaration enligt 14 kap. 3 § mervärdesskattelagen, eller

 4. att i rätt tid betala skatter och avgifter som avses i 1--3.

 Om revisionsberättelsen innehåller anmärkning om att föreningen inte har

fullgjort någon sådan skyldighet som avses i fjärde stycket 1--4, skall

revisorerna genast sända in en avskrift av den till skattemyndigheten.

 Revisionsberättelsen skall innehålla särskilda uttalanden om fastställande av

balansräkningen och resultaträkningen samt om det förslag till dispositioner

beträffande föreningens vinst eller förlust som har lagts fram i

förvaltningsberättelsen.

 I en moderförening skall revisorerna avge en särskild revisionsberättelse

beträffande koncernen. Härvid skall första--tredje och sjätte styckena

tillämpas.

 Om anmälan har gjorts enligt 8 § tredje eller femte stycket, skall revisor

till revisionsberättelsen foga avskrift av anmälningen.

 9 kap.

 17 §

-------------------------------------------------------

 Detta kapitel är inte

 tillämpligt på föreningar

 som avses i 1 kap. 1 §

 första stycket lagen

 (1995:1559) om

 årsredovisning i

 kreditinstitut och

 värdepappersbolag.

 10 kap.

 6 §2

-------------------------------------------------------

 Till reservfonden skall Till reservfonden skall

avsättas minst fem procent avsättas minst fem procent,

av den del av föreningens i kreditmarknadsförening

nettovinst för året som inte dock minst tio procent, av

går åt för att täcka en den del av föreningens

balanserad förlust. Vid nettovinst för året som inte

avsättning till reservfonden går åt för att täcka en

skall till nettovinsten balanserad förlust. Vid av-

räknas även gottgörelser. Upp-sättning till reservfonden

går reservfonden till minst skall till nettovinsten

tjugo pro cent av det räknas även gottgörelser.

inbetalda insatskapitalet Uppgår reservfonden till

behöver sådan avsättning tillminst tjugo procent av det

reservfond som avses i inbetalda insatskapitalet

detta stycke inte ske, om behöver sådan avsättning till

summan av reservfonden och reservfond som avses i

det inbetalda insatska- detta stycke inte ske, om

pitalet uppgår antingen till summan av reservfonden och

minst fyrtio procent av det inbetalda insatska-

nettovärdet på föreningens pitalet uppgår antingen

tillgångar eller till minst till minst fyrtio procent

samma belopp som föreningens av nettovärdet på föreningens

skulder och avsättningar tillgångar eller till minst

enligt balansräkningen. samma belopp som förening-

 ens skulder och av-

 sättningar enligt

 balansräkningen. I en

 kreditmarknadsförening

 behöver avsättning inte

 heller göras enligt detta

 stycke om reservfonden

 uppgår till minst tio pro-

 cent av föreningens utlåning

 vid utgången av det närmast

 föregående räkenskapsåret.

 Till reservfonden skall vidare avsättas det belopp som

 1. medlem vid avgång ur föreningen inte får tillbaka av sina insatser,

 2. förlagsandelsinnehavare inte får ut vid inlösen av en förlagsinsats,

 3. enligt stadgarna skall avsättas till reservfonden,

 4. enligt beslut av föreningsstämman i övrigt skall föras över från det i

balansräkningen redovisade fria egna kapitalet till reservfonden.

 Reservfonden får enligt beslut av föreningsstämman sättas ned endast för att

täcka sådan förlust enligt den fastställda balansräkningen som inte

kan täckas av fritt eget kapital.

 Vid tillämpningen av första stycket skall belopp som i balansräkningen har

tagits upp under rubriken Avsatt till pensioner eller sådan delpost som avses i

8 a § lagen (1967:531) om tryggande av pensionsutfästelse m.m. inte räknas som

skuld eller avsättning i den mån det överstiger det belopp under vilket posten

enligt 7 § första stycket lagen om tryggande av pensionsutfästelse m. m. inte

får nedbringas.

 Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får medge en förening

eller vissa grupper av föreningar undantag helt eller delvis från bestämmelserna

i första- tredje styckena, om det finns synnerliga skäl till det med hänsyn till

arten av föreningsverksamheten och övriga

omständigheter.

 11 kap.

 7 §

 När föreningsstämman har fattat beslut om likvidation skall detta genom

stämmans försorg genast anmälas till rätten. Denna skall därefter utan dröjsmål

utse en eller flera likvidatorer. En domstol som fattar beslut att föreningen

skall träda i likvidation skall samtidigt utse en eller flera likvidatorer.

Likvidatorerna träder i styrelsens och verkställande direktörens ställe och har

i uppgift att genomföra likvidationen.

 Om en förening som har trätt i likvidation saknar till registret anmäld

behörig likvidator, skall rätten förordna en eller flera likvidatorer efter

anmälan av registreringsmyndigheten eller ansökan av föreningsmedlem, borgenär

eller annan vars rätt kan vara beroende av att det finns någon som kan företräda

föreningen.

 Likvidatorerna skall genast för registrering anmäla beslut om likvidation och

förordnande av likvidator.

-------------------------------------------------------

 Bestämmelserna i denna lag Bestämmelserna i denna

om styrelse och lag och tillämplig

styrelseledamöter tillämpas påårsredovisningslag om

likvidatorerna, i den mån styrelse och styrelseleda-

inte annat följer av detta möter tilllämpas på

kapitel. likvidatorerna, i den mån

 inte annat följer av detta

 kapitel.

 Ett uppdrag att vara revisor upphör inte genom att föreningen träder i

likvidation. Bestämmelserna i 8 kap. tillämpas under likvidationen.

 Revisionsberättelsen skall innehålla ett uttalande huruvida enligt

revisorernas mening likvidationen onödigt fördröjs.

 12 §3

-------------------------------------------------------

 Likvidatorerna skall för Likvidatorerna skall för

varje räkenskapsår avge en varje räkenskapsår avge en

årsredovisning, som skall årsredovisning, som skall

läggas fram på den ordinarie läggas fram på den ordinarie

föreningsstämman för godkän- föreningsstämman för godkän-

nande. I fråga om likvidato- nande. I fråga om likvida-

rernas redovisning och dess torernas redovisning och

behandling på föreningsstämmandess behandling på

tillämpas inte 7 kap. 4 § föreningsstämman tillämpas

andra stycket 1 och 2, 9 inte 7 kap. 4 § andra

kap. 9 § andra stycket 7, 9 §stycket 1 och 2, 9 kap. 9 §

tredje och fjärde styckena andra stycket 7, 9 § tredje

samt 10 och 11 §§. och fjärde styckena samt 10

 och 11 §§. I förekommande

 fall skall inte heller

 bestämmelserna i 2 kap. 1 §

 tredje stycket, 5 kap. 17

 - 23 §§, 6 kap. 3 § årsredo-

 visningslagen (1995:1554)

 eller 5 kap. 2 § 3 och 6

 kap. 2 och 3 §§ lagen

 (1995:1559) om årsredovis-

 ning i kreditinstitut och

 värdepappersbolag tillämpas.

 I balansräkningen tas det egna kapitalet upp i en post, varvid insatskapitalet

anges inom linjen och i förekommande fall delas upp på medlemsinsatskapital och

förlagsinsatskapital.

 Ingen tillgång får tas upp till ett högre värde än den beräknas inbringa efter

avdrag för försäljningskostnaderna. Om en tillgång kan beräknas inbringa ett

väsentligt högre belopp än det värde som har tagits upp i balansräkningen eller

om för en skuld eller en likvidationskostnad kan

beräknas åtgå ett belopp som väsentligt avviker från den redovisade skulden

eller avsättningen, skall vid tillgångs- eller skuld- eller avsättningsposten

det beräknade beloppet anges inom linjen.

 13 kap.

 1 §4

-------------------------------------------------------

 Om en styrelseledamot Om en styrelseledamot

eller verkställande eller verkställande

direktören uppsåtligen eller direktören uppsåtligen eller

av oaktsamhet skadar före- av oaktsamhet skadar före-

ningen då han fullgör sitt ningen då han fullgör sitt

uppdrag, skall han ersätta uppdrag, skall han ersätta

skadan. Detsamma gäller när skadan. Detsamma gäller när

skadan tillfogas en före- skadan tillfogas en före-

ningsmedlem eller någon ningsmedlem eller någon

annan genom överträdelse av annan genom överträdelse av

denna lag eller, i fall som denna lag eller, i fall

avses i 9 kap. 15 och 16 som avses i 9 kap. 15-17 §§,

§§,tillämplig årsredovis- tillämplig årsredovisnings-

ningslag eller genom överträ-lag eller genom överträdelse

delse av stadgarna. av stadgarna.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse 1996:1142

2Senaste lydelse 1996:1142.

3Senaste lydelse 1996:1142.

4Senaste lydelse 1996:1142.

 8

2.6 Förslag till lag om ändring i föräldrabalken

 Härigenom föreskrivs att 13 kap. 5 § föräldrabalken skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 13 kap.

 5 §1

 Den omyndiges tillgångar får utan samtycke av överförmyndaren placeras i

 1. skuldförbindelser som har utfärdats eller garanterats av stat eller kommun,

-------------------------------------------------------

 2. skuldförbindelser som 2. skuldförbindelser som

har utfärdats av Sveriges har utfärdats av Sveriges

Allmänna hypoteksbank, Allmänna hypoteksbank,

Svenska skeppshy- Svenska skeppshypo-

potekskassan eller av en tekskassan eller av en

bank eller av ett bank eller av ett

kreditmarknadsbolag enligt kreditmarknadsföretag

lagen (1992:1610) om enligt lagen (1992:1610)

kreditmarknadsbolag eller om finansieringsverksamhet

av ett utländskt bankföretag eller av ett utländskt

eller ett annat utländskt bankföretag eller ett annat

kreditinstitut som är under- utländskt kreditinstitut

kastat en offentlig som är underkastat en

reglering som väsentligen offentlig reglering som vä-

stämmer överens med den som sentligen stämmer överens

gäller för banker eller andramed den som gäller för

kreditinstitut här i landet, banker eller andra kredit-

med undantag för förlagsbevisinstitut här i landet, med

eller andra skuld- undantag för förlagsbevis

förbindelser som medför rätt eller andra skuld-

till betalning först efter förbindelser som medför rätt

utfärdarens övriga till betalning först efter

fordringsägare, eller utfärdarens övriga

 fordringsägare, eller

 3. andelar i en värdepappersfond som avses i lagen (1990:1114) om

värdepappersfonder eller i ett utländskt fondföretag som är underkastat en

offentlig reglering som väsentligen stämmer överens med den som gäller för

värdepappersfonder här i landet.

 Den omyndiges tillgångar får vidare utan överförmyndarens samtycke användas

för allemanssparande enligt lagen (1983:890) om allemanssparande eller lånas ut

mot säkerhet av panträtt på grundval av inteckning i fast egendom inom sextio

procent av det senast fastställda taxeringsvärdet.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse 1994:1433.

 9

2.7 Förslag till lag om ändring i kreditupplysningslagen

(1973:1173)

 Härigenom föreskrivs att 3 och 5a §§ kreditupplysningslagen (1973:1173)1 skall

ha följande lydelse.

Lydelse enligt prop. 1996/97:65Föreslagen lydelse

 3§2

 Kreditupplysningsverksamhet får bedrivas endast efter tillstånd av

Datainspektionen.

 Datainspektionens tillstånd behövs dock inte för följande företag, om deras

grundläggande tillstånd omfattar kreditupplysningsverksamhet:

 1. en svensk bank,

 2. ett utländskt bankföretag som har tillstånd att driva verksamhet i Sverige

enligt 1 kap. 4 § bankrörelselagen (1987:617),

 3. ett utländskt bankföretag som driver verksamhet i Sverige enligt 1 kap. 5 §

bankrörelselagen,

-------------------------------------------------------

 4. ett 4. ett

kreditmarknadsbolag, kreditmarknadsföretag,

 5. ett utländskt 5. ett utländskt

kreditinstitut som har kreditinstitut som har

tillstånd att driva finans- tillstånd att driva finans-

ieringsverksamhet i Sverige ieringsverksamhet i Sveri-

enligt 2 kap. 8 § lagen ge enligt 2 kap. 8 § lagen

(1992:1610) om kreditmark- (1992:1610) om finan-

nadsbolag eller sieringsverksamhet eller

 6. ett utländskt kreditinstitut som driver verksamhet i Sverige enligt 2 kap.

9 § lagen om kreditmarknadsbolag.

 Ett företag som avses i andra stycket 1, 2, 4 eller 5 får börja bedriva

kreditupplysningsverksamhet två månader efter det att Datainspektionen har tagit

emot en anmälan från företaget om att det avser att bedriva sådan verksamhet.

 Tillstånd behövs inte för kreditupplysningsverksamhet, i den mån den bedrivs

genom offentliggörande av kreditupplysning på ett sådant sätt som avses i tryck-

frihetsförordningen eller yttrandefrihetsgrundlagen.

 5 a §

-------------------------------------------------------

 Vad som gäller om Vad som gäller om

tystnadsplikt i bankers, tystnadsplikt i bankers,

kreditmarknadsbolags och kreditmarknadsföretags och

värdepappersbolags verksam- värdepappersbolags verksam-

het hindrar inte att het hindrar inte att

uppgifter om lämnade uppgifter om lämnade

krediter, betalningsförsum- krediter, betalningsförsum-

melser och kreditmissbruk melser och kreditmissbruk

utväxlas för utväxlas för

kreditupplysningsändamål inomkreditupplysningsändamål

en krets som utgörs av dessa inom en krets som utgörs av

företag samt sådana företag dessa företag samt sådana

som har tillstånd av företag som har tillstånd av

Datainspektionen enligt 3 § Datainspektionen enligt 3 §

första stycket. första stycket.

 I den krets som anges i I den krets som anges i

första stycket ingår även första stycket ingår även

utländska bankföretag som utländska bankföretag som

avses i 1 kap. 4 och 5 §§ avses i 1 kap. 4 och 5 §§

bankrörelselagen (1987:617), bankrörelselagen

kreditinstitut som avses i (1987:617), kreditinstitut

2 kap. 8 och 9 §§ lagen som avses i 2 kap. 8 och

(1992:1610) om kreditmark- 9 §§ lagen (1992:1610) om

nadsbolag samt utländska finansieringsverksamhet

företag som avses i 1 kap. samt utländska företag som

3 c § och 2 kap. 7 § lagen avses i 1 kap. 3 c § och

(1991:981) om värdepappers- 2 kap. 7 § lagen (1991:981)

rörelse. om värdepappersrörelse.

 Bestämmelser om användningen av uppgifter om betalningsförsummelser och

kreditmissbruk finns även i 7 §.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Lagen omtryckt 1981:737

Senaste lydelse av 3 § 1992:1616

2 Senaste lydelse 1992:1616

 10

2.8 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs att 8 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100)1 skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 8 kap.

 5 §2

 Sekretess gäller i statlig myndighets verksamhet, som består i tillstånds-

givning eller tillsyn med avseende på bank- och kreditväsendet, värdepap-

persmarknaden eller försäkringsväsendet, för uppgift om

 1. affärs- eller driftförhållanden hos den som myndighetens verksamhet avser,

om det kan antas att han lider skada om uppgiften röjs,

 2. ekonomiska eller personliga förhållanden för annan, som har trätt i

affärsförbindelse eller liknande förbindelse med den som myndighetens verksamhet

avser.

-------------------------------------------------------

 I ärende hos statlig I ärende hos statlig

myndighet om innehav av myndighet om innehav av

aktier i bankaktiebolag, aktier i bankaktiebolag,

kreditmarknadsbolag, värde- kreditmarknadsbolag, värde-

pappersbolag och i pappersbolag och

försäkringsaktiebolag gäller försäkringsaktiebolag, eller

sekretess för uppgift om av andelar i medlemsbank

enskilds personliga eller eller kreditmark-

ekonomiska förhållanden om nadsförening gäller sekre-

det kan antas att den tess för uppgift om

enskilde lider skada eller enskilds personliga eller

men om uppgiften röjs. Sek- ekonomiska förhållanden om

retess gäller inte för beslutdet kan antas att den en-

av myndigheten och inte skilde lider skada eller

heller för uppgift som men om uppgiften röjs. Sek-

erhållits från annan retess gäller inte för

myndighet om uppgiften inte beslut av myndigheten och

är sekretessbelagd där. inte heller för uppgift som

 erhållits från annan

 myndighet om uppgiften

 inte är sekretessbelagd där.

 Sekretess gäller vidare i statlig myndighets verksamhet, som består i

övervakning enligt insiderlagen (1990:1342) eller kontroll enligt

valutaväxlingslagen (1996:1006), för sådan uppgift om enskilds ekonomiska eller

personliga förhållanden, vilken på begäran har lämnats av någon som är skyldig

att lämna uppgifter till myndigheten. Rör uppgiften den uppgiftsskyldige gäller

dock sekretess endast om denne kan antas lida skada eller men om uppgiften röjs

och sekretess inte motverkar syftet med uppgiftsskyldigheten.

 Sekretess gäller, i den mån riksdagen har godkänt avtal härom med främmande

stat eller mellanfolklig organisation, hos myndighet i verksamhet som avses i

första-tredje styckena för sådan uppgift om affärs- eller driftförhållanden och

ekonomiska eller personliga förhållanden som myndigheten erhållit enligt

avtalet. Samma sekretess gäller hos Finansinspektionen, i den mån regeringen

föreskriver det, om inspektionen från motsvarande utländsk myndighet erhållit

uppgifter enligt annat avtal. Föreskrifterna i 14 kap. 1-3 §§ får inte i fråga

om denna sekretess tillämpas i strid med avtalet.

 Regeringen kan för särskilt fall förordna om undantag från sekretessen enligt

första stycket 1, om den finner det vara av vikt att uppgiften lämnas.

 I fråga om uppgift i allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo år.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1992:1474.

2Senaste lydelse 1996:1007.

 11

2.9 Förslag till lag om ändring i lagen (1991:981) om

värdepappersrörelse

 Härigenom föreskrivs att i 1 kap. 3 d § lagen (1991:981) om värdepappers-

rörelse1 ordet "kreditmarknadsbolag" skall bytas ut mot "finansie-

ringsverksamhet".

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse av 1 kap. 3 d § 1994:2015

 12

2.10 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:160) om utländska filialer m.m.

 Härigenom föreskrivs att i 3 § lagen (1992:160) om utländska filialer m.m.1

ordet "kreditmarknadsbolag" skall bytas ut mot "finansieringsverksamhet".

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse av 3 § 1994:2016

 13

2.11 Förslag till lag om ändring i lagen (1993:768) om

åtgärder mot penningtvätt

 Härigenom föreskrivs att i 2 § lagen (1993:768) om åtgärder mot penningtvätt1

ordet "kreditmarknadsbolag" skall bytas ut mot "finansieringsverksamhet".

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse av 2 § 1996:1012

 14

2.12 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:2004) om

kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och

värdepappersbolag

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora

exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag

 dels att i 6 kap. 4 § ordet "kreditmarknadsbolag" skall bytas ut mot

"finansieringsverksamhet",

 dels att i 6 kap. 4 § ordet "kreditmarknadsbolags" skall bytas ut mot "kredit-

marknadsföretags",

 dels att 1 kap. 1 § och 2 kap. 6 § skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 kap.

 1 §1

 I denna lag betyder

 1. bank: bankaktiebolag, sparbank och medlemsbank,

-------------------------------------------------------

 2. kreditmarknadsbolag: 2. kreditmarknadsföretag:

ett svenskt aktiebolag som ett svenskt aktiebolag

har fått tillstånd att driva eller en svensk ekonomisk

finansieringsverksamhet förening som har fått

enligt lagen (1992:1610) om tillstånd att driva

kreditmarknadsbolag, finansieringsverksamhet

 enligt lagen (1992:1610)

 om finansieringsverksamhet

 (kreditmarknadsbolag

 respektive kre-

 ditmarknadsförening),

3. värdepappersbolag: ett svenskt aktiebolag som har fått tillstånd att driva

värdepappersrörelse enligt lagen (1991:981) om värdepappersrörelse,

-------------------------------------------------------

 4. kreditinstitut: bank, 4. kreditinstitut: bank,

kreditmarknadsbolag och kredit-

svenska skeppshypotek- marknadsföretag och svenska

skassan, skeppshypotekskassan,

 5. institut: kreditinstitut och värdepappersbolag,

-------------------------------------------------------

 6. finansiellt institut: 6. finansiellt institut:

ett svenskt eller utländskt ett svenskt eller utländskt

företag som inte är företag som inte är

kreditinstitut, kreditinstitut,

värdepappersbolag eller värdepappersbolag eller

motsvarande utländskt företagmotsvarande utländskt

och vars huvudsakliga företag och vars

verksamhet är att huvudsakliga verksamhet är

 - förvärva aktier eller att

andelar, - förvärva aktier eller

 - driva valutahandel, andelar,

 - driva - driva valutahandel,

värdepappersrörelse, utan att - driva

vara tillståndspliktigt en- värdepappersrörelse, utan

ligt 1 kap. 3 § lagen om att vara tillståndspliktigt

värdepappersrörelse, eller enligt 1 kap. 3 § lagen om

 - driva en eller flera av värdepappersrörelse, eller

de verksamheter som anges i - driva en eller flera

3 kap. 1 § andra stycket 2- av de verksamheter som

11 lagen om kredit- anges i 3 kap. 1 § andra

marknadsbolag, utan att stycket 2-11 lagen om fi-

vara tillsynspliktigt nansieringsverksamhet,

enligt 1 kap. 2 § samma lag, utan att vara tillsyns-

 pliktigt enligt 1 kap. 2 §

 samma lag,

 7. holdingföretag med finansiell verksamhet: ett finansiellt institut som har

minst ett dotterföretag som är kreditinstitut, värdepappersbolag eller

motsvarande utländskt företag och vars dotterföretag även i övrigt uteslutande

eller huvudsakligen utgörs av sådana företag eller finansiella institut,

 8. holdingföretag med blandad verksamhet: ett svenskt eller utländskt

moderföretag som inte är kreditinstitut, värdepappersbolag, motsvarande

utländskt företag eller holdingföretag med finansiell verksamhet, men som har

minst ett dotterföretag som är kreditinstitut, värdepappersbolag eller

motsvarande utländskt företag,

 9. anknutet företag: ett svenskt eller utländskt företag vars huvudsakliga

verksamhet består i att äga eller förvalta fast egendom, tillhandahålla

datatjänster eller bedriva annan liknande verksamhet som har samband med ett

eller flera kreditinstituts, värdepappersbolags eller motsvarande utländska

företags huvudsakliga verksamhet,

 10. ägarintresse: ett direkt eller indirekt innehav av 20 % eller mer av

rörsterna eller kapitalet i ett företag.

 2 kap.

 6 §1

 Kapitalbasen utgörs av summan av primärt och supplementärt kapital efter

avräkning enligt 7 § och 5 kap. 4 § tredje stycket 2. Det primära kapitalet

skall utgöra minst hälften av kapitalbasen.

-------------------------------------------------------

 Med primärt kapital avses: Med primärt kapital

 A. I bankaktiebolag, avses:

kreditmarknadsbolag och A. I bankaktiebolag,

värdepappersbolag eget kreditmarknadsbolag och

kapital med undantag för ku- värdepappersbolag eget

mulativa preferensaktier, i kapital med undantag för

sparbanker reservfonder, i kumulativa preferen-

medlemsbanker eget kapital saktier, i sparbanker re-

med undantag för för- servfonder, i medlems-

lagsinsatser samt i Svenska banker och kreditmark-

skeppshypotekskassan nadsföreningar eget kapital

kassans reservfond. Från med undantag för förlagsin-

eget kapital skall undantas satser samt i Svenska

uppskrivningsfonder. skeppshypotekskassan

 B. I banker, kreditmark- kassans reservfond. Från

nadsbolag och värdepappers- eget kapital skall

bolag kapitalandelen av undantas uppskrivnings-

skatteutjämningsreserv och fonder.

periodiseringsfond. B. I banker, kreditmark-

 C. I banker och nadsföretag och värdepap-

kreditmarknadsbolag persbolag kapitalandelen

kapitalandelen av det av skatteutjämningsreserv

belopp som svarar mot och periodiseringsfond.

bankens eller bolagets C. I banker och

reserver till följd av kreditmarknadsföretag

avskrivning på egendom som kapitalandelen av det

upplåtits till nyttjande. belopp som svarar mot

 bankens eller företagets

 reserver till följd av av-

 skrivning på egendom som

 upplåtits till nyttjande.

 Med supplementärt kapital avses värdet av förlagsandelslån, förlagslån och

andra skuldförbindelser med en ursprunglig löptid på minst fem år och med rätt

till betalning först efter institutets övriga borgenärer, dock sammanlagt högst

till ett belopp som motsvarar hälften av det primära kapitalet.

Förlagsandelslån, förlagslån och andra skuldförbindelser vilkas återstående

löptid understiger fem år får tas upp till ett belopp som motsvarar högst 20 %

av det nominella värdet för varje helt år som återstår till förfallodagen.

 Som primärt eller supplementärt kapital får dessutom, efter medgivande av

Finansinspektionen, räknas andra kapitaltillskott och reserver än som sägs i

andra och tredje styckena.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse 1995:1598

1Senaste lydelse 1995:1598

 15

2.13 Förslag till lag om ändring i försäkringsrörelselagen

(1982:713)

 Härigenom föreskrivs i fråga om försäkringsrörelselagen (1982:713)1 dels att i

7 kap. 10 § ordet "kreditmarknadsbolag" skall bytas ut mot "kreditmarknadsföre-

tag"

 dels att punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1626) om ändring

i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

 2. Äldre föreskrifter gäller 2. Äldre föreskrifter

fortfarande i fråga om gäller fortfarande i fråga

obligationer och om obligationer och

andra skuldförbindelser som andra skuldförbindelser som

utfärdats av utfärdats av

kreditaktiebolag före lagens kreditaktiebolag före

ikraftträdande. De äldre lagens ikraftträdande. De

föreskrifterna gäller även i äldre föreskrifterna gäller

fråga om obligationer och även i fråga om obligationer

andra skuldförbindelser som och andra skuldförbindelser

efter ikraftträdandet som efter ikraftträdandet

utfärdas av kreditaktiebolag utfärdas av

som driver verksamhet kreditaktiebolag som

enligt punkt 4 i över- driver verksamhet enligt

gångsbestämmelserna till punkt 4 i över-

lagen (1992:1610) om gångsbestämmelserna till

kreditmarknadsbolag eller lagen (1992:1610) om

av sådana kreditmark- finansieringsverksamhet

nadsbolag som vid lagens eller av sådana kreditmark-

ikraftträdande hade rätt att nadsbolag som vid lagens

driva verksamhet enligt ikraftträdande hade rätt att

lagen (1963:76) om driva verksamhet enligt

kreditaktiebolag. lagen (1963:76) om

 kreditaktiebolag.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1995:1567.

 Senaste lydelse 1995:779.

 16

2.14 Förslag till lag om ändring i lagen (1983:890) om

allemanssparande

 Härigenom föreskrivs att punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen

(1992:1629) om ändring i lagen (1983:890) om allemanssparande skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

 2. Äldre föreskrifter gäller 2. Äldre föreskrifter

fortfarande i fråga om gäller fortfarande i fråga

obligationer och om obligationer och

andra skuldförbindelser som andra skuldförbindelser som

utfärdats av utfärdats av

kreditaktiebolag före lagens kreditaktiebolag före

ikraftträdande. De äldre lagens ikraftträdande. De

föreskrifterna gäller även i äldre föreskrifterna gäller

fråga om obligationer och även i fråga om obligationer

andra skuldförbindelser som och andra skuldförbindelser

efter ikraftträdandet som efter ikraftträdandet

utfärdas av kreditaktiebolag utfärdas av

som driver verksamhet kreditaktiebolag som

enligt punkt 4 i över- driver verksamhet enligt

gångsbestämmelserna till punkt 4 i över-

lagen (1992:1610) om gångsbestämmelserna till

kreditmarknadsbolag eller lagen (1992:1610) om

av sådana kreditmark- finansieringsverksamhet

nadsbolag som vid lagens eller av sådana kreditmark-

ikraftträdande hade rätt att nadsbolag som vid lagens

driva verksamhet enligt ikraftträdande hade rätt att

lagen (1963:76) om kre- driva verksamhet enligt

ditaktiebolag. lagen (1963:76) om kre-

 ditaktiebolag.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

 17

2.15 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:403) om

beslutanderätt för kreditmarknadsbolag i fråga om

exportkredit i vissa fall

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1978:403) om beslutanderätt för

kreditaktiebolag i fråga om exportkredit i vissa fall1

 dels att i rubriken samt i 1 och 2 §§ ordet "kreditmarknadsbolag" skall bytas

ut mot "kreditmarknadsföretag,"

 dels att i punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen (1992:1625) om

ändring i nämnda lag ordet "kreditmarknadsbolag" skall bytas ut mot

"finansieringsverksamhet".

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse av 1 och 2 §§ 1992:1625

 18

2.16 Förslag till lag om ändring i lagen (1992:1624) om

ändring i lagen om (1972:262) om understödsföreningar

 Härigenom föreskrivs att punkten 2 i övergångsbestämmelserna till lagen

(1992:1624) om ändring i lagen (1972:262) om understödsföreningar skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

-------------------------------------------------------

 2. Äldre föreskrifter gäller 2. Äldre föreskrifter

fortfarande i fråga om gäller fortfarande i fråga

obligationer och andra om obligationer och andra

skuldförbindelser som utfär- skuldförbindelser som utfär-

dats av kreditaktiebolag dats av kreditaktiebolag

före lagens ikraftträdande. före lagens ikraftträdande.

De äldre föreskrifterna gällerDe äldre föreskrifterna

även i fråga om obligationer gäller även i fråga om

och andra skuldförbindelser obligationer och andra

som efter ikraftträdandet skuldförbindelser som efter

utfärdas av keditaktiebolag ikraftträdandet utfärdas av

som driver verksamhet keditaktiebolag som driver

enligt punkt 4 i övergångs- verksamhet enligt punkt 4

bestämmelserna till lagen i övergångsbestämmelserna

(1992:1610) om kreditmark- till lagen (1992:1610) om

nadsbolag eller av sådana finansieringsverksamhet

kreditmarknadsbolag som vid eller av sådana kreditmark-

lagens ikraftträdande hade nadsbolag som vid lagens

rätt att driva verksamhet ikraftträdande hade rätt att

enligt lagen (1963:76) om driva verksamhet enligt

kreditaktiebolag. lagen (1963:76) om kre-

 ditaktiebolag.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

 19

2.17 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att i 32 b § lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter1, övergångsbestämmelserna till lagen (1994:2012) om ändring i

nämnda lag samt punkten 3 i övergångsbestämmelserna till lagen (1995:576) om

ändring i nämnda lag, ordet "kreditmarknadsbolag" skall bytas ut mot

"finansieringsverksamhet".

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse av 32 b § 1995:1543.

 20

2.18 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:759) om

Sveriges allmänna hypoteksbank

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:759) om Sveriges allmänna

hypoteksbank1

 dels att i 1, 8, och 10 - 13 §§ ordet "kreditmarknadsbolag" i olika

böjningsformer skall bytas ut mot "kreditmarknadsföretag" i motsvarande

böjningsform,

 dels att i 13 § ordet "kreditmarknadsbolagskoncernens" skall bytas ut mot

"kreditmarknadsföretagskoncernens".

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse av 13 § 1995:1565

 21

2.19 Förslag till lag om ändring i aktiekontolagen

 (1989:827)

 Härigenom föreskrivs att i 2 kap 3 § aktiekontolagen (1989:827)1 ordet

"kreditmarknadsbolag" skall bytas ut mot "finansieringsverksamhet".

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

**FOOTNOTES**

1Senaste lydelse av 2 kap. 3 § 1996:750.

 22

2.20 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:764) om

företagsrekonstruktion

 Härigenom föreskrivs att i 3 § lagen (1996:764) om företagsrekonstruktion

ordet "kreditmarknadsbolag" skall bytas ut mot "kreditmarknadsföretag".

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

 23

 24

3 Ärendet och dess beredning

Våren 1992 tillkallades med stöd av regeringens bemyndigande en särskild

utredare (lagmannen Anders Nordström) med uppdrag att utreda behovet av

normgivning och tillsyn inom vissa delar av betalningsväsendet. I

tilläggsdirektiv 1993 utvidgades utredningens uppdrag till att omfatta en

översyn av den inlånings- och finansieringsverksamhet som drevs av sparkassor

och andra föreningar. I denna del härrörde utredningsbehovet från det faktum att

ett stort antal föreningar bedrev såväl in- som utlåningsverksamhet utanför

Finansinspektionens tillsyn. Med hänsyn också till de förpliktelser på det

finansiella området som Sverige alltsedan ingåendet av EES-avtalet åtagit sig

att respektera ansåg regeringen att det var nödvändigt att snarast utreda hur

sparkassorna och de övriga föreningar som bedrev inlånings- och

finansieringsverksamhet skulle regleras i framtiden.

 I maj 1994 överlämnade utredningen (Betaltjänstutredningen) ett delbetänkande,

Finansiella tjänster i förändring, SOU 1994:66, som behandlar bl.a. sådan

finansieringsverksamhet som bedrivs i föreningsform. Utredaren föreslog därvid

en lagstiftning som skulle möjliggöra bankverksamhet i ekonomisk förening.

Vidare föreslogs att lagen om kreditmarknadsbolag, som är tillämplig på

aktiebolag som bedriver finansieringsverksamhet utan att ta emot bankinlåning,

skulle göras associationsneutral så att den skulle kunna tillämpas inte bara på

aktiebolag utan även på ekonomiska föreningar.

 Efter att betänkandet remissbehandlats beslutade regeringen en proposition med

bl.a. ett förslag till lag om medlemsbanker, som i allt väsentligt följde

utredningens förslag till lag om andelsbanker (prop. 1995/96:74).Beträffande

utredningens föreslagna ändringar i lagen om kreditmarknadsbolag avstod

regeringen från att lägga fram något eget förslag av följande skäl. Riksdagen

stod i begrepp att anta en ny redovisningslagstiftning för aktiebolag och

finansiella företag. Lagstiftningen var föranledd av EG:s direktiv (86/635/EEG)

om årsbokslut och sammanställd redovisning för banker och andra finansiella

institut, det s.k. bankredovisningsdirektivet. De nya redovisningsreglerna hade

emellertid inte avpassats för de ekonomiska föreningar som enligt utredningens

förslag skulle tillåtas att bedriva finansieringsverksamhet. Regeringen

konstaterade att det skulle kräva ytterligare överväganden för att anpassa

förenings- och finansieringslagstiftningen till bankredovisningsdirektivets

krav. Med tanke på det behov som finns av en reform som gör det möjligt att

driva finansieringsverksamhet i den ekonomiska föreningens form uttalade

regeringen emellertid att den snarast ämnade återkomma till riksdagen med

förslag i ämnet (prop.1995/96:74 s. 120 f).

 Inom Finansdepartementet har utarbetats en promemoria med utkast till

lagrådsremiss om finansieringsverksamhet i ekonomisk förening samt vissa

ändringar i redovisningslagstiftningen på det finansiella området. Promemorian

har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanserna finns i bilaga 1.

Remissvaren finns tillgängliga i lagstiftningsärendet (dnr Fi 94/1942). Denna

lagrådsremiss innehåller förslag på de områden som har behandlats i promemorian,

med undantag för förslagen om ändrade regler för koncernredovisning för

finansiella holdingföretag samt för redovisning i understödsföreningar. Dessa

förslag har behandlats i regeringens proposition 1996/97:32 Redovisning i

ekonomiska föreningar och handelsbolag m.m, samt lett till lagstiftning såvitt

avser finansiella holdingföretag.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 16 januari 1997 att inhämta Lagrådets yttrande över

lagförslagen 1-18. Lagrådet har i yttrande den 30 januari lämnat förslagen utan

erinran. Lagförslagen 19 - 20 är av sådan beskaffenhet att Lagrådets hörande

skulle sakna betydelse.

4 Lag om finansieringsverksamhet

Regeringens förslag: Tillståndspliktig finansieringsverksamhet skall få bedrivas

i ekonomisk förening. Lagen (1992:1610) om kreditmarknadsbolag skall tillämpas

även på ekonomiska föreningar vilka bedriver tillståndspliktig

finansieringsverksamhet (kreditmarknadsföreningar). Lagen skall ändra namn till

lagen om finansieringsverksamhet. Vad som gäller för ekonomiska föreningar i

allmänhet skall som huvudregel tillämpas även på kreditmarknadsföreningar.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har i huvudsak tillstyrkt

förslaget eller lämnat det utan erinran.

 Skälen för regeringens förslag: Finansiell verksamhet i föreningsform har en

lång tradition här i landet. Föreningarna har varierat såväl i fråga om

verksamhetsinriktning som medlemssammansättning. De senaste årtiondena har bank-

eller annan finansieringsverksamhet i föreningsform bedrivits i huvudsak av

föreningsbanksrörelsen och av de tre hypoteksorganisationerna Stadshypotek,

Landshypotek och Skeppshypotek. Utöver dessa institut har det länge funnits

föreningar av varierande storlek och verksamhetsinriktning som genom att de har

riktat sig endast till sina medlemmar inte har underkastats auktorisationskrav

och tillsyn.

 De tre hypoteksinstituten har var för sig varit föremål för särskild

lagstiftning beträffande såväl verksamhets- som organisationsform. Genom

lagändringar 1992 och 1994 beslutade emellertid riksdagen att Stadshypotek resp.

Landshypotek skulle ombildas. Stadshypotek och Landshypotek bedriver numera sin

verksamhet huvudsakligen i aktiebolagsform. Landshypotek skall emellertid,

enligt riksdagens beslut, erbjudas lagliga förutsättningar att verka i den

ekonomiska föreningens form om företaget uppnår en viss angiven finansiell

stabilitet (se prop. 1993/94:216 s 26 ff, bet. 1993/94:NU27, rskr. 1993/94:446).

 Bankerna är sedan gammalt de enda företag som har rätt att från allmänheten ta

emot nominellt bestämd inlåning på konto om behållningen är tillgänglig med kort

varsel. Lagstiftaren har bedömt att denna verksamhet bör vara föremål för

särskilt sträng näringsrättslig reglering eftersom den är av vital betydelse för

betalningssystemets funktion. Vidare har konsumentkollektivet ett beaktansvärt

behov av att ha sina transaktionsmedel placerade i stabila penninginstitut. För

att få rätt att bedriva denna typ av inlåningsverksamhet krävs sålunda ett

särskilt tillstånd - s.k. bankoktroj. Med bankoktrojen följer emellertid också

rätt att bedriva en rad andra finansiella verksamheter. En bank får således

jämte inlåningsverksamheten bl.a. lämna och förmedla krediter, medverka vid

finansieringsverksamhet och ikläda sig garantiförpliktelser. Ett företag som

vill bedriva tillståndspliktig finansieringsverksamhet utan att samtidigt

bedriva bankinlåningsverksamhet behöver dock inte ansöka om bankoktroj. Ett

sådant företag måste i stället ha tillstånd enligt lagen om kreditmarknadsbolag

vars bestämmelser inte är lika begränsande som bankrörelselagens. Enligt lagen

om kreditmarknadsbolag kan endast aktiebolag komma i fråga för tillståndspliktig

finansieringsverksamhet.

 Bankverksamhet får däremot från och med den 1 januari 1996 bedrivas i

ekonomisk förening även utanför den numera till bankaktiebolag ombildade

föreningsbanksrörelsen. Motiven för denna lagstiftning har regeringen utvecklat

i prop. 1995/96:74 s 109 f:

 "Under våren 1994 behandlade riksdagen de kooperativa företagens ställning i

 förhållande till andra företagsformer. Näringsutskottet hade uttryckt sin

 positiva syn på den kooperativa företagsformen (bet. 1993/94:NU15). Enligt

 utskottets mening är det helt oacceptabelt om statsmakterna genom utformning

 av regelsystem som missgynnar den kooperativa företagsformen åstadkommer en

 styrning bort från denna företagsform. Utskottet hemställde att riksdagen

 genom ett uttalande till regeringen skulle klarlägga att de kooperativa

 företagen skall behandlas likvärdigt med andra företag. Riksdagen biföll

 utskottets hemställan (rskr. 1993/94:222).

 Vid bedömningen om en viss associationsform skall accepteras som grund för

 bankverksamhet är utgångspunkten att kravet på finansiell stabilitet inte får

 efterges. De krav som ansetts rimliga att ställa på finansiell verksamhet har

 manifesterats genom bl.a. regler om startkapital, rörelsens bedrivande och

 särskilda regler om avsättning till reservfond eller motsvarande. Dessa krav

 kan ställas på föreningar i lika hög grad som på aktiebolag.

 De skäl som i olika sammanhang har anförts mot tanken att bedriva bank-

 verksamhet i föreningsform går huvudsakligen ut på att aktiebolaget är

 överlägset föreningen beträffande förmågan att attrahera riskkapital. Vidare

 sägs att aktiebolaget utgör en etablerad och välkänd företagsform, vilket är

 en viktig förutsättning för all finansiell verksamhet. Det är i och för sig

 riktigt att aktiebolagsformen har fördelar framför föreningsformen när det

 gäller att från en bredare allmänhet uppbringa nytt riskkapital. Detta

 förhållande kan emellertid inte utgöra ett tillräckligt skäl att kategoriskt

 diskriminera föreningsformen i nu angivet avseende. Frågan om ett visst

 företag är lämpat för en viss verksamhet får bedömas utifrån företagets egna

 förutsättningar från fall till fall. Redan enligt gällande regler och praxis

 beviljas oktroj bara om bankföretagets kapital bedöms vara tillräckligt med

 hänsyn till den planerade verksamhetens omfattning och inriktning,

 innefattande rörelsens risknivå. Därvidlag kommer inte förhållandet att vara

 annorlunda för ekonomiska föreningar än för t.ex. bankaktiebolag."

 Enligt regeringens ovan återgivna motiv för att tillåta bankverksamhet i

ekonomisk förening är det förutsättningarna för det enskilda företaget och inte

den associationsrättsliga verksamhetsformen som skall avgöra om oktroj kan

beviljas för den tilltänkta verksamheten. Vidare har riksdagen uttalat att de

kooperativa företagen skall behandlas likvärdigt med andra företag.

 De skäl som talar för att bankverksamhet skall få drivas i den ekonomiska

föreningens form gör sig i lika hög grad gällande beträffande finansieringsverk-

samhet som kräver tillstånd enligt den nuvarande lagen om kreditmarknadsbolag.

Frågan om möjligheten att bedriva just finansieringsverksamhet i ekonomisk

förening har dessutom behandlats av riksdagen i samband med dess beslut om

ombildning av Landshypoteksinstitutionen. Riksdagen beslutade då - såsom nämnts

ovan - att Landshypoteks rörelse skall bedrivas i aktiebolag, men att om Lands-

hypotek så önskar och vissa kapitaltäckningskrav är uppfyllda, får Landshypotek

efter den 1 januari 1998 driva verksamheten i ekonomisk förening (prop.

1993/94:216, bet. 1993/94:NU27, rskr. 93/94:446).

 Mot bakgrund av det sagda bör möjligheten att bedriva tillståndspliktig

finansieringsverksamhet utan inslag av inlåningsrörelse öppnas även för

ekonomiska föreningar. Detta görs lämpligen, såsom Betaltjänstutredningen

föreslagit, genom att lagen om kreditmarknadsbolag görs tillämplig även på

ekonomiska föreningar, d.v.s sådana föreningar som avses i lagen (1987:667) om

ekonomiska föreningar. Med anledning av det utvidgade tillämpningsområdet bör

lagen om kreditmarknadsbolag ändra namn till det associationsneutrala lagen om

finansieringsverksamhet.

 På samma sätt som aktiebolagslagen (1975:1385) och vad som gäller för

aktiebolag i allmänhet reglerar de nuvarande kreditmarknadsbolagen om annat inte

har föreskrivits i lagen om kreditmarknadsbolag, skall vad som gäller för

ekonomiska föreningar i allmänhet - särskilt lagen (1987:667) om ekonomiska

föreningar - reglera de ekonomiska föreningar som bedriver tillståndspliktig

finansieringsverksamhet.

 Det är sålunda lagen om ekonomiska föreningar som bildar den

associationsrättsliga basen för de föreslagna kreditmarknadsföreningarna. Där

finns föreskrifter bl.a om föreningens bildande och organisation. Vidare finns

bestämmelser om insatskapital, vinstutdelning, fusion, likvidation, skadestånd

m.m. Bortsett från vad som anges i avsnitt 4.2 och 4.3 om reservfonder och

återbetalning av vissa insatser anser regeringen inte att det erfordras några

särregler för kreditmarknadsföreningarna i lagen om ekonomiska föreningar. I

lagen om kreditmarknadsbolag finns idag vissa bestämmelser av

associationsrättslig karaktär, exempelvis 2 kap. 5 § som föreskriver att ett

kreditmarknadsbolags styrelse skall ha minst fem ledamöter och att bolaget skall

ha en verkställande direktör. Dessa bestämmelser föreslås alltså bli tillämpliga

även på kreditmarknadsföreningarna. Tillämpliga redovisningsregler återfinns i

allt väsentligt i lagen (1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och

värdepappersbolag (se avsnitt 5).

4.1 Ägarprövningsregler

Regeringens förslag: Kreditmarknadsföreningarna skall omfattas av motsvarande

ägarprövningsregler och regler om förstärkt tillsyn som gäller för kreditmark-

nadsbolagen.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Endast hovrätten över Skåne och Blekinge har särskilt

berört detta avsnitt. Hovrätten har ställt sig tveksam till om det utifrån

civilrättsliga eller näringsrättsliga utgångspunkter är möjligt att tala om ett

kvalificerat innehav i en ekonomisk förening.

 Skälen för regeringens förslag: EG:s andra banksamordningsdirektiv (89/646/E-

EG) stadgar i artikel 11 skyldighet för medlemsländerna att föreskriva att

förvärvare av kvalificerat innehav i kreditinstitut skall underrätta landets

behöriga myndigheter om förvärvet. Sådan underrättelse skall också lämnas om

avsikten är att öka ett kvalificerat innehav så att andelen av rösterna eller

kapitalet kommer att uppgå till 20, 33 eller 50 procent eller så att

kreditinstitutet blir dotterföretag. Myndigheten skall vidare enligt direktivet

ha rätt att motsätta sig förvärvet med hänvisning till att förvärvaren inte

motsvarar kravet på en sund och ansvarsfull ledning av kreditinstitutet.

 Ägarprövningsregler har införts i såväl bankrörelselagen som lagen om kredit-

marknadsbolag. Vid tillkomsten av lagen (1995:1570) om medlemsbanker

konstaterade regeringen att även medlemsbanker, som ju är ett slags ekonomisk

förening, kunde komma att kontrolleras genom sådana innehav som avses i EG-

direktivet (se prop 1995/96:74 s. 112 f). Ägarprövningsreglerna har därför

gjorts tillämpliga även på medlemsbanker. Av samma skäl måste

ägarprövningsbestämmelser införas för de ekonomiska föreningar som bedriver

tillståndspliktig finansieringsverksamhet.

 Enligt 8 kap. 5 § sekretesslagen (1980:100) gäller sekretess i ärende hos

statlig myndighet om innehav av aktier i bl. a. bankaktiebolag och

kreditmarknadsbolag. Med hänsyn till att andelar i medlemsbanker och ekonomiska

föreningar skall kunna bli föremål för ägarprövning föreslås nu att

sekretessbestämmelsen utvidgas till att omfatta även ärenden om innehav av

andelar i sådana företag.

 I regeringens proposition 1995/96:173 föreslås ändrade regler på det

finansiella rättsområdet i syfte att stärka tillsynen över finansiella företag.

Propositionen har föranletts av bl.a ett nyligen antaget EG-direktiv som delvis

tar sikte på att förhindra uppkomsten av koncernstrukturer som kan försvåra

tillsynen över finansiella företag, det s.k. BCCI-direktivet (95/26/EG). I

propositionen har föreslagits flera lagändringar som berör kreditinstituten,

däribland kreditmarknadsbolagen. De nya föreskrifterna föreslås anpassas för att

kunna appliceras även på ekonomiska föreningar.

4.2 Insatskapital m.m.

Regeringens förslag: En insats i en kreditmarknadsförening skall alltid

fullgöras med pengar. Även en förlagsinsats i en medlemsbank måste fullgöras i

pengar. Överinsatser får återbetalas bara om det kan ske med hänsyn till

reglerna om kapitaltäckning. En kreditmarknadsförenings styrelse måste upprätta

kontrollbalansräkning om det kan antas att föreningen inte uppfyller kraven på

kapitaltäckning. Om antagandet är riktigt skall styrelsen underrätta

Finansinspektionen.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag, dock att frågan

om kravet på kontantinsatta förlagsinsatser inte behandlats i promemorian.

 Remissinstanserna: Endast Sveriges Advokatsamfund har berört detta avsnitt.

Samfundet anser att styrelseledamöter bör kunna hållas personligt ansvariga om

styrelsen underlåter att upprätta kontrollbalansräkning enligt förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: För en ekonomisk förenings förpliktelser

svarar endast föreningens tillgångar. I föreningens tillgångar får även inräknas

insatser (och avgifter) som har förfallit till betalning, även om de ännu inte

har betalats (1 kap. 3 § lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar). Lagen om

ekonomiska föreningar kräver alltså inte att insatserna måste vara inbetalda. En

fordran på en icke inbetald insats i en allmän ekonomisk förening får dock var-

ken redovisas som eget kapital eller tas upp som tillgång i föreningens

balansräkning eftersom en sådan ordning skulle ge föreningen sken av att ha en

starkare ställning än vad som är fallet (9 kap. 7 § lagen om ekonomiska före-

ningar; NJA II 1951 s. 22). Någon sådan bestämmelse har inte införts för

medlemsbankerna. I stället gäller för sådana banker att varje medlem måste

betala sin insats i pengar, se 1 kap. 4 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker.

Insatsreverser eller andra liknande löften om insatser har med hänsyn till

rörelsens karaktär inte ansetts få förekomma (jfr motiven till motsvarande

bestämmelser i äldre lag, prop. 1986/87:12 band 3 sid 7). Samma skäl för att

tillåta endast kontantbetalda insatser gör sig gällande även beträffande

kreditmarknadsföreningarna. En motsvarande föreskrift bör därför införas för

dessa föreningar.

 Bestämmelsen i lagen om medlemsbanker om att insatser alltid skall fullgöras

med pengar kan i sin nuvarande utformning förstås så att den omfattar endast

medlemsinsatser och inte sådana förlagsinsatser som avses i 5 kap. lagen om

medlemsbanker. Det finns inga skäl att på denna punkt skilja mellan

medlemsinsatser och förlagsinsatser. Bestämmelserna för medlemsbanker och

kreditmarknadsföreningar om kravet på kontantinsats bör därför utformas så att

de omfattar båda slagen av insatser.

 Reglerna om kreditmarknadsföreningars startkapital, kapitalbas och

kapitaltäckning föreslås i allt väsentligt överensstämma med vad som gäller för

kreditmarknadsbolagen. I föreningarna motsvaras aktiekapitalet av insatskapital.

Aktiekapitalet i ett kreditmarknadsbolag kan betalas ut till aktieägarna först

efter ett nedsättningsbeslut av rätten, något som förutsätter att borgenärerna

får full betalning eller att betryggande säkerhet ställs för deras fordringar.

Insatskapital i en ekonomisk förening kan däremot delas ut till avgående

medlemmar utan borgenärsgodkännande. En medlem som har avgått ur föreningen har

således - om annat inte föreskrivs i stadgarna - rätt att sex månader efter

avgången få ut sina medlemsinsatser, dock högst hans andel av föreningens egna

kapital, bortsett från vissa fonder och förlagsinsatserna (4 kap. 1 § lagen om

ekonomiska föreningar). Om föreningen försätts i konkurs på ansökan som gjorts

inom ett år från medlemmens avgång blir han återbetalningsskyldig i den mån det

krävs för att täcka föreningens skulder (4 kap. 2 § lagen om ekonomiska

föreningar). Denna ordning gäller även för medlemsbankerna. För dessa banker

gäller dessutom att insatser som medlemmen bidragit med utöver vad han är

skyldig till (överinsatser) får betalas ut endast om det kan ske med hänsyn till

reglerna om kapitaltäckning. Denna regel har tillkommit för att skydda

borgenärernas intressen. Med hänsyn till att kreditmarknadsföreningarna kan

förväntas driva verksamhet som är snarlik medlemsbankerna, innehållande bl.a.

upplåningsverksamhet från allmänheten, bör motsvarande regel tillämpas även på

kreditmarknadsföreningarna.

 För bankaktiebolagen och kreditmarknadsbolagen finns särskilda regler om

upprättande av kontrollbalansräkning när styrelsen finner skäl att anta att en

viss del av bolagets registrerade aktiekapital har förbrukats. De ekonomiska

föreningarnas insatskapital tillåts - i motsats till vad som gäller för bolagen

- variera över tiden beroende på förändringarna i medlemsantalet. Det vore

därför onaturligt att knyta an bestämmelsen om kontrollbalansräkning till

förändringar i insatskapitalet. I stället bör - på samma sätt som gäller för

medlemsbankerna - skyldigheten att upprätta kontrollbalansräkning inträda om det

finns anledning att anta att föreningen inte uppfyller kapitaltäckningskraven.

Om antagandet om föreningens ställning bekräftas skall styrelsen genast

underrätta Finansinspektionen. Såsom Sveriges Advokatsamfund har påpekat finns

det skäl som talar för att kreditföreningarna på samma sätt som aktiebolagen bör

omfattas av en regel som gör styrelsemedlemmarna personligt betalningsansvariga

om styrelsen underlåter att upprätta kontrollbalansräkning enligt förslaget. En

sådan ändring bör emellertid behandlas i ett större sammanhang tillsammans med

en översyn av motsvarande regler för medlemsbanker. Den nu pågående

banklagskommittén har i uppdrag bl.a. att se över sanktionssystemet för

kreditinstitut (dir. 1995:86). Regeringen förutsätter att kommittén i sin

översyn kommer att beröra även detta av samfundet uppmärksammade problem. I

detta sammanhang kan det även finnas anledning att överväga enhetliga

sanktionsregler för å ena sidan kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag och

å andra sidan övriga finansiella företag vid försummelse att sända in

redovisningshandlingar i tid (jfr avsnitt 5.3).

4.3 Reservfond

Regeringens förslag: En kreditmarknadsförening skall avsätta minst tio procent

av nettovinsten till reservfonden. Om reservfonden uppgår till tio procent av

föreningens utlåning behöver reservfondsavsättning inte ske.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.-

 Remissinstanserna: Endast Finansinspektionen har avstyrkt förslaget om

reservfonder i kreditmarknadsföretag. Inspektionen anser att kredit-

marknadsföreningar i likhet med medlemsbanker bör åläggas att avsätta minst

tjugofem procent av nettovinsten till reservfond intill dess översynen av

regelverket har slutförts.

 Skälen för regeringens förslag: Flera associationsformer omfattas av regler om

reservfond till vilken avsättning måste göras innan vinstutdelning får ske. För

banker återfinns regler om reservfond sålunda i bankaktiebolagslagen (1987:618)

och i lagen om medlemsbanker (1995:1570). För kreditmarknadsbolagen och

värdepappersbolagen finns motsvarande regler i aktiebolagslagen (1975:1385).

 I medlemsbanker utgör reservfonden vid sidan av insatskapital, upp-

skrivningsfond och fond för orealiserade vinster bankens bundna egna kapital som

alltså inte är tillgängligt för vinstutdelning. Till reservfonden skall enligt 8

kap. 6 § lagen om medlemsbanker avsättas minst tjugofem procent av den del av

medlemsbankens nettovinst för året till den del den inte går åt för att täcka en

balanserad förlust. Vid avsättning till reservfonden skall till nettovinsten

räknas även gottgörelser, d.v.s. ett slags överskottsutdelning i form av

återbäring eller liknande som grundas på rörelsens resultat. Uppgår reservfonden

till minst tio procent av medlemsbankens utlåning vid utgången av det närmast

föregående räkenskapsåret, behöver någon avsättning till reservfond inte göras.

 I bankaktiebolag och kreditmarknadsbolag skall avsättning till reservfond ske

med tio procent av den del av nettovinsten som inte går åt att täcka balanserad

förlust, till dess att fonden motsvarar tjugo procent av aktiekapitalet.

 Enligt vad som föreslås i denna proposition skall kreditmarknadsföreningarna

tillämpa de bestämmelser som gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet om

annat inte är föreskrivet. För ekonomiska föreningar gäller föreningslagens

regler om reservfond som föreskriver att minst fem procent av den del av

föreningens nettovinst för året som inte går åt för att täcka en balanserad

förlust skall avsättas till reservfonden. Uppgår reservfonden till minst tjugo

procent av det inbetalade insatskapitalet behöver avsättning inte ske, om summan

av reservfonden och det inbetalda insatskapitalet uppgår antingen till minst

fyrtio procent av nettovärdet på föreningens tillgångar eller till minst samma

belopp som föreningens skulder enligt balansräkningen, se 10 kap. 6 § lagen om

ekonomiska föreningar.

 Det kan sålunda först konstateras att reservfondsreglerna kräver större

reservfonder i föreningarna än i bolagen. Reservfondsreglerna i lagen om

ekonomiska föreningar och lagen om medlemsbanker medför vissa inlåsnings-

effekter. Reservfonden måste nämligen byggas upp med medel som annars vore

tillgängliga för överskottsutdelning till medlemmarna. Inte förrän fondens

storlek uppnått den lagstadgade upphör avsättningsskyldigheten. Denna ordning

är ägnad att skapa orättvisor mellan å ena sidan de medlemmar som fått göra

avkall på återbäring i syfte att bygga upp reservfonden samt å andra sidan de

medlemmar som kommit in i föreningen när reservfonden uppnått sådan storlek att

avsättningsskyldigheten fallit bort.

 Anledningen till att reservfondsreglerna i lagen om medlemsbanker och lagen om

ekonomiska föreningar har fått en annan utformning än motsvarande bestämmelser i

aktiebolagslagen och bankaktiebolagslagen är att föreningarnas insatskapital

inte har ett lika starkt skydd som aktiekapitalet i ett bolag. En medlem i en

allmän ekonomisk förening eller en medlemsbank har rätt att - om inte stadgarna

föreskriver annat - få ut sina insatser senast sex månader efter en begäran om

utträde. Medlemmen får dock aldrig ut mer än vad som motsvaras av hans andel av

föreningens eget kapital med avdrag bl.a. för reservfond och förlagsinsatser. En

medlem som vill ha ut endast en frivillig insats i en medlemsbank utan att lämna

föreningen har dock rätt till återbetalning bara om det kan ske med hänsyn till

kapitaltäckningsreglerna i lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora

exponeringar för kreditinstitut och värdepappersbolag. Reservfonden, som alltså

inte kan användas för utdelning till medlemmarna, framstår därför som en mycket

central komponent i medlemsbankens kapitalbas. Det är således naturligt att

lagstiftaren har velat framtvinga förhållandevis stora reservfonder i

föreningarna.

 Till skillnad från föreningarnas insatskapital kan bolagens aktiekapital inte

betalas ut till aktieägarna om inte bolagets beslut om nedsättning av

aktiekapitalet först godkänts av rätten. Ett sådant godkännande kräver att de

borgenärer som motsätter sig nedsättningen får full betalning eller betryggande

säkerhet för sina fordringar. Att en insättare i ett bankaktiebolag bestrider en

ansökan om nedsättning av aktiekapitalet utgör dock inte något hinder om

Finansinspektionens yttrande i ärendet ger grund för att meddela tillstånd (6

kap. 6 § bankaktiebolagslagen (1987:618) och 6 kap. 6 § aktiebolagslagen

(1975:1385). Denna ordning motiverar att reservfondsavsättningarna i

aktiebolagen inte behöver vara lika omfattande som i föreningarna.

 I prop. 1995/96:74 Ökad bankkonkurrens som innehåller förslag till nuvarande

lagen om medlemsbanker konstaterade regeringen att reglerna om reserv-

fondsavsättningar får olika effekter beroende på associationsform och att

reglerna därför bör ses över. Översynen bör dock göras i samband med en analys

av om det finns anledning att ställa upp regler som syftar till att säkerställa

det primära kapitalets funktion som riskkapital om kapitaltäckningssituationen

är ansträngd (se s. 116). I avvaktan på denna översyn, som kommer att genomföras

inom ramen för Banklagskommitténs arbete, saknas skäl att för närvarande föreslå

några mer genomgripande förändringar av reservfondsreglerna i förhållande till

nuvarande ordning. Med hänsyn till de särskilda skyddsintressen som måste

beaktas vid regelgivning beträffande finansiella företag bör dock kreditmark-

nadsförening åläggas att göra högre resevfondsavsättningar än de fem procent av

nettovinsten som föreskrivs beträffande ekonomiska föreningar i allmänhet. En

alltför hög avsättningsskyldighet är emellertid inte eftersträvansvärd eftersom

den försämrar föreningarnas förmåga att attrahera nya medlemmar p g a de

inlåsningseffekter som beskrivits ovan. Finansinspektionen har förordat en

ordning som innebär att kreditmarknadsföreningarna skall, i fråga om av-

sättningsskyldigheten, jämställas med medlemsbankerna intill dess översynen av

regelverket har slutförts. En sådan lösning ligger i linje med det faktum att

både medlemsbanker och kreditmarknadsföreningarna är såväl ekonomiska föreningar

som kreditinstitut med i stort sett överensstämmande skyddsintressen.

Medlemsbankerna skiljer sig emellertid från kreditmarknadsföreningarna i det att

bankerna kan förväntas refinansiera sig från konsumenter i högre utsträckning än

kreditmaknadsföreningarna.-

 Vid en samlad avvägning anser regeringen att en kreditmarknadsförening bör

åläggas att avsätta minst tio procent av årsvinsten till reservfonden.

 Vad sedan gäller frågan om hur stor reservfonden skall vara för att

föreningens avsättningsskyldighet skall upphöra bör beaktas att finan-

sieringsföretagens balansräkningar typiskt sett består av stora inslag av

främmande kapital jämfört med icke-finansiella föreningar. Det måste därför

anses föra för långt att låta kreditmarknadsföreningarna göra årliga

avsättningar i lika stor utsträckning som de allmänna ekonomiska föreningarna. I

stället bör - på samma sätt som gäller för medlemsbankerna - avsättningsskyldig-

heten upphöra när reservfonden uppnått tio procent av utlåningen.

 48

5 Redovisningsfrågor

Regeringens förslag: Kreditmarknadsföreningar skall omfattas av lagen

(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL).

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller

lämnat detta utan erinran.

 Skälen för regeringens förslag: Den 1 januari 1996 trädde nya redovisnings-

regler i kraft för aktiebolag, vissa handelsbolag, kreditinstitut, värdepappers-

bolag och försäkringsföretag. Flertalet bestämmelser är betingade av regler i

EG:s fjärde, sjunde och elfte bolagsrättsliga direktiv eller av de redovisnings-

direktiv som finns på bank- och försäkringsområdet. De nya reglerna återfinns i

huvudsak i årsredovisningslagen (1995:1554, nya årsredovisningslagen) och lagen

(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL) samt

lagen (1995:1560) om årsredovisning i försäkringsföretag (ÅRFL). Banker och

kreditmarknadsbolag omfattas av ÅRKL.

 De nya årsredovisningslagarna innehåller bestämmelser om företagens offentliga

redovisning (årsredovisning, koncernredovisning och, för andra än

försäkringsföretag, delårsrapporter). Lagarna reglerar hur balans- och resultat-

räkningarna skall ställas upp samt hur tillgångar och skulder skall värderas.

Lagarna reglerar också vilka ytterligare upplysningar som skall lämnas i års-

och koncernredovisningen och ger bl.a. riktlinjer för vad en förvaltningsbe-

rättelse skall innehålla. Vidare regleras kravet på upprättande av delårs-

rapporter för andra än försäkringsföretag. Slutligen innehåller lagstiftningen

bestämmelser om offentliggörande av redovisningshandlingar och revisionsbe-

rättelser.

 Många redovisningsregler är gemensamma för finansiella företag och företag i

allmänhet. I ÅRKL och ÅRFL hänvisas således i betydande utsträckning till

bestämmelserna i den nya årsredovisningslagen. I ÅRKL och ÅRFL finns dock också

ett flertal från den nya årsredovisningslagen avvikande bestämmelser som

föranleds av kreditinstituts och värdepappersbolags respektive försäkringsföre-

tags särart. Det finns bl.a. särregler om hur balans- och resultaträkningarna

skall ställas upp och olika tilläggsupplysningar som skall lämnas. I ÅRKL och

ÅRFL finns också vissa särregler för värderingen av tillgångar och skulder.

Vilken årsredovisningslag skall kreditmarknadsföreningar tillämpa?

Som konstaterats i promemorian är ÅRKL särskild anpassad för den typ av

finansiell verksamhet som kreditmarknadsföreningar skall bedriva. Att inordna

sådana föreningar under ÅRKL ligger också i linje med vad som förestavats av

bankredovisningsdirektivet. Kreditmarknadsföreningar bör därför omfattas av

redovisningsreglerna i nämnda lag.

 I ÅRKL är reglerna utformade så att de skall kunna tillämpas på de banker som

är ett slags ekonomiska föreningar, nämligen medlemsbankerna. De bestämmelser

som gäller för medlemsbanker bör därför som regel kunna föreskrivas tillämpliga

även på kreditmarknadsföreningar. Att inordna kreditmarknadsföreningar under

ÅRKL ger dock anledning till särskilda överväganden i vissa frågor (se vidare

avsnitt 5.1-5.4).

 ÅRKL avser, som nyss nämnts, företagens offentliga redovisning. Företag som

omfattas av ÅRKL skall dock i huvudsak tillämpa den lagstiftningen även på det

icke-offentliga årsbokslutet, se 11 b § bokföringslagen (1976:125). Detsamma

kommer att gälla för kreditmarknadsföreningar i och med att dessa företag

inordnas under ÅRKL:s tillämpningsområde.

Följdändringar i den associationsrättsliga regleringen

Lagen (1995:1570) om medlemsbanker är dessa bankers associationsrättsliga

ramverk. Motsvarande regelkomplex för de allmänna ekonomiska föreningarna

återfinns i lagen (1987:667) om ekonomiska föreningar.

 I lagen om medlemsbanker har införts flera bestämmelser som föranletts av den

nya redovisningslagstiftningen. Motsvarande ändringar aktualiseras i lagen om

ekonomiska föreningar beträffande de ekonomiska föreningar som skall bedriva

tillståndspliktig finansieringsverksamhet enligt förevarande förslag och därmed

upprätta års- och koncernredovisning enligt ÅRKL.

 De ändringar som aktualiseras i lagen om ekonomiska föreningar tillgodoses

delvis av vissa ändringar som nyligen genomförts med anledning av förslagen i

prop. 1996/97:32 Redovisning i ekonomiska föreningar och handelsbolag m.m. (LU

96/97:3, rskr. 96/97:56 och SFS 1996:1142). De nya reglerna innebär vissa

följdändringar med hänsyn till dels att ekonomiska föreningar getts möjlighet

att tillämpa den nya årsredovisningslagen från och med räkenskapsåret 1997, dels

att ekonomiska föreningar som utgör finansiella holdingbolag skall under vissa

förutsättningar upprätta koncernredovisning enligt ÅRKL eller ÅRFL (se 10 kap.

6 § och 11 kap. 12 § angående införandet av begreppet "avsättningar" samt 13

kap. 1 § om skadestånd). Därutöver måste vissa ytterligare följdändringar göras

i förevarande sammanhang (se bl.a. 8 kap. 13 § om revisorns uttalande samt 11

kap. 7 och 12 §§ om tillämplig lag på likvidatorer och redovisning under

likvidation).

 Det kan i sammanhanget erinras om att SFS 1996:1142 innebär vissa andra

ändringar som får betydelse även för kreditmarknadsföreningar (se främst 1 kap.

4 § om ny koncerndefinition).

 49

5.1 Finansieringsanalys i kreditmarknadsföreningar

Regeringens förslag: Större kreditmarknadsföreningar och kreditmarknadsförening-

ar som är moderföretag i större koncerner skall upprätta en finansieringsanalys.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har tillstyrkt förslaget eller

lämnat detta utan erinran.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt gällande rätt är större ekonomiska

föreningar och moderföreningar i större koncerner skyldiga att upprätta finans-

ieringsanalys. Med "större" företag respektive koncern avses att nettovärdet av

tillgångarna enligt fastställda balansräkningar för de två senaste räkenskaps-

åren överstigit 1000 gånger basbeloppet eller att antalet anställda under samma

tid överstigit 200 (se 9 kap. 9 § fjärde stycket lagen om ekonomiska före-

ningar). Motsvarande regler gäller för kreditmarknadsbolag, hypoteksinstitut och

värdepappersbolag. Även då ett kreditmarknadsbolags eller värdepappersbolags

aktier eller skuldebrev är noterade vid en börs eller auktoriserad marknadsplats

skall bolaget upprätta finansieringsanalys (se 2 kap. 1 § andra stycket ÅRKL).

Banker är däremot inte skyldiga att upprätta finansieringsanalys.

 Det kan hävdas att en finansieringsanalys har störst betydelse i icke-

finansiella företag. Som regeringen konstaterat i tidigare sammanhang bör dock

den information som framgår av finansieringsanalysen i många delar kunna ge

värdefulla uppgifter om verksamheten även i banker (se prop. 1995/96:10 del 3 s.

95). Analysen bör således kunna utformas så att även särdragen i finansiell

verksamhet beaktas. Det framstår därför som lämpligast att i vart fall större

föreningar som skall driva tillståndspliktig finansieringsverksamhet och

kreditmarknadsföreningar som är moderföretag i större koncerner har att etablera

formerna för och innehållet i sådana analyser. Ett annat viktigt skäl för att

sådana kreditmarknadsföreningar skall avge en finansieringsanalys är att lika

bestämmelser därmed kommer att gälla för bolagen och föreningarna.

 Som regeringen tidigare aviserat finns det anledning att på ett mer

genomgripande sätt ta upp frågorna om finansieringsanalys och den krets av

företag som skall avge en sådan analys. Som då konstaterats bör detta

ställningstagande anstå till beredningen av Redovisningskommitténs slutbe-

tänkande (a.a. s. 95). I avvaktan på denna prövning bör alltså även nuvarande

storlekskriterier behållas som gräns för skyldigheten att upprätta finans-

ieringsanalys.

 50

5.2 Vissa särbestämmelser för kreditmarknadsföreningar-

Regeringens förslag: En kreditmarknadsförening skall särredovisa eget kapital på

samma sätt som medlemsbanker.

 Vidare skall föreningen i förvaltningsberättelsen lämna samma upplysningar

som medlemsbanker om medlemsantal och insatsbelopp.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det

utan erinran.

Skälen för regeringens förslag:

Särredovisning av eget kapital och upplysningar om medlemsantal m.m.

I 5 kap. 4 § 5 ÅRKL finns särskilda regler för medlemsbanker om indelning av

eget kapital. Dessa regler är anpassade till föreningsformen. I huvudsak motsva-

rande bestämmelser finns i 9 kap. 7 § andra stycket lagen om ekonomiska före-

ningar. I förhållande till dessa bestämmelser tillkommer enligt ÅRKL fonden för

orealiserade vinster (jfr 4 kap. 6 och 7 §§ ÅRKL och prop. 1995/96:10 del 3 s.

67-69 och 199).

 I 6 kap. 2 § ÅRKL föreskrivs att medlemsbanker skall lämna vissa särskilda

upplysningar om medlemsantal och insatsbelopp i förvaltningsberättelsen.

Motsvarande bestämmelser gäller för ekonomiska föreningar i allmänhet enligt 9

kap. 9 § andra stycket 3-6 lagen om ekonomiska föreningar.

 De särregler som sålunda föreskrivs i ÅRKL för medlemsbanker bör enligt

regeringens mening lämpligen göras tillämpliga även på kreditmarknadsföreningar.

Redovisning av gottgörelser

I 10 kap. lagen om ekonomiska föreningar finns bestämmelser om

överskottsutdelning och annan användning av föreningens egendom. I 9 kap. 6 §

tredje stycket lagen om ekonomiska föreningar föreskrivs att gottgörelse enligt

10 kap. 1 § andra stycket 1 samma lag skall redovisas som en särskild kost-

nadspost. Med gottgörelse enligt nyss nämnda lagrum avses sådan efterlikvid,

återbäring eller liknande som grundas på rörelsens resultat utan att ha räknats

in i det redovisade årsresultatet. Fråga uppkommer om motsvarande redovis-

ningsbestämmelse bör föreskrivas för kreditmarknadsföreningar.

 I SFS 1996:1142 föreskrivs att nyss nämnda bestämmelser skall kunna tillämpas

även av sådana ekonomiska föreningar som väljer att upprätta årsredovisning

enligt den nya årsredovisningslagen. I promemorian i förevarande lagstiftnings-

ärende har däremot inte föreslagits någon motsvarande särbestämmelse för

kreditmarknadsföreningar. Detta har motiverats med att kreditmarknadsföreningar

bör följa de uppställningsformer som finns i ÅRKL och de principer för redovis-

ning av utdelning som gäller för övriga företag som omfattas av denna lag. Ingen

remissinstans har haft något att erinra mot promemorians ställningstagande.

Någon motsvarande särbestämmelse finns inte heller i dag för medlemsbanker.

Regeringen ansluter sig därför till promemorians bedömning.

Redovisning av insatser

I ekonomiska föreningar i allmänhet får även förfallna obetalda insatser räknas

med bland föreningens tillgångar. Förfallna obetalda insatser tillåts dock inte

öka redovisat eget kapital genom att de tas upp som tillgång i balansräkningen

(se 1 kap. 3 § och 9 kap. 7 § tredje stycket lagen om ekonomiska föreningar).

 Enligt vad som föreslås i avsnitt 4.2 skall insatser i kreditmark-

nadsföreningar betalas kontant. Motsvarande regel gäller för medlemsbanker. Det

saknas därför anledning att införa en bestämmelse i ÅRKL om att obetalda

insatser inte får redovisas som tillgång.

5.3 Offentlighet och sanktioner för

kreditmarknadsföreningar

Regeringens förslag: Kreditmarknadsföreningar skall på samma sätt som kredit-

marknadsbolag omfattas av offentlighets- och sanktionsreglerna i 8 kap. nya års-

redovisningslagen.

 Kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag skall betraktas som publika

företag vid tillämpningen av lagens föreskrifter om förseningsavgifter.

 Promemorians förslag: Promemorian innehåller inget förslag om att värdepap-

persbolag skall betraktas som publika företag vid tillämpningen av bestämmelser

om förseningsavgifter. Promemorians förslag överensstämmer i övrigt med

regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser har tillstyrkt promemorians

förslag eller lämnat det utan erinran. Redovisningskommittén har ifrågasatt om

inte också alla värdepappersbolag borde behandlas som publika företag vid

tillämpningen av reglerna om förseningsavgifter.

 Skälen för förslaget: Kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag omfattas av

offentlighetsreglerna i 8 kap. i den nya årsredovisningslagen (se 8 kap. 1 §

andra stycket ÅRKL). Bestämmelserna innebär bl.a. att års- och koncern-

redovisningen samt revisionsberättelserna skall offentliggöras genom att inom en

månad efter fastställelsebeslutet ges in till Patent- och registreringsverket

för att kungöras i en tidning (se 8 kap. 3, 4 och 13 §§ nya årsredovisnings-

lagen). Banker och hypoteksinstitut skall offentliggöra redovisningshandlingarna

genom att så snart det kan ske efter fastställelsebeslutet ge in dessa till

Finansinspektionen för motsvarande kungörande (se 8 kap. 5, 6 och 8 §§ ÅRKL).

 Reglerna i lagen om ekonomiska föreningar innebär att redovisningshandlingarna

offentliggörs genom att hållas tillgängliga hos föreningen för alla som är

intresserade. Patent- och registreringsverket kan dock förelägga föreningen att

ge in handlingarna till verket. Större föreningar och moderföreningar i större

koncerner är dock alltid skyldiga att ge in årsredovisningen och

revisionsberättelsen till Patent- och registreringsverket. En moderförening är

också utan särskilt föreläggande skyldig att ge in koncernredovisningen och

koncernrevisonsberättelsen till verket (se 9 kap. 10 § lagen om ekonomiska före-

ningar).

 Kreditmarknadsföreningar kan bedömas komma att vara av större externt intresse

än flertalet av de föreningar som lagen om ekonomiska föreningar i dag är

tillämplig på. Den form för offentliggörande som föreskrivs i den nya

redovisningslagstiftningen är dessutom föreskriven i EG:s redovisningsdirektiv.

På grund därav bör inte offentlighetsreglerna i lagen om ekonomiska föreningar

gälla för kreditmarknadsföreningar. Det är samtidigt en fördel om kreditmark-

nadsföreningar omfattas av samma offentlighetsregler som kreditmarknadsbolag.

Kreditmarknadsföreningar bör alltså omfattas av offentlighetsreglerna i 8 kap.

nya årsredovisningslagen.

 För kreditmarknadsbolag gäller enligt 8 kap. nya årsredovisningslagen vissa

sanktionsregler som blir tillämpliga om bolaget dröjer med att sända in

redovisningshandlingarna. Det är regler om förseningsavgifter (8 kap. 5-11 §§),

personligt betalningsansvar för styrelseledamot och verkställande direktör (8

kap. 12 §) och vite (8 kap. 13 §). Det finns inget bärande skäl för att i detta

avseende särbehandla kreditmarknadsföreningarna i förhållande till bolagen.

Kreditmarknadsföreningarna bör därför lyda under samma sanktionsregler som

motsvarande bolag.

 När det gäller ekonomiska föreningar saknas associationsrättsliga regler om

indelning i publika och privata företag. En sådana gränsdragning föreskrivs dock

för kreditmarknadsbolag. Gränsdragningen har betydelse för storleken av de

avgifter som ett företag kan få betala, om detta försummar att ge in redovis-

ningshandlingarna inom föreskriven tid (se 8 kap. 6 § nya

årsredovisningslagen).

 Det är i och för sig möjligt att utforma en regel enligt vilken storleken av

förseningsavgifter görs beroende av om en kreditmarknadsförening i det enskilda

fallet motsvarar vissa kriterier av betydelse för en indelning i privata och

publika bolag (jfr 1 kap. 4 § aktiebolagslagen). En sådan reglering torde dock

innebära tillämpningssvårigheter som knappast står i proportion till de

skillnader som reglerna innehåller. Härtill kommer att företag som fått

tillstånd att driva finansieringsverksamhet i normalfallet kan antas komma att

angå en större krets av intressenter. Sistnämnda skäl är dock relevant även

beträffande kreditmarknadsföreningar och, som Redovisningskommittén varit inne

på, bolag som bedriver värdepappersrörelse. Samtliga kreditmarknadsföretag och

värdepappersbolag bör därför behandlas som publika företag vid tillämpningen av

bestämmelserna i 8 kap. 6 § nya årsredovisningslagen om förseningsavgifter. En

bestämmelse med denna innebörd bör intas i 8 kap. 1 § ÅRKL.

5.4 Delårsrapporter i kreditinstitut och värdepappersbolag

Regeringens förslag: Samtliga kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag skall

åläggas att avge minst en delårsrapport under räkenskapsåret.

 Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Remissinstanserna har tillstyrkt förslaget eller lämnat det

utan erinran.

 Skälen för regeringens förslag: I dag är större kreditmarknadsbolag och

värdepappersbolag skyldiga att avge minst en delårsrapport under ett räkenskaps-

år som omfattar mer än 10 månader. Motsvarande skyldighet gäller när dessa bolag

är moderföretag i större koncerner (se 8 kap. 1 § andra meningen ÅRKL). Om till-

gångarnas nettovärde överstiger 1000 basbelopp eller om antalet anställda

överstiger 200 föreligger ett större bolag resp. en större koncern, se 10 kap. 3

§ andra och fjärde stycket aktiebolagslagen. Banker och hypoteksinstitut är

skyldiga att avge delårsrapport oavsett verksamhetens omfattning (se 8 kap. 1 §

första meningen ÅRKL).

 Frågan om delårsrapporter i kreditinstitut och värdepappersbolag behandlades i

samband med införlivandet av EG:s redovisningsdirektiv med svensk rätt.

Regeringen fann då - bl.a. mot bakgrund av den förhållandevis korta anpassnings-

tid som skulle medges för berörda företag och myndigheter - inte skäl för att

föreslå någon ändring av gällande regler för när kreditmarknadsbolag och värde-

pappersbolag enligt lag måste avge delårsrapport (se prop. 1995/96:10 del 3 s.

166).

 När nu kreditmarknadsföreningar skall inordnas under ÅRKL bör frågan om

avgivande av delårsrapport prövas mera förutsättningslöst för samtliga

kreditinstitut och värdepappersbolag. Det kan då konstateras att informationen

om framför allt resultatet i tätare intervall än per helår blivit av en allt

större betydelse för externa intressenter på det finansiella området. Det är

samtidigt viktigt att förändringar i verksamheten tidigt kommer inte bara till

tillsynsmyndigheternas vetskap utan även till andra intressenters kännedom. De

kapitaltäckningsregler som gäller för kreditinstitut och värdepappersbolag

innebär också att relativt omfattande rapporter om företagets resultat och

ställning regelbundet måste tas fram. Mot denna bakgrund är det mindre befogat

att uppställa regler som innebär att endast större kreditmarknadsföretag och

värdepappersbolag måste upprätta och tillhandahålla delårsrapporter. Nettovärdet

av tillgångarna i ett nystartat finansiellt företag torde också ganska snart

komma att uppgå till 1000 basbelopp. Därmed blir en tvåårsgräns, och framför-

allt en gräns vid 200 anställda, mindre ändamålsenlig. Samtidigt är det av värde

att gemensamma bestämmelser gäller för banker, kreditmarknadsföretag och

värdepappersbolag. Som nyss framhållits har delårsrapporter en viktig funktion

för genomlysning av verksamhet i finansiella företag. Det framstår därför som

mest ändamålsenligt att reglerna om delårsrapporter för kreditmarknadsbolag och

värdepappersbolag ändras. Samtliga kreditmarknadsföretag och värdepappersbolag

bör därför - på samma sätt som banker och hypoteksinstitut - åläggas att avge

minst en delårsrapport under räkenskapsåret enligt ÅRKL:s bestämmelser härom.

Även när det gäller skyldigheten för moderföretag att lämna uppgifter för

koncernen bör bestämmelserna för nu nämnda företag enhetliggöras (se 9 kap. 3 §

2 ÅRKL).

 När det gäller sådana finansbolag och kreditaktiebolag som fortfarande kan

bedriva verksamhet med stöd av viss övergångsreglering saknas dock skäl för att

ändra nuvarande ordning som innebär att delårsrapporter bara krävs av större

företag.

 6 Ikraftträdande

De lagändringar som erfordras för att ekonomiska föreningar skall få bedriva

finansieringsverksamhet bör träda i kraft den 1 juli 1997.Några föreningar som

är kreditmarknadsföreningar finns inte i dag. Normalt föreligger därför inte

något behov av särskilda övergångsregler till lagändringarna i detta sammanhang.

Vissa av ändringarna i redovisningsbestämmelserna i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepppersbolag berör dock befintliga

kreditmarknadsbolag och värdepappersbolag. I övergångsreglerna till denna lag

bör därför föreskrivas att bestämmelserna skall tillämpas första gången på

räken-

skapsår som påbörjas efter den 30 juni 1997.

7 Ekonomiska konsekvenser

De föreslagna lagändringarna kan inte bedömas få några effekter på samhällseko-

nomin i stort. Någon nyetablering av betydelse är sålunda inte att vänta.

 För Finansinspektionen kommer lagändringarna att innebära ett visst

föreskriftsarbete. Detta föreskriftsarbetet är emellertid av övergående art.

Kostnaden för tillståndsansökningar bör avgiftsfinansieras. Avgiftens storlek

bör bestämmas enligt lämplig avgiftsklass i avgiftsförordningen (1992:191). Av-

giftsinkomsterna redovisas under en inkomsttitel på statsbudgeten. Beträffande

den löpande tillsynen innebär förslaget att omfattningen av Finansinspektionens

uppgifter kan komma att öka om det tillkommer nya kreditmarknadsföretag som inte

skulle ha etablerats utan den nya möjligheten att bedriva finansierings-

verksamhet i ekonomisk förening. Såsom nyss anförts finns det dock ingen grund

för att anta någon nyetablering av betydelse. Det finns därför inte heller

anledning att räkna med några betydelsefulla ökningar av kostnaderna varken för

tillstånd och löpande tillsyn eller för de domstolar som har att överpröva

Finansinspektionens beslut.

 De nya redovisningsregler som föreslås innebär en utvidgning av skyldigheten

för kredtmarknadsbolag och värdepappersbolag att rapportera ekonomisk

information, främst genom att vissa storlekskriterier tas bort. Emellertid avser

skyldigheten information som företagen redan i dag behöver ta fram oftare än vad

lagförslagen kräver. Nu nämnda företag bedriver dessutom en verksamhet som

innebär att de relativ snart efter det att verksamheten inletts överskrider den

omsättningsgräns som tidigare gällt. Förslagen till ny redovisningslagstiftning

kan sålunda inte bedömas medföra annat än marginella ekonomiska konsekvenser för

berörda företag. Inte heller för PRV, som i någon mån berörs av de nya in-

formationsreglerna, och vars verksamhet i likhet med Finansinspektionens är

avgiftsfinansierad, kan merkostnaderna förväntas bli annat än marginella.

 Sammantaget kan de ekonomiska konsekvenserna av lagförslagen bedömas som för-

sumbara.

 51

8 Författningskommentar

De ändringar som görs i detta sammanhang är i huvudsak en följd av att lagen

(1992:1610) om kreditmarknadsbolag skall tillämpas även på ekonomiska föreningar

som bedriver tillståndspliktig finansieringsverksamhet. Denna lag kommer därmed

att gälla för samtliga kreditmarknadsföretag, dvs. såväl aktiebolag som bedriver

finansieringsverksamhet (kreditmarknadsbolag), som ekonomiska föreningar som

bedriver sådan verksamhet (kreditmarknadsföreningar). Lagen om

kreditmarknadsbolag föreslås därför byta namn till lagen om finansieringsverk-

samhet. På flera ställen talas det i denna lag i den nuvarande lydelsen om

"bolaget". Detta ord föreslås bytas ut mot det associationsneutrala "företaget".

På vissa ställen där det talas om aktier har bestämmelserna kompletterats med

ordet "andelar". Ordet "kreditmarknadsbolag" förekommer dessutom i en rad olika

lagar och bör alltså bytas ut mot "kreditmarknadsföretag" respektive "finansie-

ringsverksamhet". Sådana ändringar tas inte upp nedan.

8.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:1610) om

kreditmarknadsbolag

2 kap. 4 §

(Jfr 2 kap. 4 § i promemorians förslag)

 Bestämmelsen har kommenterats i avsnitt 4.1.

 Ett nytt tredje stycke föreskriver att insatserna i en kreditmarknadsförening

alltid skall fullgöras i pengar. Bestämmelsen motsvarar vad som gäller för

medlemsbanker enligt 1 kap. 4 § första stycket andra meningen lagen (1995:1570)

om medlemsbanker och förslaget till 5 kap. 1 § tredje stycket samma lag.

5 kap. 4 a §

(Jfr 5 kap. 4 a § i promemorians förslag)

 Bestämmelsen har närmare behandlats i avsnitt 4.2.

 I denna nya paragraf föreskrivs att en kreditmarknadsförenings styrelse är

skyldig att upprätta en särskild balansräkning om det finns anledning att anta

att kreditmarknadsföreningen inte kan uppfylla kravet på kapitaltäckning i lagen

(1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar för kreditinstitut och

värdepappersbolag (kapitaltäckningslagen). Om balansräkningen visar att kravet

inte är uppfyllt skall styrelsen genast underrätta Finansinspektionen.

Bestämmelsen motsvarar vad som föreskrivs för sparbanker och medlemsbanker i 7

kap. 4 § första stycket andra punkten bankrörelselagen (1987:617). Eftersom

balansräkningen avser att visa huruvida kravet på kapitaltäckning enligt

kapitaltäckningslagen är uppfyllt skall den upprättas enligt de regler som

gäller för redovisning av sådan kapitaltäckning.

8.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag

1 kap. 1 §

(Jfr 1 kap. 1 § i promemorians förslag)

 Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka företag som skall tillämpa lagen

(1995:1559) om årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL).

Ändringen av första stycket innebär att även sådana föreningar som bedriver

finansieringsverksamhet enligt lagen (1992:1610) om finansieringsverksamhet

(kreditmarknadsföreningar) skall tillämpa ÅRKL. Enligt bestämmelsen inordnas

kreditmarknadsföreningar under begreppet kreditinstitut tillsammans med främst

kreditmarknadsbolag och banker.

2 kap. 1 §

(Jfr 2 kap. 1 § i promemorians förslag)

 Bestämmelsen har behandlats närmare i avsnitt 5.1.

 I paragrafens andra stycke regleras vilka företag som måste ta in en

finansieringsanalys i årsredovisningen. På samma sätt som för kredit-

marknadsbolag och värdepappersbolag föreskrivs att större kreditmark-

nadsföreningar måste upprätta en finansieringsanalys. Med större

kreditmarknadsföreningar avses föreningar av sådan storlek att det gällt ett

krav på auktoriserad revisor enligt 8 kap. 5 § första stycket lagen (1987:667)

om ekonomiska föreningar.

5 kap. 4 §

(Jfr 5 kap. 4 § i promemorians förslag)

 Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.

 En ändring har gjorts i femte punkten. För kreditmarknadsföreningar föreskrivs

samma uppdelning beträffande eget kapital som för medlemsbanker.

6 kap. 2 §

(Jfr 6 kap. 2 § i promemorians förslag)

 Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.2.

 Paragrafen reglerar vissa särupplysningar som måste lämnas i förvalt-

ningsberättelsen. Ändringen innebär att kreditmarknadsföreningar skall i för-

valtningsberättelsen lämna samma särupplysningar om medlemsantal och insatser

som medlemsbanker skall göra.

7 kap. 1 §

(Jfr 7 kap. 1 § i promemorians förslag)

 Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 5.1.

 Ändringen av andra stycket har gjorts för att beakta att kreditmark-

nadsföreningar skall omfattas av ÅRKL:s koncernredovisningsregler.

Bestämmelserna innebär att endast sådana kreditmarknadsföreningar som är

moderföretag i större koncerner behöver upprätta en finansieringsanalys för

koncernen. Avgörande blir således om koncernens verksamhet överstiger vissa

storlekskriterier (se 8 kap. 5 § första och tredje stycket lagen om ekonomiska

föreningar). Motsvarande storlekskriterier gäller för kreditmarknadsbolag och

värdepappersbolag.

8 kap. 1 §

(Jfr 8 kap. 1 § i promemorians förslag)

 Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 5.3.

 Genom vad som föreskrivs i 8 kap. 1 § andra stycket ÅRKL kommer

kreditmarknadsföreningar att omfattas av bestämmelserna om offentliggörande i 8

kap. nya årsredovisningslagen (1995:1554). Det innebär bl.a. att Patent- och

registreringsverket är registreringsmyndighet för kreditmarknadsföreningarna och

att sådana föreningar skall ge in redovisningshandlingarna dit.

 Det nytillkomna tredje stycket innebär att kreditmarknadsföretag och

värdepappersbolag alltid skall anses som publika företag vid tillämpningen av

reglerna om förseningsavgifter i 8 kap. 6 § årsredovisningslagen.

9 kap. 1 §

(Jfr 9 kap. 1 § i promemorians förslag)

 Bestämmelserna har kommenterats i avsnitt 5.4.

 Ändringen av paragrafens första mening innebär att såväl kreditmarknadsföretag

som värdepappersbolag skall, oavsett storlek, avge delårsrapport minst en gång

under ett räkenskapsår som omfattar mer än tio månader.

 Med "övriga aktiebolag" i andra meningen avses sådana finansbolag och kredi-

taktiebolag som fortfarande förekommer enligt viss övergångsreglering (jfr 1

kap. 1 § första stycket ÅRKL och prop. 1995/96:10 del 3 s. 170-171).

9 kap. 3 §

(Jfr 9 kap. 3 § i promemorians förslag)

 Bestämmelserna har behandlats i avsnitt 5.4.

 Paragrafens första punkt har ändrats för att beakta att ÅRKL skall tillämpas

även på kreditmarknadsföreningar. Ändringen medför att sådana föreningar skall,

på samma sätt som medlemsbanker, lämna delårsrapport även till de medlemmar som

begär det.

 Ändringen av tredje punkten innebär att kreditmarknadsföretag och

värdepappersbolag skall, oavsett storlek, i delårsrapporten lämna vissa upp-

gifter för den koncern där företaget är moderföretag. Därmed gäller samma regler

som för banker och hypoteksinstitut.

8.3 Förslaget till lag om ändring i lagen (1995:1570) om

medlemsbanker

5 kap. 1 §

Ändringen innebär ett förtydligande såvitt avser förlagsinsatser i

medlemsbanker. Sådana insatser skall i enlighet med vad som är fallet med andra

insatser alltid tillskjutas i pengar. Frågan har behandlats i avsnitt 4.2.

8.4 Förslaget till lag om ändring i lagen (1987:667) om

ekonomiska föreningar

4 kap. 3 §

(Jfr 4 kap. 3 § i promemorians förslag)

 Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 4.2.

 Ändringen innebär att en medlem i en kreditmarknadsförening kan erhålla

återbetalning av en s.k. överinsats, dvs. en insats som denne inte är skyldig

att delta med, endast om det kan ske med hänsyn till kapitaltäckningsreglerna i

lagen (1994:2004) om kapitaltäckning och stora exponeringar i kreditinstitut och

värdepappersbolag. Föreskriften överensstämmer i sak med motsvarande bestämmelse

i 4 kap. 3 § lagen (1995:1570) om medlemsbanker.

8 kap. 13 §

(Jfr 8 kap. 13 § i promemorians förslag)

 I paragrafen regleras revisionsberättelsens innehåll. Av paragrafen följer att

revisor bl.a. skall uttala sig om huruvida års- och koncernredovisningen över-

ensstämmer med lag. Paragrafen har nyligen ändrats som en följd av att

ekonomiska föreningar har beretts möjlighet att tillämpa nya

årsredovisningslagen (1995:1554), se SFS 1996:1142. Ändringarna nu föranleds av

att kreditmarknadsföreningar skall omfattas av lagen (1995:1559) om

årsredovisning i kreditinstitut och värdepappersbolag (ÅRKL). De uttalanden och

upplysningar som skall lämnas i revisionsberättelsen måste anpassas efter

tillämplig årsredovisningslag.

9 kap. 17 §

(Jfr 9 kap. 15 § i promemorians förslag)

 Iparagrafen, som är ny, erinras om att kreditmarknadsföreningar skall tillämpa

ÅRKL istället för redovisningsbestämmelserna i 9 kap. lagen om ekonomiska

föreningar (jfr även 1 kap. 1 § ÅRKL).

10 kap. 6 §

(Jfr 10 kap. 6 § i promemorians förslag)

 Ändringen som kommenterats utförligt i avsnitt 4.3 innebär en modifikation av

reservfondsreglerna för kreditmarknadsföreningar, i förhållande till vad som

gäller för allmänna ekonomiska föreningar.

11 kap. 7 §

(Jfr 11 kap. 7 § i promemorians förslag)

 Genom ändringen klargörs att de bestämmelser om underskrift av årsredovisning

m.m. som gäller för styrelse och styrelseledamöter enligt olika årsredovisnings-

lagar, skall tillämpas även på likvidatorerna i en ekonomisk förening i

allmänhet resp. en kreditmarknadsförening i likvidation. Bestämmelsen motsvarar

vad som i dag föreskrivs bl.a. i 13 kap. 7 § aktiebolagslagen (1975:1385) och

10 kap. 8 § bankaktiebolagslagen (1987:618).

11 kap. 12 §

(Jfr 11 kap. 12 § i promemorians förslag)

 Genom ändringen preciseras olika bestämmelser i de nya årsredovisningslagarna

som inte behöver tillämpas om en ekonomisk förening i allmänhet resp. en

kreditmarknadsförening har trätt i likvidation. Motsvarande undantag föreskrivs

bl.a. i 13 kap. 12 § aktiebolagslagen och 10 kap. 13 § bankaktiebolagslagen.

 52

13 kap. 1 §

(Jfr 13 kap. 1 § i promemorians förslag)

 Paragrafen har ändrats för att ta hänsyn till att kreditmarknadsföreningar

skall tillämpa ÅRKL.

8.5 Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

8 kap. 5 §

Förslaget, som har behandlats närmare i avsnitt 4.1 innebär att sekretess råder

i ärende hos statlig myndighet beträffande innehav av andelar i

kreditmarknadsföreningar och medlemsbanker.

 53

Bilaga 1

Förteckning över remissinstanser; Promemoria med utkast till lagrådsremiss

Finansieringsverksamhet i ekonomisk förening samt vissa ändringar i

redovisningslagstiftningen på det finansiella området

Sveriges riksbank, Hovrätten över Skåne och Blekinge, Kammarrätten i Sundsvall,

Finansinspektionen, Konkurrensverket, Konsumentverket, Kooperativa Institutet,

Kooperativa Förbundet, Sveriges Försäkringsförbund, Utländska Försäkringsbolags

Förening, Svenska Bankföreningen, Folksam, Finansbolagens Förening, Industrins

Finansförening, Fristående Sparbankers Riksförbund, Företagarnas

Riksorganisation, Postgirot Bank AB, Industriförbundet, Sveriges

Köpmannaförbund, Grossistförbundet Svensk Handel, Svenska

Arbetsgivareföreningen, Landsorganisationen i Sverige, Tjänstemännens

Centralorganisation, Sveriges Akademikers Centralorganisation, Landshypotek AB,

Föreningen Auktoriserade Revisorer, Svenska Revisorssamfundet,

Bokföringsnämnden, Riksskatteverket, Redovisningskommittén, Svenska

Aktuarieföreningen, Svenska Livförsäkringsaktiebolagens Aktuarienämnd, Sveriges

Advokatsamfund, Redovisningsrådet, Sveriges Livförsäkringsföreningars Förbund,

Länsförsäkringsbolagens Förening, Pressens Pensionskassa, Försäkringsföreningen

för det statliga området, Försäkringsbranschens pensionskassa,

Försäkringsföreningen för försäkrinskasseområdet, Tobaksbolagens pensionskassa,

Sparinstitutens pensionskassa, Konsumentkooperationens pensionskassa, Sveriges

Köpmannaförbunds pensionskassa.

 54

Bilaga 2

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1997-01-30

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bertil Voss, justitierådet Johan Munck,

regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist.

Enligt en lagrådsremiss den 16 januari 1997 (Finansdepartementet) har regeringen

beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring i lagen

(1992:1610) om kreditmarknadsbolag m.m.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av hovrättsassessorn Eric Frieberg.

 Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

 55

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 27 februari 1997.

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallén,
[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Uusman,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN] och[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1996/97:114 Finansieringsverksamhet i ekonomisk

förening m.m.

 56

 57