Regeringens proposition

1993/94:169

Överenskommelse om investeringar i trafikens infrastruktur i

Göteborgsregionen

Prop.

1993/94:169

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 24 mars 1994

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Kommunikationsdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen redogörs för innehållet i den slutliga överenskommelsen om

trafik och miljö i Göteborgsregionen. Överenskommelsen som godkänts av de

regionala parterna innebär att syftet med principuppgörelsen den 11 januari 1991

kan uppnås i sina huvuddrag.

 Vidare läggs fram förslag till statliga lånegarantier om 260 miljoner kronor

som skall användas till förberedelsearbeten för de vägtullfinansierade

vägprojekten samt avgiftssystemets utveckling.

 Regeringen föreslår även att riksdagen godkänner att regeringen betalar ut

bidrag till kollektivtrafikinvesteringar i enlighet med den slutliga

överenskommelsen.

 Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut.............. 3

2 Ärendet och dess beredning............... 3

 2.1 Storstadsförhandlingarna ....... 3

 2.2 Göteborgsöverenskommelsen ...... 4

 2.2.1 Kollektivtrafik och miljöåt-

 gärder...................... 5

 2.2.2 Vägtrafik................... 6

 2.2.3 Finansiering................ 8

 2.2.4 Vägtullar................... 8

 2.3 Remissbehandling av Göteborgsöve-

 renskommelsen................... 9

3 Göteborgsöverenskommelsen och de ursprung-

 liga målen med storstadsförhandlingarna.. 11

 3.1 Vägtullar....................... 11

4 Garantier för förberedelsearbeten........ 12

5 Särskilt statsbidrag till kollektivtra-

 fikinvesteringar......................... 13

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 24 mars 1994.............................. 14

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. bemyndigar regeringen att låta Riksgäldskontoret ställa garantier för vissa

 förberedelsearbeten för vägutbyggnaderna inom en ram om högst 260 miljoner

 kronor (avsnitt 4),

 2. bemyndigar regeringen att uppdra åt Vägverket att bilda ett finan-

 sieringsbolag för Göteborgsöverenskommelsen (avsnitt 5),

3. godkänner att regeringen betalar ut bidrag till kollektivtrafikinvesteringar

 (avsnitt 5).

2 Ärendet och dess beredning

2.1 Storstadsförhandlingarna

År 1990 tillkallade regeringen tre förhandlare för de tre storstadsregionerna

med uppdrag att tillsammans med berörda parter skapa överenskommelser om

trafiksystemen i resp. region. Syftet var att i dessa regioner förbättra

miljösituationen, öka tillgängligheten samt skapa bättre förutsättningar för

utveckling.

 Överenskommelser redovisades av de tre förhandlarna i januari 1991. För

Göteborgsregionen var uppgörelsen preliminär i avvaktan på kommunernas

godkännande. Partille kommun kom att motsätta sig uppgörelsen med avseende på

E6:ans föreslagna östliga sträckning. Även Mölndals kommun motsatte sig i ett

senare förhandlingsskede E6:ans östliga sträckning. Vägverket fick regeringens

uppdrag att slutföra förhandlingarna med de berörda kommunerna. I juni 1993

slöts en slutlig principöverenskommelse som resp. kommun skulle godkänna. I de-

cember 1993 rapporterade Vägverket till regeringen att kommunerna hade godkänt

överenskommelsen.

 En slutlig överenskommelse för Stockholmsregionen redovisades för regeringen i

september 1992. För Malmöregionen har en slutlig överenskommelse träffats med

berörda parter i juni 1992.

 De preliminära överenskommelserna redovisades för riksdagen våren 1991 i

propositionen Näringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87). Riksdagen ansåg

att ett fullföljande av uppgörelserna skulle leda till att en angelägen

utveckling främjades varför det var angeläget att uppgörelserna kunde genomföras

(bet. 1990/91:TU24, rskr. 1990/91:286). Riksdagen medgav att sammanlagt

5,5 miljarder kronor fick tas i anspråk av anslaget Investeringar i trafikens

infrastruktur för ett fullföljande av överenskommelserna under förutsättning att

syftet med uppgörelserna kunde uppnås i sina huvuddrag.

 En lägesbeskrivning av förhandlingsläget i Göteborg samt de slutliga

överenskommelserna i Stockholm (Dennis II) och Malmö redovisades för riksdagen i

prop. 1992/93:100 bil. 7. Regeringen beslöt i januari 1992 att till

Göteborgsregionens lokaltrafik AB i förskott utbetala ett bidrag på 25 miljoner

kronor till anläggning av Örgryte station i Göteborg. I januari 1993 beslöt

regeringen, på villkor att medlen återbetalas om inte en slutlig överenskommelse

skulle komma till stånd, att utbetala 200 miljoner kronor till Göteborgs kommun.

Medlen skulle användas till den utbyggnad och upprustning av spårvägsnätet som

ingår i Göteborgsöverenskommelsen.

 Stockholms- och Göteborgsöverenskommelserna innehåller båda vägobjekt som

enligt överenskommelserna skall lånefinansieras och betalas med vägtullar. De

förutsatta infartstullarna skall ge en viss dämpning av trafiken i

innerstadsområdena.

 Regeringen har begärt en redovisning enligt 6 kap. 2 § lagen (1987:12) om

hushållning med naturresurser m.m. av berörda kommuner om hur dessa i sin

planering enligt plan- och bygglagen (1987:10) avser att tillgodose intressen

som rör hushållningen med naturresurser i de områden som berörs av

Göteborgsöverenskommelsen. Länsstyrelsen i Göteborgs och Bohus län skall i

samråd med Länsstyrelserna i Halllands och Älvsborgs län sammanställa

kommunernas redovisning och bl.a. redovisa vad överenskommelsen som helhet

innebär för miljön samt rapportera till regeringen senast den 15 augusti 1994.

Härigenom får regeringen en samlad bild av hur hushållningsfrågorna behandlas i

överenskommelsens genomförandeskede samt vad överenskommelsen innebär för

miljön.

 Regeringen har i propositionen Finansiering av vissa väginvesteringar i

Stockholms län m.m. (prop. 1993/94:86) föreslagit att Vägverket tillfälligt får

ta 80 miljoner kronor i anspråk för förberedelsearbeten för utbyggnad av

vägsystemet i Göteborg.

2.2 Göteborgsöverenskommelsen

I regeringens proposition Näringspolitik för tillväxt (prop. 1990/91:87) har en

detaljerad redovisning av den preliminära överenskommelsen lämnats. Överenskom-

melsen syftar till att genom åtgärder i det samlade trafiksystemet förbättra

regionens miljösituation, öka tillgängligheten samt skapa bättre förutsättningar

för regionens utveckling. Överenskommelsen omfattar huvudområdena

kollektivtrafik, regionaltåg och vägar.

 Den preliminära överenskommelsen förutsatte bl.a. att en ny väg E 6 skulle

byggas som en ringled öster om Göteborgs tätort. De totala effekterna av en

ringled med den föreslagna sträckningen ifrågasattes och en av de berörda

kommunerna, Partille, motsatte sig förslaget. Även Mölndals kommun kom senare

att ställa sig tveksam till en ny sträckning av E 6 i kommunens nordöstra del.

Vägverket hade på uppdrag av regeringen redovisat en utredning med förslag till

en annan huvudsträckning av väg E 6 närmare Göteborgs tätort. Regeringen gav mot

denna bakgrund Vägverket i uppdrag att slutföra förhandlingarna. Detta

förhandlingsarbete har nu slutförts och Vägverket har till regeringen redovisat

en slutlig överenskommelse i vilken parterna är överens om - när det gäller väg

E 6 - att den totalt bästa lösningen är att väg E 6 ligger kvar i sin nuvarande

sträckning. Det föreligger således nu en av samtliga berörda parter godkänd

överenskommelse.

 Den slutliga överenskommelsen avser investeringar i kollektivtrafik-

anläggningar, miljöåtgärder och trafikleder under perioden 1994-2003 på

sammanlagt drygt 9 miljarder kronor. I överenskommelsen förutsätts att staten

svarar för väginvesteringar om sammanlagt 860 miljoner kronor inom ramen för

anslaget Byggande av vägar. Staten förutsätts även finansiera stora delar av

kollektivtrafiksatsningarna på 1 610 miljoner kronor i huvudsak genom de extra

statliga bidrag till regionen som riksdagen tidigare beslutat om men även genom

LTA-anslaget. Även kommunerna bidrar till satsningar på kollektivtrafiken. De

resterande väginvesteringarna i uppgörelsen på drygt 6 miljarder kronor skall

finansieras med vägtullar. Nettointäkten från avgiftssystemet beräknas till

500 miljoner kronor per år. Därmed möjliggörs en lånefinansiering som

säkerställer vägobjektens genomförande under en 10-årsperiod och med en

återbetalningstid på 20 år.

2.2.1Kollektivtrafik och miljöåtgärder

Den slutliga överenskommelsen innehåller investeringar i kollektivtrafiken i

Göteborgsområdet som avses ge ökad tillgänglighet för regionens invånare till

bostäder, arbetsplatser, service m.m. och en bättre miljö genom minskad

bilanvändning. Överenskommelsen kan sammanfattas på följande sätt:

- Kollektivtrafiksystemet rustas upp och kompletteras för att bli mer

 konkurrenskraftigt i förhållande till biltrafiksystemet. Eventuellt kan också

 nya trafiksystem utvecklas.

- Modern informationsteknologi utnyttjas i ett nytt effektivt trafikstyr-

 ningssystem för att ge ökad kapacitet och säkerhet i kollektivtrafiken.

- Nya infartsparkeringar och regionala kollektivtrafikterminaler byggs för att

 reducera biltrafiken och ett nät av busskörfält för snabbare resor utvecklas.

- Åtgärder för bättre miljö genomförs i särskilt utsatta bostadsområden.

 Bullerskydd, fasadåtgärder och andra typer av åtgärder mot buller utförs.

- Miljövänliga fordon införs, bl.a. naturgasdrivna bussar.

- Investeringar i tågtrafiken genomförs för att öka det kollektiva resandet på

 längre sträckor, när ekonomiska och marknadsmässiga förutsättningar

 föreligger.

 Kostnaderna för dessa satsningar på kollektivtrafik och miljöåtgärder uppgår

till 1 700-1 800 miljoner kronor.

2.2.2Vägtrafik

Överenskommelsen syftar till att säkerställa att huvudvägnätet i den centrala

delen av Göteborgsregionen skall fungera under överblickbar framtid (15-20 år).

Detta gäller särskilt väg E 6.

 För att uppnå detta erfordras att det statliga huvudvägnätet i Göte-

borgsregionen byggs om och kompletteras i sådan omfattning att vägsystemet

medverkar till måluppfyllelsen - bättre miljö, ökad trafiksäkerhet, ökad

tillgänglighet och förbättrade möjligheter till regional utveckling.

 Investeringarna omfattar följande:

Åtgärder direkt kopplade till väg E 6:

1. Ny länk E 6 Nord-E 20 med ny bro över Göta älv vid Lärje, tunnel under

 höjdpartierna öster om Alelyckan samt bro över Säveån och Sävenäs spårområde

 med anslutning till nuvarande Torpamotet. Genom denna utbyggnad fås en

 kraftig trafikavlastning av Tingstadstunneln men också av Marieholms- och

 Gamlestadsområdena.

2. Ombyggnad av nuvarande E 6 på sträckan Olskroksmotet-Kallebäcksmotet med

 bl.a. utbyggnad av Ullevimotet och Ullevigatan samt kompletteringar i

 Örgryte- och Kallebäcksmoten.

3. En utbyggnad av nuvarande väg E 6 till tre körfält i vardera riktningen på

 sträckan Åbromotet-Kallebäcksmotet, överdäckning av E 6 och järnvägen i

 Mölndals centrala delar samt nya och bättre av- och påfartsramper. Vidare

 ingår miljöförbättrande åtgärder längs E 6.

Åtgärder på de öst-västliga huvudlederna:

4. Omläggning av Götaleden i tunnel, varigenom cityområdet återges för den för

 miljön så värdefulla kontakten med älven och mycket positiva effekter fås för

 framkomlighet, trafiksäkerhet och miljö.

5. Omläggning av Bräckeleden i tunnel (Lundbytunneln) som avlastar befintliga

 trafikleder bl.a. från den tunga trafiken till de stora industri- och

 hamnanläggningarna på västra Hisingen. Trafikbarriären elimineras och miljö

 och trafiksäkerhet förbättras avsevärt.

Åtgärder på Väster- och Söderleden:

6-7. Ombyggnad till planskilda korsningar samt åtgärder i Gnistängstunneln.

 Resultatet av denna komplettering blir ökad framkomlighet och säkerhet,

 men också andra positiva effekter för bl.a. miljön genom att trafik genom

 centrala staden flyttas ut till lederna.

2.2.3Finansiering

Åtgärder i överenskommelsen finansieras med statliga och kommunala anslag samt

vägtullar. Anslag, bidrag och avgifter i överenskommelsen avser prisnivå januari

1992 och förutsätts justeras med hänsyn till förändringar i penningvärdet.

 En stor del av kostnaderna för genomförandet av infrastruktursatsningarna

kommer att bäras av biltrafiken och därmed av invånarna i Göteborgsregionen.

 I statens föreslagna åtagande ingår det extra bidrag till regionen för

kollektivtrafiksatsningar m.m. på 1 500 miljoner kronor som riksdagen tidigare

beslutat om samt 110 miljoner kronor från LTA-anslaget. Det statliga bidraget

betalas ut till resp. mottagare när överenskommelsen slutligen godkänts. Medlen

betalas ut i förskott i takt med att fördelningsansvarig mottagare fattar beslut

om objektets slutförande i nästföljande års investeringsplan. Under

avtalsperioden skall staten dessutom svara för byggandet av Lundbytunneln och

planskilda korsningar på Söder- och Västerleden för sammanlagt 860 miljoner

kronor.

 När överenskommelsen slutligt godkänts skall medel avsatta till redan utförda

objekt i enlighet med "Principöverenskommelse mellan staten och kommunerna i

Göteborgsregionen 1991-01-11" betalas ut.

2.2.4Vägtullar

Vägverket åtager sig enligt överenskommelsen att som huvudman finansiera och

genomföra de projekt som skall betalas med vägtullar. Åtagandet grundar sig dels

på att en avgift på 10 kronor kan komma att tas ut från år 1995, dels att den

årliga nettointäkten uppgår till 500 miljoner kronor, allt uttryckt i

penningvärdet den 1 januari 1992. Nettointäkten har bedömts utifrån en avgift

för personbil på 10 kronor. Avgiften för bussar och lastbilar blir högre.

Avgifterna tas upp vid betalstationer vid inpassering i bilavgiftsområdet.

Utfart från området är fri.

 Investeringarna förutsätter lånefinansiering med en beräknad återbetalningstid

på 20 år och avgiftsnivåer som säkerställer objektens genomförande under en

10-årsperiod.

 Merkostnader för drift och underhåll av avgiftsfinansierade vägobjekt

förutsätts inrymmas i den årliga nettointäkten under avtalstiden. Betalsystemet

skall avvecklas när upptagna lån är återbetalda. I överenskommelsen förutsätts

att moms inte utgår på bilavgifter eller att den till fullo kompenseras.

2.3 Remissbehandling av Göteborgsöverenskommelsen

Kommunikationsdepartementet har inhämtat Statskontorets, Riksrevisionsverkets

och Riksgäldskontorets synpunkter på Göteborgsöverenskommelsen. Statskontoret

avstod från att yttra sig. De andra två instansernas yttranden sammanfattas i

det följande.

 Riksgäldskontoret förutsätter att lånen skall garanteras av staten. Vidare

utgår kontoret från att finansieringen skall läggas upp på samma sätt som för

lånen till väginvesteringar i Stockholms län.

 Riksgäldskontoret anser att det är väsentligt att eventuella statliga

lånegarantier för finansieringen av Göteborgsöverenskommelsen utfärdas av

kontoret.

 Riksrevisionsverket tar upp tre huvudsakliga synpunkter; de många

osäkerhetsfaktorerna, avgifterna och deras storlek samt oklara miljöeffekter.

 När det gäller osäkerheten anför verket att överenskommelsens objekt endast är

principiella till sträckning och utformning och att detta med hänvisning till de

besvärliga grundförhållandena i Göteborgsregionen skulle innebära mycket stora

osäkerheter i de angivna kostnaderna.

 Verkets synpunkter på frågan om avgift eller skatt kan sammanfattas till att

på grund av den ringa kopplingen mellan prestation och avgift är avgiften en

skatt.

 Vidare påpekar verket oklarheten beträffande vem som skall bestämma om

storleken på avgifterna och om det är det föreslagna bolagets styrelse eller

styrgruppen som fattar beslut om storleken. Denna oklarhet finner verket

otillfredsställande då den kan komma att innebära att Vägverket får

majoritetsinflytande över avgiftssättningen. Det är principiellt felaktigt att

samma part som ansvarar för genomförandet får för stort inflytande på

avgiftsnivån. Incitamenten att hålla nere kostnaderna minskar väsentligt.

 Riksrevisionsverket anför vidare att den valda avgiftszonen inte ger mest

trafikminskning i regionen eller trafiklättnader i innerstaden men däremot

störst intäkter. Avgifterna skall tas ut till dess lånen är betalda, enligt

beräkningarna efter högst 20 år. Verket drar slutsatsen att avgifternas syfte

främst är finansiering och inte styrning av bilismen för att gagna miljön, annat

än temporärt. Verket efterlyser en redovisning av de långsiktiga effekterna av

de planerade investeringarna.

3 Göteborgsöverenskommelsen och de ursprungliga målen med

storstadsförhandlingarna

Regeringens förslag: Vägverket skall ges i uppdrag

att bilda ett särskilt finansieringsbolag för

lånefinansieringen.

Regeringens bedömningar: Den överenskommelse som

träffats mellan parterna i Göteborgsregionen innebär

att syftet med principuppgörelsen den 11 januari

1991 kan uppnås i sina huvuddrag. Överenskommelsen

bör därför ligga till grund för fortsatt utbetalning

av de särskilda statsbidragen till kollektivtrafi-

ken enligt överenskommelsens intentioner.

 Fortsatt förberedelsearbete bör bedrivas av

Vägverket för de vägtullsfinansierade vägprojekten.

 De två större förändringar som har skett i förhållande till princip-

överenskommelsen är dels att planerna på en östlig sträckning av en ny väg E 6

slopats och ersatts med en satsning på nuvarande huvudvägnät med väg E 6 i

bibehållen sträckning genom Göteborg, dels att satsningen på Västtåg har ändrats

från infrastrukturinvesteringar till inköp av rullande materiel. Regeringens

bedömning är att båda dessa förändringar leder till en bättre måluppfyllelse än

den ursprungliga lösningen. Den påbörjade bidragsgivningen till

kollektivtrafikinvesteringarna bör fortsätta enligt överenskommelsens

intentioner. När det gäller väginvesteringarna och vägtullsystemet krävs

ytterligare utredningar vad gäller detaljutformningen. Eftersom

väginvesteringarna till stor del skall lånefinansieras bör även utrednings- och

projekteringsarbetet lånefinansieras.

 I likhet med Stockholmsregionen skall ett finansieringsbolag med Vägverket som

majoritetsägare bildas. Som första uppgift skall detta bolag med stöd av

Riksgäldskontorets borgen ta upp lån som skall täcka Vägverkets kostnader för

förberedelsearbetena.

3.1 Vägtullar

I Göteborgsöverenskommelsen förutsätts att merparten av väginvesteringarna skall

finansieras med vägtullar. I proposition (prop. 1993/94:86) har regeringen

angett att en utredare skall tillsättas vars uppdrag skall vara att med

utgångspunkt i finansieringsbehovet värdera och komplettera hittills framtagna

och under närmaste tiden kommande underlag om vägtullarnas utformning, redovisa

förslag till lagstiftning och ge förslag till tekniska system för vägtullarna.

Härvid skall utredaren beakta vad Trafik- och klimatkommittén kan komma att

föreslå beträffande miljözoner. Utredaren kommer att ges i uppgift att pröva

förutsättningarna för en differentiering av vägtullarna som utan att äventyra

finansieringen bidrar till att uppnå miljömålen i överenskommelsen.

Utredningsuppdraget skall redovisas senast den 1 mars 1995.

4 Garantier för förberedelsearbeten

Regeringens förslag: Vägobjekt till en kostnad av

ca 6 miljarder kronor skall betalas med vägtullar.

Vissa förberedelsearbeten pågår finansierade från

sjätte huvudtitelns ramanslag Byggande av vägar men

ytterligare förberedelsearbeten måste komma i gång.

Staten skall ställa en lånegaranti på högst

260 miljoner kronor för att finansiera fortsatta

förberedelsearbeten.

 För att kunna planera och projektera de i överenskommelsen ingående objekten,

förbereda och utveckla avgiftssystemet, starta och genomföra vissa smärre

byggnadsobjekt krävs 260 miljoner kronor fram till halvårsskiftet 1995. Det

smärre objekt som avses ingår i projektet "ombyggnad av nuvarande E 6 på

sträckan Olskroksmotet-Kallebäcksmotet" och innebär bl.a. en komplettering av

nuvarande Ullevimotet med en avfartsramp och en ombyggnad av Ullevigatan.

Delprojektet innebär att en angelägen överföring av trafik till den centrala

infartsleden Ullevigatan som i dag belastar lokalgator i området kan genomföras

relativt omgående.

 Bakgrunden till regeringens förslag är att det, för att kunna projektera och

ta fram underlag till den fortsatta prövningen av de enskilda objekten, krävs en

längre gående projektering än de översiktliga studier som hittills har

genomförts. Regeringen avser att återkomma till riksdagen med förslag om

ställningstagande till finansiering av hela eller delar av

Göteborgsöverenskommelsen efter det att bl.a. följande underlag har framkommit:

- Förslag från den särskilda utredaren som skall tillsättas för att utreda och

 komma med förslag till avgiftssystemets utformning.

- Kommunernas och länsstyrelsernas avrapportering enligt 6 kap. 2 § NRL till

 regeringen den 15 augusti 1994.

- Göteborgsregionens kommunalförbunds miljökonsekvensanalys av överenskommelsen.

 Den osäkerhet om de samlade ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna som

bl.a. Riksrevisionsverket påtalat bör på detta sätt klarläggas innan slutlig

ställning tas till genomförandet av hela eller delar av Göteborgsöverens-

kommelsen. Lånegarantierna innebär inte något ställningstagande till de olika

projektens utformning eller exakta lokalisering. Projekten skall före

genomförandet prövas på sedvanligt sätt med tillämpning av gällande

lagstiftning. För detta ställningstagande krävs också en bedömning av hur det

föreslagna genomförandet av överenskommelsen påverkar förutsättningarna för det

regionala och lokala näringslivet.

5 Särskilt statsbidrag till kollektivtrafikinvesteringar

Regeringens förslag: Statsbidrag om sammanlagt

1 610 miljoner kronor till

kollektivtrafikinvesteringar skall betalas ut

enligt vad som anges i överenskommelsen.

 Genomförandet av Göteborgsöverenskommelsens kollektivtrafikdel har i vissa

delar redan kommit igång. I enlighet med överenskommelsen skall staten nu till

Göteborgs stad, Göteborgsregionens kommunalförbund och Göteborgsregionens

lokaltrafik AB (GLAB) betala ut statliga bidrag enligt tabellen nedan. Enligt

överenskommelsen skall medlen betalas ut i förskott i takt med att

fördelningsansvarig mottagare fattar beslut om objektets utförande i

nästföljande års investeringsplan. Hittills har Göteborgs kommun erhållit

200 miljoner kronor och GLAB 25 miljoner kronor. Göteborgs kommun och

Göteborgsregionen planerar att fram t.o.m. år 1995 att investera totalt

635 miljoner kronor inkl. de förskotterade medlen. GLAB planerar att fram till

år 1995 investera 185 miljoner kronor inkl. de förskotterade 25 miljoner kronor

som använts till bidrag till utbyggnaden av Lisebergsstationen. Fördelningen av

medel på olika typer av objekt framgår av tabellen nedan.

- Upprustning och komplettering av befintligt spårvägssystem.

- Nytt trafikstyrningssystem.

- Naturgasbussar.

Summa bidrag till Göteborgs kommun under perioden:1 080 mkr

- Infartsparkeringar och regionala terminaler.

- Busskörfält.

- Miljöskyddsåtgärder.

Summa bidrag till Göteborgsregionens kommunalförbund

under perioden : 270 mkr

- "Västtåg".

- Lisebergs station.

Summa bidrag till GLAB under perioden: 260 mkr

Kommunikationsdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 24 mars 1994

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

P.[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1993/94:169 Överenskommelse om investeringar i

trafikens infrastruktur i Göteborgsregionen.