Regeringens proposition

1996/97:108

Ändrad länsindelning och försöksverksamhet i Västsverige

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 6 mars 1997

Lena Hjelm-Wallén

 Leif[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Inrikesdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslår regeringen att Göteborgs och Bohus, Älvsborgs och

Skaraborgs län utom Habo och Mullsjö kommuner läggs samman till Västergötlands

län med Göteborg som residensstad. Habo och Mullsjö kommuner förs enligt egen

önskan till Jönköpings län. Länssammanläggningen föreslås träda i kraft den 1

januari 1998. Som en följd av

länssammanläggningen föreslås att nuvarande länsstyrelser i Göteborgs och Bohus,

Älvsborgs samt Skaraborgs län läggs samman till en länsstyrelse.

 För regleringen av den landstingskommunala beslutanderätten i samband med

bildandet av Västergötlands län föreslås en särskild lag om

sammanläggningsdelegerade för Västergötlands läns landsting. Dessutom föreslås

en lag om val av ledamöter i styrelsen för Länsstyrelsen i Västergötlands län

samt lagändringar av främst teknisk natur med anledning av bildandet av

Västergötlands län. Genom en ändring i lagen om huvudmannaskap för viss

kollektiv persontrafik kan den nuvarande organisationen behållas tills det nya

landstinget bildas den 1 januari 1999.

 Regeringen föreslår vidare att även Västergötlands län skall omfattas av den

lagreglerade försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning som

riksdagen tidigare beslutat om i fråga om Kalmar, Gotlands och Skåne län.

Försöksverksamheten förslås för Västergötlands län omfatta det regionala utveck-

lingsansvaret, beslut om fördelning av regionalpolitiska och andra ut-

vecklingsmedel samt ansvaret för frågor om länsplaner för regional transport-

infrastruktur. I försöksverksamheten hanteras dessa statliga uppgifter av ett

regionalt självstyrelseorgan, som för Västergötlands läns del blir det nybildade

landstinget. Försöksverksamheten föreslås i detta län inledas den 1 januari 1999

i samband med att det nya landstinget bildas och liksom i övriga län pågå fram

till utgången av år 2002.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 5

2 Lagtext.................................................... 6

 2.1 Förslag till lag om sammanläggningsdelegerade för

 Västergötlands läns landsting....................... 6

 2.2 Förslag till lag om val av ledamöter i styrelsen för

 Länsstyrelsen i Västergötlands län.................. 13

 2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1414) om

 försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning 14

 2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:438) om

 huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik...... 16

 2.5 Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken...... 18

 2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i

 fastighetsmål....................................... 19

 2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna

 förvaltningsdomstolar............................... 20

 2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:891) om val av

 ledamöter i länsstyrelses styrelse.................. 21

 2.9 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324) 22

 2.10 Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259).. 23

 2.11 Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:000)... 24

3 Ärendet och dess beredning................................. 26

4 Ny länsindelning i Västsverige............................. 28

 4.1 Bakgrund ........................................... 28

 4.2 Nytt västsvenskt län - gränser och lokaliseringar... 28

 4.3 Det nya västsvenska länet........................... 29

 4.4 Det nya länets namn................................. 31

 4.5 Residensstad i det nya länet ....................... 31

5 Den nya länsstyrelsen...................................... 33

6 Försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning.... 35

 6.1 Försöksverksamhet i Västsverige..................... 35

 6.2 Framställningar från andra län...................... 38

7 Lagstiftningsfrågor........................................ 39

 7.1 Bildandet av Västergötlands läns landsting.......... 39

 7.2 Huvudmannaskapet för viss kollektiv persontrafik ... 40

 7.3 Övriga lagstiftningsfrågor.......................... 41

8 Den fortsatta handläggningen............................... 44

9 Författningskommentar...................................... 46

 9.1 Förslaget till lag om sammanläggningsdelegerade för

 Västergötlands läns landsting....................... 46

 9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1414) om försöks-

 verksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning.... 47

Bilaga 1 Rapporten Nytt västsvenskt län - Gränser

 och lokaliseringar.................................. 49

Bilaga 2 Sammanfattning av rapporten OPR=Q - en

 ny länsstyrelse..................................... 62

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 mars 1997..... 67

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 1. antar regeringens förslag till lag om sammanläggningsdelegerade för

 Västergötlands läns landsting,

 2. antar regeringens förslag till lag om val av ledamöter i styrelsen för

 Länsstyrelsen i Västergötlands län,

 3. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1996:1414) om

 försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning,

 4. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1978:438) om

 huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik,

 5. antar regeringens förslag till lag om ändring i rättegångsbalken,

 6. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) om

 domstolar i fastighetsmål,

 7. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om

 allmänna förvaltningsdomstolar,

 8. antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1976:891) om val av

 ledamöter i länsstyrelses styrelse,

 9. antar regeringens förslag till lag om ändring i taxeringslagen(1990:324),

 10. antar regeringens förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259),

 11. antar regeringens förslag till lag om ändring i vallagen (1997:000),

 12. godkänner regeringens förslag att Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län

 och Skaraborgs län utom Habo och Mullsjö kommuner den 1 januari 1998 läggs

 samman till Västergötlands län,

 13. godkänner regeringens förslag att nuvarande länsstyrelser i Göteborgs och

 Bohus län, Älvsborgs län och Skaraborgs län läggs samman till en

 länsstyrelse den 1 januari 1998,

 14. godkänner regeringens förslag att Göteborg skall vara residensstad i

 Västergötlands län.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om sammanläggningsdelegerade förVästergötlands läns

landsting

 Härigenom föreskrivs följande.

Inledande bestämmelser

1 § I denna lag finns bestämmelser om sammanläggningsdelegerade vid bildandet

av Västergötlands läns landsting. Bestämmelserna gäller utan hinder av vad som

föreskrivs i lagen (1979:411) om ändringar i Sveriges indelning i kommuner och

landsting.

2 § Göteborgs och Bohus läns landsting, Skaraborgs läns landsting och

Älvsborgs läns landsting skall bestå till utgången av år 1998.

3 § Västergötlands läns landsting skall, på det sätt som anges i 7 och 8 §§,

företrädas av sammanläggningsdelegerade från den dag regeringen bestämmer till

och med den 31 oktober 1998. Från och med den 1 november 1998 företräds

Västergötlands läns landsting av det nyvalda fullmäktige.

 Göteborgs och Bohus läns landsting, Skaraborgs läns landsting och Älvsborgs

läns landsting skall under tiden den 1 november-31 december 1998 företrädas av

fullmäktige i Västergötlands läns landsting.

Val av sammanläggningsdelegerade

4 § Delegerade och ersättare för dessa skall senast den dag regeringen be-

stämmer väljas av fullmäktige i Göteborgs och Bohus läns landsting, Skaraborgs

läns landsting, Älvsborgs läns landsting och Göteborgs kommun.

 När valen har ägt rum, skall ordföranden i fullmäktige i Skaraborgs läns

landsting underrättas om vilka som har valts.

5 § Antalet delegerade skall uppgå till 103, varav 22 skall väljas av

Göteborgs och Bohus läns landsting, 19 av Skaraborgs läns landsting, 31 av

Älvsborgs läns landsting och 31 av Göteborgs kommun. Antalet ersättare skall

vara lika många som antalet delegerade och väljas på samma sätt som dessa.

6 § Valbar är den som är ledamot eller ersättare i fullmäktige i Göteborg och

Bohus läns landsting, Skaraborgs läns landsting, Älvsborgs läns landsting eller

Göteborgs kommun samt folkbokförd i en kommun inom området för Västergötlands

läns landsting. Föreskrifterna i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt

skall tillämpas vid valet.

 Om ersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet också bestämmas i

vilken ordning som de skall kallas in till tjänstgöring.

Behörigheten att fatta beslut

7 § Utöver vad som i övrigt framgår av denna lag skall sammanlägg-

ningsdelegerade

 1. under år 1997

 - besluta om Västergötlands läns landstings indelning i valkretsar,

 - fastställa antalet ledamöter och ersättare i fullmäktige iVästergötlands

läns landsting,

 - anta grunderna för ersättning för resekostnader och andra utgiftersomför-

anleds av uppdrag enligt denna lag samt arvode, pension ochandraekonomiska för-

måner till den som fullgör ett sådant uppdrag,samt

 - upprätta och fastställa budget för sin verksamhet under budgetåret1998,

 2. under år 1998

 - anta förslag till budget för Västergötlands läns landsting avseende

budgetåret 1999, samt

 - besluta i andra ärenden där besluten sträcker sina verkningar efterut-

gången av år 1998.

8 § Fullmäktige i Göteborgs och Bohus läns landsting, Skaraborgs läns

landsting och Älvsborgs läns landsting får under tiden den 1 januari-31 oktober

1998 besluta endast i sådana ärenden som uteslutande avser dem själva och där

besluten inte sträcker sina verkningar efter utgången av år 1998. För Göteborgs

kommun gäller motsvarande begränsning under tiden den 1 januari-31 december 1998

i frågor som den 1 januari 1999 skall föras över till Västergötlands läns

landsting.

9 § Sammanläggningsdelegerade får uppdra åt ett arbetsutskott eller en

kommitté som avses i 21 § att besluta på sammanläggningsdelegerades vägnar i ett

visst ärende eller en viss grupp av ärenden. I sådana fall får sammanläggnings-

delegerade besluta att arbetsutskottet eller en kommitté i sin tur får uppdra åt

en eller flera ledamöter eller ersättare i arbetsutskottet eller i kommittén

eller åt en anställd hos Kommunförbundet Västra Götaland att besluta på

sammanläggningsdelegerades vägnar.

 I följande slag av ärenden får beslutanderätten inte delegeras:

 1. ärenden som avser verksamhetens mål, inriktning, omfattning eller kvalitet,

 2. framställningar eller yttranden till sammanläggningsdelegerade, liksom ytt-

randen med anledning av att ett beslut av arbetsutskottet eller en kommitté i

dess helhet eller av sammanläggningsdelegerade har överklagats, samt

 3. ärenden som rör myndighetsutövning mot enskilda, om de är av principiell

beskaffenhet eller annars av större vikt.

10 § Beslut som har fattats med stöd av uppdrag enligt 9 § skall anmälas till

sammanläggningsdelegerade, som bestämmer hur detta skall ske.

Medel för verksamheten

11 § Göteborgs och Bohus läns landsting, Skaraborgs läns landsting och Älvsborgs

läns landsting skall tillhandahålla medel för sammanläggningsdelegerades

verksamhet i förhållande till det antal skattekronor och skatteören som enligt

lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utde-

bitering av skatt, m.m. skall ligga till grund för landstingens bestämmande av

skattesatsen för uttag av skatt för år 1996.

 Göteborgs kommun skall på motsvarande sätt tillhandahålla medel i förhållande

till den verksamhet som kommunen skall överföra till Västergötlands läns lands-

ting.

Ekonomisk förvaltning

12 § Vad som föreskrivs i 8 kap. kommunallagen (1991:900) om mål för den

ekonomiska förvaltningen, medelsförvaltningen, utgiftsbeslut under budgetåret

samt räkenskapsföring och redovisning skall i tillämpliga delar gälla för

sammanläggningsdelegerades ekonomiska förvaltning.

Sammanläggningsdelegerades arbetsformer

13 § Ordföranden i fullmäktige i Skaraborgs läns landsting skall snarast efter

det att delegerade och ersättare har valts utse en av de delegerade att utfärda

kungörelse om det första sammanträdet med sammanläggningsdelegerade och att föra

ordet där till dess ordförande har valts.

14 § Vid det första sammanträdet skall sammanläggningsdelegerade för sin

tjänstgöringstid bland de delegerade välja en ordförande och en eller flera vice

ordförande.

15 § Sammanläggningsdelegerades ordförande skall utfärda en kungörelse om varje

sammanträde. Kungörelsen skall innehålla uppgift om tid och plats för sammanträ-

det och om de ärenden som skall behandlas.

 Kungörelsen skall anslås på anslagstavlan i Göteborgs och Bohus läns

landsting, Skaraborgs läns landsting, Älvsborgs läns landsting och Göteborgs

kommun minst en vecka före sammanträdesdagen samt inom samma tid på lämpligt

sätt lämnas till varje delegerad och ersättare.

 Kungörelsen skall inom samma tid införas i de ortstidningar där landstingen

och kommunen inför sådana tillkännagivanden som avses i 5 kap. 10 §

kommunallagen (1991:900).

16 § Om en delegerad är förhindrad att inställa sig till ett sammanträde eller

att vidare delta i ett sammanträde, skall en ersättare tjänstgöra i den

delegerades ställe. När ersättarna tjänstgör har de samma rättigheter som de

delegerade.

 I fråga om ersättarnas tjänstgöring skall föreskrifterna i 5 kap. 13-15 §§

kommunallagen (1991:900) tillämpas.

17 § Sammanläggningsdelegerade får kalla en förtroendevald eller en anställd

hos Göteborgs och Bohus läns landsting, Skaraborgs läns landsting, Älvsborgs

läns landsting eller Göteborgs kommun eller en särskild sakkunnig att närvara

vid ett sammanträde med sammanläggningsdelegerade för att lämna upplysningar.

 Den som har kallats till ett sådant sammanträde får, om sammanläggnings-

delegerade beslutar det, delta i överläggningarna men inte i besluten.

18 § Sammanläggningsdelegerade skall i en arbetsordning meddela de ytterligare

föreskrifter som behövs för sammanträdena och handläggningen av ärenden.

19 § Ärenden hos sammanläggningsdelegerade får väckas av

 1. arbetsutskottet,

 2. en kommitté,

 3. en delegerad genom motion,

 4. revisorerna, om ärendet gäller förvaltning som har samband med revisions-

uppdraget, eller

 5. fullmäktige eller styrelsen i Göteborgs och Bohus läns landsting,

Skaraborgs läns landsting, Älvsborgs läns landsting eller Göteborgs kommun.

 Sammanläggningsdelegerade skall besluta i ärenden som har väckts enligt första

stycket.

20 § Utöver vad som anges i denna lag gäller följande bestämmelser i kom-

munallagen (1991:900) för delegerade och deras ersättare:

- 4 kap. 10 § om återkallande av uppdraget,

- 4 kap. 11 § om rätt till ledighet från anställning,

- 4 kap. 19-22 §§ om omröstning, beslut och reservation,

- 5 kap. 18-20 §§ om beslutförhet och jäv,

- 5 kap. 26, 28, 29 och 31-33 §§ om hur ärendena bereds,

- 5 kap. 36-46 §§ om bordläggning, offentlighet och ordning vid sammanträdena,

hur ärendena avgörs och proportionella val, samt

- 5 kap. 57-62 §§ om protokollet.

Beredning och verkställighet

21 § För beredning och verkställighet skall sammanläggningsdelegerade utse ett

arbetsutskott. För sådana uppgifter får de dessutom utse en eller flera

kommittéer.

22 § Ledamöter och ersättare i arbetsutskottet och i en kommitté väljs av

sammanläggningsdelegerade till det antal och för den tid som samman-

läggningsdelegerade bestämmer, dock längst till utgången av år 1998.

 Valbar till ledamot och ersättare i arbetsutskottet eller en kommitté är den

som fyller 18 år senast på dagen för valet och som är folkbokförd i en kommun

inom området för Västergötlands läns landsting. Den som inte är svensk med-

borgare är valbar bara om han har varit folkbokförd i Sverige den 1 november de

tre åren närmast före valåret. Om ersättarna inte väljs

proportionellt, skall det vid valet också bestämmas i vilken ordning som de

skall kallas in till tjänstgöring.

23 § Sammanläggningsdelegerade skall för tid som anges i 22 § bland ledamöterna

i arbetsutskottet och i en kommitté välja en ordförande och en eller två vice

ordförande.

24 § Det förslag till budget för Västergötlands läns landsting som sammanlägg-

ningsdelegerade enligt 7 § 2 skall besluta om upprättas av arbetsutskottet.

 I fråga om budgeten tillämpas i övrigt bestämmelserna i 8 kap. 5 och 8-11 §§

kommunallagen (1991:900).

25 § För beredning och verkställighet av ärenden som avser Västergötlands läns

landsting får det nyvalda fullmäktige i detta landsting under perioden den 1

november-31 december 1998 anlita sammanläggningsdelegerades arbetsutskott och

kommittéer samt nämnder och beredningar i Göteborgs och Bohus läns landsting,

Skaraborgs läns landsting, Älvsborgs läns landsting och Göteborgs kommun.

26 § Utöver vad som anges i denna lag gäller följande bestämmelser i

kommunallagen (1991:900) för arbetsutskottet och en kommitté:

- 4 kap. 11 § om ledighet från anställning,

- 4 kap. 19-22 §§ om omröstning, beslut och reservation,

- 4 kap. 23 § om närvarorätt,

- 6 kap. 18 och 19 §§ om tidpunkt för sammanträde och närvarorätt förut-

omstående,

- 6 kap 23-26 §§ om beslutförhet och jäv, samt

- 6 kap. 28-31 §§ om hur ärendena avgörs samt om protokoll och delgivning.

Interpellationer och frågor

27 § Interpellationer och frågor får ställas av de delegerade samt av

ledamöterna i fullmäktige i Göteborgs och Bohus läns landsting, Skaraborgs läns

landsting, Älvsborgs läns landsting och Göteborgs kommun. De skall riktas till

sammanläggningsdelegerades, arbetsutskottets eller en kommittés ordförande.

28 § Interpellationer och frågor skall avse ämnen som hör till samman-

läggningsdelegerades, arbetsutskottets eller en kommittés handläggning. De får

dock inte avse ärenden som rör myndighetsutövning mot någon enskild.

29 § Den ordförande till vilken en interpellation eller en fråga har ställts

får överlåta besvarandet av denna till en annan delegerad eller till en ledamot

i arbetsutskottet eller en kommitté. Svaret skall lämnas vid sammanträde med det

fullmäktige vars ledamot har ställt interpellationen eller frågan. I det fall en

delegerad har ställt en interpellation eller en fråga skall den besvaras vid ett

sammanträde med sammanläggningsdelegerade.

30 § Utöver vad som föreskrivs i denna lag om interpellationer och frågor

gäller bestämmelserna i 5 kap. 50 och 51 §§, 54 § första stycket samt 55 och 56

§§ kommunallagen (1991:900).

Uppdragets upphörande

31 § Om en delegerad, en ledamot i arbetsutskottet eller i en kommitté eller en

ersättare för någon av dessa avgår under tjänstgöringstiden, skall bestämmelser-

na i 6 kap. 14 § första och andra styckena kommunallagen (1991:900) tillämpas.

 Bestämmelsen i 4 kap. 7 § kommunallagen gäller för delegerade, ledamöter i

arbetsutskottet och i en kommitté samt deras ersättare.

32 § Om en delegerad, en ledamot i arbetsutskottet eller i en kommitté eller en

ersättare för någon av dessa upphör att vara valbar, upphör också uppdraget

genast.

 Sammanläggningsdelegerade skall befria en delegerad, en ledamot i arbets-

utskottet eller i en kommitté eller en ersättare för någon av dessa från upp-

draget när denne önskar avgå, om det inte finns särskilda skäl mot det.

Revision

33 § Sammanläggningsdelegerade skall för den tid som sammanläggningsdelegerade

bestämmer, dock längst till utgången av år 1998, välja minst tre revisorer och

lika många revisorsersättare för att granska arbetsutskottets och kommittéernas

verksamhet.

 Valbar till revisor eller revisorsersättare är den som är valbar enligt 22 §.

 Om revisorsersättarna inte väljs proportionellt, skall det vid valet även be-

stämmas i vilken ordning som de skall kallas in till tjänstgöring.

34 § Om en revisor eller en revisorsersättare upphör att vara valbar, upphör

också uppdraget genast.

 Sammanläggningsdelegerade skall befria en revisor eller revisorsersättare från

uppdraget när denne önskar avgå, om det inte finns särskilda skäl mot det.

35 § Revisorerna skall år 1999 till fullmäktige i Västergötlands läns landsting

avge en berättelse om resultatet av den revision som avser verksamheten under år

1998. Fullmäktige skall vid sammanträde före utgången av år 1999 besluta om

ansvarsfrihet skall beviljas eller om någon åtgärd för att bevara landstingets

rätt skall vidtas.

36 § Utöver vad som föreskrivs i denna lag om revision gäller 9 kap.

kommunallagen (1991:900).

Laglighetsprövning

37 § Bestämmelserna om överklagande i 10 kap. kommunallagen (1991:900) gäller i

fråga om ett beslut som har fattats av sammanläggningsdelegerade, arbetsut-

skottet eller en kommitté. Ett sådant beslut får överklagas såväl av Göteborgs

och Bohus läns landsting, Skaraborgs läns landsting, Älvsborgs läns landsting

och Göteborgs kommun som av deras medlemmar.

 Om länsrätten eller kammarrätten har upphävt ett beslut eller förbjudit att

det verkställs, får domstolens beslut överklagas även av Göteborgs och Bohus

läns landsting, Skaraborgs läns landsting, Älvsborgs län landsting, Göteborgs

kommun och av deras medlemmar.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997.

2.2 Förslag till lag om val av ledamöter i styrelsen för Länsstyrelsen i

Västergötlands län

 Härigenom föreskrivs följande.

 Med avvikelse från vad som föreskrivs i lagen (1976:891) om val av ledamöter i

länsstyrelses styrelse skall val av ledamöter och ersättare i styrelsen för

Länsstyrelsen i Västergötlands län förrättas av fullmäktige i Göteborgs och

Bohus läns landsting, Skaraborgs läns landsting och Älvsborgs läns landsting

samt Göteborgs kommun med den fördelning mellan dem som regeringen bestämmer

efter befolkningstalen.

 Valen skall avse en period av ett år, räknat från den 1 januari 1998.

 Denna lag träder i kraft den 1 juli 1997 och gäller till utgången av år 1998.

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med

ändrad regional ansvarsfördelning

 Härigenom föreskrivs att 1-4 §§ lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med

ändrad regional ansvarsfördelning skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 1 §

 Under tiden den 1 juli 1997-31 december 2002 skall det enligt bestämmelserna i

denna lag genomföras en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning

i Kalmar, Gotlands och Skåne län.

--------------------------------------------------------------------

 Under tiden den 1 januari

 1999-31 december 2002 skall en

 sådan försöksverksamhet genomföras

 även i Västergötlands län.

2 § I försökslänen skall ett regionalt självstyrelseorgan

 1. från och med den 1 juli 1997 från länsstyrelsen överta ansvaret för det

sektorsövergripande arbetet med att utarbeta en strategi för länets långsiktiga

utveckling enligt 7 § förordningen (1982:877) om regionalt utvecklingsarbete

(det regionala utvecklingsansvaret),

--------------------------------------------------------------------

 2. från och med den 1 juli 1997 2. från och med den 1 juli 1997

från länsstyrelsen överta befogen- från länsstyrelsen överta ansvaret

heten att besluta om länstrafik- för frågor om länsplaner för regional

planer enligt förordningen transportinfrastruktur,

(1991:1809) om rikstäckande väg-

hållningsplan, regionala väghåll-

ningsplaner och planer för läns-

trafikanläggningar,

 3. från och med den 1 juli 1998 från Statens kulturråd överta befogenheten att

besluta om fördelningen av statsbidrag till regionala kulturinstitutioner enligt

vad som närmare föreskrivs av regeringen, samt

 4. från och med den 1 januari 1998 besluta om användningen av

regionalpolitiska och andra utvecklingsmedel enligt vad som närmare föreskrivs

av regeringen.

--------------------------------------------------------------------

 I Västergötlands län skall det

 regionala självstyrelseorganet

 endast överta uppgifterna enligt

 första stycket 1, 2 och 4. Detta

 skall ske från och med den 1

 januari 1999.

--------------------------------------------------------------------

 Regeringen får besluta att över- Regeringen får besluta att över-

föringen av en uppgift skall ske föringen av en uppgift skall ske

vid en senare tidpunkt än vad som vid en senare tidpunkt än vad som

sägs i första stycket. sägs i första och andra styckena.

3 § Med regionalt självstyrelseorgan avses i denna lag

 1. i Kalmar län det regionförbund som bildas enligt lagen (1996:1415) om

försöksverksamhet med regionförbund i Kalmar län och Skåne län,

--------------------------------------------------------------------

 2. i Gotlands län Gotlands 2. i Gotlands län Gotlands

kommun, samt kommun,

 3. i Skåne län under tiden den 1 3. i Skåne län under tiden den 1

juli 1997-31 december 1998 det juli 1997-31 december 1998 det

regionförbund som bildas enligt regionförbund som bildas enligt

lagen om försöksverksamhet med lagen om försöksverksamhet med

regionförbund i Kalmar län och regionförbund i Kalmar län och Skåne

Skåne län och under tiden den 1 län och under tiden den 1 januari

januari 1999-31 december 2002 1999-31 december 2002

landstinget. landstinget, samt

 4. i Västergötlands län lands-

 tinget.

--------------------------------------------------------------------

4 §

--------------------------------------------------------------------

 Skåne läns landsting får besluta Skåne läns landsting och Väster-

att landstingsfullmäktige och götlands läns landsting får besluta

landstingsstyrelsen i stället att landstingsfullmäktige och

skall betecknas regionfullmäktige landstingsstyrelsen i stället

och regionstyrelsen. skall betecknas regionfullmäktige

 och regionstyrelsen.

--------------------------------------------------------------------

 Vad som sägs i lag eller annan författning om landstingsfullmäktige och

landstingsstyrelsen gäller i sådant fall för regionfullmäktige och region-

styrelsen.

 Denna lag träder i kraft, i fråga om 2 § första stycket 2 den 1 juli 1997, och

i övrigt den 1 januari 1999.

2.4 Förslag till lag om ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för

viss kollektiv persontrafik

 Härigenom föreskrivs att 5 och 6 §§ lagen (1978:438) om huvudmannaskap för

viss kollektiv persontrafik skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 5 §1

--------------------------------------------------------------------

 Uppnås inte enighet i fråga om Uppnås inte enighet i fråga om

antalet ledamöter som medlem i antalet ledamöter som medlem i

kommunalförbund skall utse i kommunalförbund skall utse i

förbundsfullmäktige, skall lands- förbundsfullmäktige, skall lands-

tinget utse hälften av ledamöterna tinget utse hälften av ledamöterna

och kommunerna i länet till- och kommunerna i länet tillsammans

sammans hälften. I Göteborgs och hälften.

Bohus län skall dock landstinget

utse en fjärdedel, Göteborgs kom-

mun hälften och övriga kommuner

tillsammans en fjärdedel av

antalet ledamöter.

 Antalet ledamöter som annan Antalet ledamöter som varje

kommun än Göteborgs kommun skall kommun skall utse bestäms av

utse bestäms av länsstyrelsen i länsstyrelsen i förhållande till

förhållande till folkmängden i folkmängden i kommunerna vid

kommunerna vid ingången av det år ingången av det år då val av

då val av förbundsfullmäktige förbundsfullmäktige förrättas. Varje

förrättas. Varje kommun skall dock kommun skall dock utse minst en

utse minst en ledamot. ledamot.

 6 §2

--------------------------------------------------------------------

 Uppnås inte enighet i fråga om Uppnås inte enighet i fråga om

sättet att mellan medlemmarna i sättet att mellan medlemmarna i

kommunalförbund fördela underskott kommunalförbund fördela underskott

i förbundsverksamheten gäller i förbundsverksamheten gäller att

följande. landstinget skall täcka hälften av

 1. Om inte annat följer av 2 underskottet och kommunerna i

eller 3 skall landstinget täcka länet tillsammans återstoden.

hälften av underskottet och Omfattningen av varje kommuns

kommunerna i länet tillsammans skyldighet att tillhandahålla

återstoden. Omfattningen av varje medel skall bestämmas i förhållande

kommuns skyldighet att till det trafikarbete som har

tillhandahålla medel skall nedlagts i kommunen under

bestämmas i förhållande till det verksamhetsåret.

trafikarbete som har nedlagts i

kommunen under verksamhetsåret.

--------------------------------------------------------------------

 2. I Göteborgs och Bohus län

skall landstinget och Göteborgs

kommun tillsammans täcka hälften

av underskottet. Omfattningen av

landstingets och kommunens skyl-

dighet att tillhandahålla medel

skall bestämmas i förhållande till

den andel av länets

skatteunderlag som belöper på

vardera förbundsmedlemmen.

 3. I Göteborgs och Bohus län

skall samtliga kommuner i länet

tillsammans täcka hälften av

underskottet. Omfattningen av

varje kommuns skyldighet att

tillhandahålla medel skall

bestämmas i enlighet med vad som

föreskrivs i 1.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998. I fråga om Västergötlands län

skall dock fram till utgången av 1998 finnas en huvudman i vardera den del av

länet som utgjort Göteborgs och Bohus län, Skaraborgs län och Älvsborgs län.

Därvid skall 5 och 6 §§ i deras äldre lydelse gälla.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1996:1417.

2 Senaste lydelse 1996:1417.

2.5 Förslag till lag om ändring i rättegångsbalken

 Härigenom föreskrivs att 4 kap. 7 § rättegångsbalken skall ha följande

lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

4 kap.

7 §1Val av nämndeman i tingsrätt förrättas av kommunfullmäktige.

--------------------------------------------------------------------

 Val av nämndeman i hovrätt Val av nämndeman i hovrätt förrättas

förrättas av landstinget eller, om av landstingsfullmäktige. I

i länet finns kommun som ej ingår Gotlands län förrättas valet av

i landstingskommun, av kommunfullmäktige i Gotlands

landstinget och kommunfullmäktige kommun.

med den fördelning dem emellan

som länsstyrelsen bestämmer efter

befolkningstalen. I Gotlands län

förrättas valet av

kommunfullmäktige i Gotlands

kommun.

 Valet skall vara proportionellt, om det begäres av minst så många väljande som

motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandes antal delas med det

antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt

val är särskilt föreskrivet.

 Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig

sammansättning med hänsyn till ålder, kön och yrke.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1988:616.

2.6 Förslag till lag om ändring i lagen (1969:246) om domstolar i

fastighetsmål

 Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1969:246) om domstolar i fastighetsmål1

skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

6 §2Nämndeman i fastighetsdomstol utses genom val. Regeringen eller myndighet,

som regeringen bestämmer, fastställer för varje län det antal nämndemän som

skall utses.

--------------------------------------------------------------------

 Val av nämndeman i fastighets- Val av nämndeman i fastighets-

domstol förrättas av landstinget domstol förrättas av landstings-

eller, om i länet finns kommun fullmäktige. I Gotlands län förrättas

som ej ingår i landstingskommun, valet av kommunfullmäktige i

av landstinget och kommun- Gotlands kommun.

fullmäktige med den fördelning dem

emellan som länsstyrelsen

bestämmer efter befolkningstalen.

I Gotlands län förrättas valet av

kommunfullmäktige i Gotlands

kommun.

 Valet skall vara proportionellt, om det begäres av minst så många väljande som

motsvarar det tal, vilket erhålles, då samtliga väljandes antal delas med det

antal personer valet avser, ökat med 1. Om förfarandet vid sådant proportionellt

val är särskilt föreskrivet.

 Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig

sammansättning med hänsyn till ålder, kön och yrke.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1974:1064.

Senaste lydelse av lagens rubrik 1974:1064.

2 Senaste lydelse 1988:619.

2.7 Förslag till lag om ändring i lagen (1971:289) om allmänna

förvaltningsdomstolar

 Härigenom föreskrivs att 19 § lagen (1971:289) om allmänna

förvaltningsdomstolar1 skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

19 §2

--------------------------------------------------------------------

 Nämndeman i kammarrätt och Nämndeman i kammarrätt och länsrätt

länsrätt utses genom val. Val utses genom val. Val förrättas av

förrättas av landstinget eller, om landstingsfullmäktige. I Gotlands

i länet finns kommun som inte län förrättas val av

ingår i landstingskommun, av kommunfullmäktige i Gotlands

landstinget och kommunfullmäktige kommun.

med den fördelning dem emellan

som länsstyrelsen bestämmer efter

befolkningstalen. I Gotlands län

förrättas val av kommunfullmäktige

i Gotlands kommun.

 Valet skall vara proportionellt, om det begärs av minst så många ledamöter som

motsvarar den kvot, som erhålls om antalet närvarande ledamöter delas med det

antal personer som valet avser, ökad med 1. Om förfarandet vid sådant

proportionellt val är särskilt föreskrivet.

När val av de nämndemän som ingår i länsrätt vid behandling av mål om

fastighetstaxering skall ske framgår av fastighetstaxeringslagen (1979:1152).

 Regeringen får för visst län förordna att nämndemän i kammarrätt skall väljas

bland dem som för samma mandatperiod har utsetts till nämndemän i hovrätt.

Nämndeman i hovrätt får även i annat fall, om han är behörig därtill, tjänstgöra

som nämndeman i den kammarrätt inom vars domkrets han är folkbokförd.

 Vid val av nämndemän skall eftersträvas att nämndemannakåren får en allsidig

sammansättning med hänsyn till ålder, kön och yrke.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

**FOOTNOTES**

1 Lagen omtryckt 1981:1323.

2 Senaste lydelse 1991:513.

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1976:891) om val av ledamöter i

länsstyrelses styrelse

 Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1976:891) om val av ledamöter i

länsstyrelses styrelse skall ha följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 §1

--------------------------------------------------------------------

 Länsstyrelses styrelse består, Länsstyrelses styrelse består,

utöver ordföranden, av 14 leda- utöver ordföranden, av 14 ledamöter,

möter, som utses genom val. Valet som utses genom val. Valet

förrättas av landstinget. Om det i förrättas av landstingsfullmäktige.

länet finns en kommun som ej ingår I Gotlands län skall valet förrättas

i landstingskommunen, skall av kommunfullmäktige i Gotlands

valet förrättas av landstinget och kommun. För de ledamöter som har

kommunfullmäktige med den för- valts av landstingsfullmäktige

delning dem emellan som eller kommunfullmäktige skall lika

regeringen bestämmer efter många ersättare väljas. Ytterligare

befolkningstalen. I Gotlands län föreskrifter om val av ledamöter

skall valet förrättas av och ersättare meddelas av

kommunfullmäktige i Gotlands regeringen.

kommun. För de ledamöter som har

valts av landstinget eller

kommunfullmäktige skall lika många

suppleanter väljas. Ytterligare

föreskrifter om val av ledamöter

och suppleanter meddelas av

regeringen.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1983:169.

2.9 Förslag till lag om ändring i taxeringslagen (1990:324)

 Härigenom föreskrivs att 7 kap. 5 § taxeringslagen (1990:324) skall ha

följande lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

7 kap.

5 §1

--------------------------------------------------------------------

 Val av ledamot i skattenämnd Val av ledamot i skattenämnd

förrättas av landstingsfullmäktige.förrättas av landstingsfullmäktige.

Om det i länet finns en kommun I Gotlands län förrättas valet av

som inte ingår i landstinget för- kommunfullmäktige i Gotlands

rättas valet av landstingsfull- kommun.

mäktige och kommunfullmäktige med

den fördelning dem emellan som

skattemyndigheten bestämmer efter

befolkningstalen. I Gotlands län

förrättas valet av kommun-

fullmäktige i Gotlands kommun.

--------------------------------------------------------------------

 Valet skall vara Valet skall vara

proportionellt, om det begärs av proportionellt, om det begärs av

minst så många ledamöter som minst så många ledamöter som

motsvarar den kvot som erhålls om motsvarar den kvot som erhålls om

antalet närvarande ledamöter delas antalet närvarande ledamöter delas

med det antal personer valet med det antal personer valet

avser, ökat med 1. Om kvoten är avser, ökat med 1. Om kvoten är ett

ett brutet tal, skall den brutet tal, skall den avrundas

avrundas till närmast högre hela till närmast högre hela tal. I

tal. I lagen (1955:138) om lagen (1992:339) om

proportionellt valsätt vid val proportionellt valsätt finns

inom landsting, kommunfullmäktige särskilda föreskrifter om för-

m.m. finns särskilda föreskrifter farandet.

om förfarandet.

 Vid val av ledamöter skall eftersträvas att lekmannakåren får en allsidig

sammansättning med hänsyn till ledamöternas ålder, kön och yrke.

_______________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1999.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse 1991:1682.

2.10 Förslag till lag om ändring i jaktlagen (1987:259)

 Härigenom föreskrivs att i 10 a § jaktlagen (1987:259)1 orden "Älvsborgs och

Skaraborgs län" skall bytas ut mot "Västergötlands län".

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

**FOOTNOTES**

1 Senaste lydelse av 10 a § 1996:954.

2.11 Förslag till lag om ändring i vallagen (1997:000)

 Härigenom föreskrivs att 2 kap. 2 § vallagen (1997:000) skall ha följande

lydelse.

--------------------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 kap.

 2 §

 Vid val till riksdagen är landet indelat i 29 valkretsar. Dessa är

 1. Stockholms kommun,

 2. Stockholms läns valkrets (Stockholms län med undantag av Stockholms

kommun),

 3. Uppsala län,

 4. Södermanlands län,

 5. Östergötlands län,

 6. Jönköpings län,

 7. Kronobergs län,

 8. Kalmar län,

 9. Gotlands län,

 10. Blekinge län,

 11. Malmö kommun,

 12. Skåne läns västra valkrets (Bjuvs, Eslövs, Helsingborgs, Höganäs, Hörby,

Höörs, Landskrona och Svalövs kommuner),

 13. Skåne läns södra valkrets (Burlövs, Kävlinge, Lomma, Lunds, Sjöbo,

Skurups, Staffanstorps, Svedala, Trelleborgs, Vellinge och Ystads kommuner),

 14. Skåne läns norra och östra valkrets (Bromölla, Båstads, Hässleholms,

Klippans, Kristianstads, Osby, Perstorps, Simrishamns, Tomelilla, Åstorps,

Ängelholms, Örkeljunga och Östra Göinge kommuner),

 15. Hallands län,

 16. Göteborgs kommun,

--------------------------------------------------------------------

 17. Bohusläns valkrets (Göte- 17. Västergötlands läns västra

borgs och Bohus län med undantag valkrets (Härryda, Kungälvs,

av Göteborgs kommun), Lysekils, Munkedals, Mölndals,

 Orusts, Partille, Sotenäs,

 Stenungsunds, Strömstads, Tanums,

 Tjörns, Uddevalla och Öckerö

 kommuner),

--------------------------------------------------------------------

 18. Älvsborgs läns norra 18. Västergötlands läns norra

valkrets (Ale, Alingsås, valkrets (Ale, Alingsås,
[REDACTED_EFTERNAMN], Dals-Eds, Färgelanda,[REDACTED_EFTERNAMN], Dals-Eds, Färgelanda,

Herrljunga, Lerums, Lilla Edets, Herrljunga, Lerums, Lilla Edets,

Melleruds, Trollhättans, Vårgårda, Melleruds, Trollhättans, Vårgårda,

Vänersborgs och Åmåls kommuner), Vänersborgs och Åmåls kommuner),

--------------------------------------------------------------------

 19. Älvsborgs läns södra valkrets 19. Västergötlands läns södra

(Bollebygds, Borås, Marks, valkrets (Bollebygds, Borås,

Svenljunga, Tranemo och Ulrice- Marks, Svenljunga, Tranemo och

hamns kommuner), Ulricehamns kommuner),

--------------------------------------------------------------------

 20. Skaraborgs län, 20.Västergötlands läns östra

 valkrets (Essunga, Falköpings,

 Grästorps, Gullspångs, Götene, Hjo,

 Karlsborgs, Lidköpings,

 Mariestads, Skara, Skövde, Tibro,

 Tidaholms, Töreboda och Vara

 kommuner),

 21. Värmlands län,

 22. Örebro län,

 23. Västmanlands län,

 24. Dalarnas län,

 25. Gävleborgs län,

 26. Västernorrlands län,

 27. Jämtlands län,

 28. Västerbottens län, och

 29. Norrbottens län.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1998.

3 Ärendet och dess beredning

Ändrad länsindelning

Förslag om ändrad länsindelning i Västsverige har lämnats av Regionberedningen i

delbetänkandet Västsverige och Skåne - regioner i förändring (SOU 1993:97).

Betänkandet har remissbehandlats. En sammanställning av remissvaren har publi-

cerats (Ds 1994:110).

 I slutbetänkandet Regional framtid (SOU 1995:27) har Regionberedningen

presenterat ett förslag till utformning av den offentliga organisationen på

regional nivå. Förslaget innebar att ansvarsfördelningen mellan staten och den

kommunala självstyrelsen ändras så att det regionala utvecklingsansvaret förs

över från länsstyrelserna till landstingen. I fråga om länsindelningen föreslogs

bildandet av Skåne län och Västra Götalands län.

 Riksdagen har godkänt regeringens förslag i propositionen 1995/96:38

Länsindelningen i Skåne och Västsverige m.m. att Skåne län skulle bildas den 1

januari 1997 (bet. 1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206). I propositionen 1995/96:224

Följdfrågor med anledning av den ändrade länsindelningen i Skåne län m.m. har

regeringen redovisat sin avsikt att återkomma till riksdagen beträffande läns-

indelningen i västra Sverige under våren 1997. Ett förslag kunde enligt

regeringens mening läggas fram först sedan den närmare avgränsningen av ett nytt

västsvenskt län klarlagts.

 En särskild utredare har haft i uppdrag att ta upp överläggningar med

företrädare för kommuner, landsting, länsstyrelser och andra berörda parter i de

aktuella länen i syfte att klarlägga den geografiska utformningen av ett nytt

västsvenskt län (dir. 1996:11). I uppdraget har vidare ingått att utarbeta un-

derlag om lokaliseringen av regional offentlig förvaltning i ett nytt

västsvenskt län och att lämna förslag till val av residensstad (dir. 1996:59).

 Frågan hur en länsstyrelseorganisation skulle kunna se ut i ett nytt väst-

svenskt län har utretts i särskild ordning (dir. 1996:13). En särskild utredare

har haft i uppdrag att ange närmare form och innehåll för den decentraliserade

länsförvaltningsorganisation som förhållandena i regionen skulle kräva.

 De båda utredarna har den 13 december 1996 redovisat sina uppdrag. Rapporten

Nytt västsvenskt län - Gränser och lokaliseringar finns i bilaga 1. Samman-

fattningen av rapporten OPR=Q - en ny västsvensk länsstyrelse finns i bilaga 2.-

 En beräkningsmodell av besparingar vid länssammanläggningar har redovisats av

Statskontoret i rapporten Nya län och länsstyrelser i Skåne och Västsverige -

konsekvenser för ekonomi och administration (rapport 1995:18). En sammanfattning

av rapporten har lämnats i prop. 1995/96:38 (s. 5-6).

Försöksverksamhet

Framställningar om att få bedriva försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning har i olika sammanhang förts fram från politiska organ i

Stockholms, Kalmar, Gotlands, Jämtlands och Västerbottens län samt de båda

Skånelänen. I propositionen 1996/97:36 om den regionala samhällsorganisationen

redovisade regeringen sin syn i regionfrågan och föreslog - med

framställningarna som grund - att Kalmar, Gotlands och Skåne län skulle omfattas

av en lag om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning och att ett

försök i Jämtlands län skulle bedrivas med ett samverkansorgan på regional nivå.

Syftet med försöksverksamheten är att utveckla former för en bättre demokratisk

förankring av det regionala utvecklingsarbetet.

 Länsstyrelserna i Gotlands, Västmanlands och Västerbottens län samt Göteborgs

och Bohus, Älvsborgs och Skaraborgs län gemensamt har inkommit med

framställningar om att få ingå i en försöksverksamhet med en mera samordnad

statlig länsförvaltning. I ovan nämnda proposition föreslogs en försöks-

verksamhet på Gotland med vidgad samordnad länsförvaltning, som innebär att

länsarbetsnämnden och skogsvårdsstyrelsen inordnas i länsstyrelsens

organisation.

 Riksdagen har härefter antagit regeringens förslag att en försöksverksamhet

med ändrad regional ansvarsfördelning genomförs i Kalmar, Gotlands och Skåne län

under tiden den 1 juli 1997 till den 31 december 2002 (bet. 1996/97:KU4, rskr.

1996/97:77). Riksdagen har också antagit förslaget om ett försök med samordnad

länsförvaltning på Gotland. I försöksverksamheten i Jämtlands län förs inte

några statliga beslutsbefogenheter över och verksamheten behöver därför inte

regleras i lag.

 Framställning om att få genomföra försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning från och med den 1 januari 1999 har härefter inkommit från

företrädare för fem riksdagspartier i Västsverige. Förslaget utgår från att de

tre landstingen i Göteborgs och Bohus, Älvsborgs och Skaraborgs län samt

motsvarande landstingsverksamhet inom Göteborgs kommun bildar en ny region med

direktvalt fullmäktige.

 I denna proposition behandlar regeringen frågan om bildandet av Västergötlands

län samt utökning av försöksverksamheten med ändrad regional ansvarsfördelning

till att omfatta även Västergötlands län.

Fråga om remiss till Lagrådet

Lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning

granskades av Lagrådet på konstitutionsutskottets initiativ (bet. 1996/97:KU4).

Regeringen gör den bedömningen att de ändringar som nu föreslås i lagen är av så

enkel beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

 De lagändringar som föreslås i övrigt är ändringar som följer som en

konsekvens av länssammanläggningen och är av så enkel beskaffenhet att Lagrådets

hörande även i dessa fall skulle sakna betydelse.

4 Ny länsindelning i Västsverige

4.1 Bakgrund

Den historiska bakgrunden har tecknats i regeringens proposition 1995/96:38 om

länsindelningen i Skåne och Västsverige m.m. (s. 18-20). Västsverige har precis

som andra regioner i Sverige vissa specifika historiska och kulturella förut-

sättningar, som präglat utvecklingen. Genom en historiskt djupgående tradition

har länsindelningen byggt på äldre folkligt förankrade lands- och landskaps-

gränser och på kriterier, som var relevanta för tiden.

 De administrativa gränserna i Västsverige bedöms i dag som allt mindre själv-

klara. Förhållandena har motiverat särskilda översyner som har sina rötter i

diskussioner som fördes redan på 1950- och 60-talen.

 Den allmänna diskussionen om länsindelningen i Västsverige har förts efter

några huvudlinjer. Det under lång tid dominerande förändringsalternativet var

att bilda ett nytt län med utgångspunkt från förhållandena i Storgöteborgs-om-

rådet, där problemen visat sig mest uttalade. Under senare tid har det

geografiska perspektivet utvidgats. Vill man finna en på lång sikt hållbar

lösning synes det oundvikligt att flera andra län måste omfattas av en ny

länsindelning. Med det synsättet förordade såväl Västsverigeutredningen (SOU

1992:66) som Regionberedningen (SOU 1993:97) i stället ett nytt län som omfattar

en större del av Västsverige.

 Huvudargument för kraven på en förändring har varit att samhällsutvecklingen

gradvis lett till att läns- och landstingsindelningen inte helt och hållet

motsvarar en funktionell administrativ indelning och behovet av regional

planering och interkommunal samverkan.

 Genom skilda avtal och samarbetsorgan för exempelvis hälso- och sjukvård,

kommunikationer och infrastrukturutbyggnad, miljö, näringslivsutveckling och

internationella kontakter har olägenheterna med de administrativa förhållandena

till viss del kunnat överbryggas. Det har dock blivit allt tydligare att detta

samarbete inte helt kan ersätta den enhetliga planering som skulle kunna ske om

hela eller huvuddelar av den västsvenska regionen fanns inom ett och samma län.

Önskemålen om strukturella insatser i Västsverige i syfte att skapa gynnsamma

förutsättningar för regional utveckling, ekonomisk tillväxt och god livsmiljö

har därför blivit allt mer framträdande.

4.2 Nytt västsvenskt län - gränser och lokaliseringar

I propositionen 1995/96:38 om länsindelningen i Skåne och Västsverige m.m.

konstaterade regeringen att det finns en bred uppslutning från Göteborgs och

Bohus län samt Älvsborgs län kring en ändrad länsindelning i Västsverige, medan

ett antal kommuner i Skaraborgs län har varit kritiska till att ingå i ett nytt

västsvenskt län. Innan ett konkret förslag till länsindelningsreform kunde

läggas fram behövde därför förutsättningarna för den framtida länstillhörigheten

för vissa enskilda kommuner i gränsområdena övervägas närmare. Inriktningen

borde vara att Göteborgs och Bohus, Älvsborgs samt Skaraborgs län läggs samman

den 1 januari 1998.

 En särskild utredare (dir. 1996:11) har härefter tagit upp överläggningar med

företrädare för kommuner, landsting, länsstyrelser och andra berörda parter i

Västsverige om den geografiska utsträckningen av ett nytt län. I utredarens

uppdrag har vidare ingått att utarbeta underlag om lokalisering av regional

offentlig förvaltning och föreslå residensstad i det nya länet (dir. 1996:59).

 Resultatet av arbetet har redovisats den 13 december 1996 i rapporten Nytt

västsvenskt län - Gränser och lokaliseringar. Utredaren konstaterar att det nu

finns en mycket stor uppslutning kring de förslag som läggs fram, men att

enigheten inte är total i alla frågor. Utredarens bedömning är dock att för-

slaget i sin helhet, både när det gäller det nya länets geografiska utformning

och lokaliseringarna, kan genomföras i stor enighet.

4.3 Det nya västsvenska länet

--------------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län och |

| Skaraborgs län med undantag av Habo och Mullsjö kommuner läggs den 1 |

| januari 1998 samman till ett län. |

| Habo och Mullsjö kommuner förs till Jönköpings län vid samma tidpunkt.|

| Samtidigt läggs länsstyrelserna i Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län|

| och Skaraborgs län samman till en länsstyrelse. |

--------------------------------------------------------------------------

 Förslaget från utredningen om ett nytt västsvenskt län överensstämmer med

regeringens.

 Regionberedningens förslag: Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län och Skara-

borgs län samt Kungsbacka kommun i Hallands län läggs samman till ett län.

 Remissinstanserna: En redovisning av remissinstansernas synpunkter på

Regionberedningens förslag finns i prop. 1995/96:38 (s. 20 ff.). Sammanfatt-

ningsvis saknas lokal och regional förankring när det gäller Kungsbacka kommun.

När det gäller Göteborgs och Bohus län samt Älvsborgs län finns en bred

majoritet för en länssammanläggning. I Skaraborgs län har flertalet kommuner

varit negativa till att ingå i ett nytt västsvenskt län. De har framfört tvek-

samhet om bl.a. förutsättningarna att känna samhörighet inom ett så geografiskt

omfattande nytt västsvenskt län.

 Skälen för regeringens förslag: En sammanläggning av de västsvenska länen har

diskuterats under lång tid, även om det inte alltid har rått enighet om vilka

län eller delar som bör omfattas av en sådan åtgärd. En allmän åsikt har varit

att man bör söka grunden, för vilka delar som skall ingå, i de lokala och regio-

nala diskussionerna och initiativen. Dessa hade år 1995 nått så långt att en

länsindelningsreform i denna del av landet kunde initieras. I propositionen

1995/96:38 om länsindelningen i Skåne och Västsverige redovisades skäl som

talar för att Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län och Skaraborgs län bör

läggas till grund för en ny administrativ indelning i Västsverige. Mot bakgrund

av den oenighet som förelåg i Skaraborgs län om ett län med en sådan utformning,

var emellertid en sammanläggning av hela län som i Skåne långt ifrån självklar.

Enskilda gränskommuners länstillhörighet borde därför övervägas ytterligare

innan en reform kunde komma till stånd.

 Dessa överväganden, som har anförtrotts en särskild utredare, är nu redovisa-

de. Vad som därvid har framkommit visar att en uppslutning bakom det nya länets

utformning nu är så påtaglig, lokalt och regionalt, att ett konkret förslag om

indelningsändring den 1 januari 1998 nu kan läggas fram. Att så bör ske - med

inriktning att Skaraborgs län i princip bör ingå i ett nytt västsvenskt län -

har även riksdagen uttalat (bet.1995/96:BoU9, rskr. 1995/96:206).

 Intressegemenskap och regionala beroenden bör enligt regeringens mening vara

riktpunkten för hur ett nytt västsvenskt län skall avgränsas. Det nya länets av-

gränsning österut kan få en tillfredsställande lösning genom att tillmötesgå de

två kommuner i Skaraborgs län som uttalat att de vill tillhöra ett annat län.

Regeringen förordar således att Habo och Mullsjö kommuner, vilka sedan gammalt

har ett starkt näringsgeografiskt samband med Jönköping, förs över till Jönkö-

pings län. Genomförda folkomröstningar i de båda Skaraborgskommunerna ger stöd

för anslutning till Jönköpings län. En sådan justering av länsgränsen innebär,

enligt vår uppfattning, inget avsteg från reformens huvudändamål, nämligen att

söka tillskapa en region som är funktionellt bättre anpassad till den faktiska

utvecklingen. En lång rad olika faktorer rörande den näringsgeografiska inrikt-

ningen - arbetskraftspendling, flyttningsrörelser, kommunikationer m.m. - har

påverkat utvecklingen så att de båda kommunerna utgör en integrerad del av en

gemensam bostads- och arbetsmarknad för hela södra Vätterbygden. Mot den

bakgrunden föreslogs en överföring av Habo och Mullsjö kommuner till Jönköpings

län redan år 1974 av en statlig utredning (SOU 1974:84).

 Utredningen om ett nytt västsvenskt län har också bedömt effekterna för Habo

och Mullsjö kommuner av om de i stället skall ingå i Jönköpings län. En rad

frågor har belysts - kommunala funktioner, landstingsfunktioner, statliga funk-

tioner, övrig regional samverkan, kommunal ekonomi och övergångsfrågor.

 Av rapporten framgår att inga stora problem eller skillnader till följd av

förändrad länstillhörighet har kunnat identifieras. Den viktigaste frågan som

noterats är att ansvarsfördelningen och avgränsningen av konstnadsansvaret

mellan kommuner och landsting är olika i de berörda länen. Regeringen anser att

gällande lagstiftning ger förutsättningar att lösa dessa frågor. Detsamma gäller

de förhandlingsfrågor i övrigt mellan kommun och landsting som föranleds av en

förändrad länstillhörighet.

 Regeringen anser därför att tiden nu är mogen att tillmötesgå önskemålen om

att bilda ett nytt västsvenskt län. Som en följd av länssammanläggningen bör de

nuvarande länsstyrelserna i Göteborgs och Bohus, Älvsborgs och Skaraborgs län

läggas samman till en ny länsstyrelse. Länssammanslagningen och därmed även de

tre länsstyrelsernas sammanläggning bör genomföras den 1 januari 1998.

4.4 Det nya länets namn

--------------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Det nya länet i Västsverige benämns Västergötlands|

| län. |

--------------------------------------------------------------------------

 Regionberedningens förslag: Det nya länet bör benämnas Västra Götalands län.

 Remissinstanserna: Frågan behandlas inte särskilt i något av remissvaren.

 Skälen för regeringens förslag: Regeringen ser ett värde i att det nya

västsvenska länet namnges efter ett av de ingående historiska landskapen.

Landskapet Västergötland har urgammal hävd. Landskapsbegreppet kan spåras till

1070-talet under den latinska formen Westragothia, som fick sin nordiska form

Västrägotlandi i början av 1200-talet. Mot den bakgrunden och med beaktande av

att det nya länet till huvuddelen, både geografiskt och befolkningsmässigt,

kommer att bestå av landskapet Västergötland, bör benämningen Västergötlands

län väljas. Olägenheten av att läns- och landskapsnamnet inte stämmer överens är

begränsad, och det finns exempel på sådana avvikelser i län som namngivits efter

landskap.

 Regeringen föreslår således att det nya länet skall benämnas Västergötlands

län.

4.5 Residensstad i det nya länet

--------------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Göteborg skall vara residensstad i Västergötlands|

| län. |

--------------------------------------------------------------------------

 Förslaget från utredningen om ett nytt västsvenskt län överensstämmer med

regeringens.

 Regionberedningens förslag: Vänersborg bör vara residensstad i Västra Göta-

lands län.

 Remissinstanserna: I yttranden över Regionberedningens förslag anser flertalet

kommuner och landsting att valet av residensstad i ett nytt västsvenskt län i

första hand är en statlig angelägenhet. Frågan tas dock upp i några remissvar,

där Göteborg respektive Vänersborg förespråkas.

 Skälen för regeringens förslag: Den utredare som haft i uppdrag att klarlägga

den geografiska utformningen av ett västsvenskt län har i samråd med företrädare

för kommuner, landsting, länsstyrelser samt andra berörda parter tagit fram en

strategi för lokaliseringen av offentlig förvaltning i det nya länet.

Kartläggningen innefattar verksamhet som bedrivs av den nya länsstyrelsen, det

kommande regionfullmäktige och andra regionala offentliga organ. Valet av resi-

densstad utgör i sammanhanget en viktig komponent, där en utgångspunkt har varit

att försöka balansera olika delar av samhällsorganisationen i förhållande till

varandra.

 Vid valet av residensstad talar ett flertal omständigheter för Göteborg. Denna

stad är på många sätt navet i det västsvenska samarbetet med sin hamn, storlek

och som centrum för många olika funktioner inom såväl offentlig förvaltning som

det privata näringslivet. Utredaren visar också att det med Göteborg som resi-

densstad går att uppfylla en rimlig geografisk fördelning av regional offentlig

förvaltning inom det nya länet. Regeringen anser därför att Göteborg bör vara

residensstad i Västergötlands län.

 I bilaga 1 redovisas det av utredningen utarbetade underlaget om lokalisering

av de offentliga organen i ett nytt västsvenskt län. Rapporten är en samman-

vägning av de berörda parternas syn på hur man bäst skapar inomregional balans.

Den utgör enligt regeringens mening en god grund för pågående och fortsatta

överväganden om lokalisering av den regionala offentliga förvaltningen. I likhet

med vad som har varit vägledande vid uppbyggnaden av det nya Skåne län bör strä-

vandena att uppnå rimlig inomregional balans kunna tillgodoses, bl.a. genom ut-

lokalisering av delar av övrig regional offentlig förvaltning till andra orter

än residensstaden.

5 Den nya länsstyrelsen

--------------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Den nya länsstyrelsen skall bli en modern och |

| effektiv förvaltning som erbjuder välordnad samhällsservice. Det är |

| viktigt att den organiseras, dimensioneras och lokaliseras med hänsyn |

| till förhållandena i länet. |

--------------------------------------------------------------------------

 Utredningen om länsstyrelseorganisationen i ett nytt västsvenskt län: Det nya

västsvenska länet blir landets näst största befolkningsmässigt med närmare 1,5

miljoner invånare. Länet kommer att bestå av 49 kommuner, det största antalet i

något län. Till ytan blir länet det näst största i södra Sverige.

 Ledstjärnan för den nya länsstyrelsen är, enligt utredningen, en organisation

där helhetssyn och överblick över hela länet som bas kan förenas med geografisk

närhet i en decentraliserad organisation. I de frågor där länsstyrelsens närvaro

lokalt är viktig skall länsstyrelsen också finnas nära. Verksamheter som behand-

lar länet som helhet skall däremot koncentreras för att ge den nödvändiga över-

blicken.

 I rapporten redovisas överväganden som stannar för att länsstyrelseverksamhet

bör finnas kvar på de orter där man i dag har verksamhet inom de tre länen. I

alla delområden kommer lokala funktioner med behov av fältverksamheter och

lokala kontakter att finnas representerade. Övriga verksamheter fördelas mellan

orterna. För att med kraft kunna hantera de för Västsverige gemensamma frågorna

bör den centrala ledningsorganisationen förstärkas.

 De i utredningsdirektiven angivna sparkraven går enligt utredarens bedömning

inte att uppfylla. Det skulle få alltför allvarliga konsekvenser för den nya

länsstyrelsens möjligheter att fullgöra sina uppgifter såväl inom myndig-

hetsutövning, förvaltning och stödverksamhet som inom initiativverksamhet. Det

material som Statskontoret tidigare har redovisat om ekonomiska konsekvenser vid

en sammanläggning av län, bygger på dagens förvaltningsstruktur där länsstyrel-

serna har sin verksamhet koncentrerad till en huvudort i respektive län. Den a-

nalysen är, enligt utredningen, inte användbar vid bedömningen av möjliga

besparingar i en ny västsvensk länsstyrelse, som måste söka sin uppbyggnad i de

ingående verksamheternas förutsättningar i ett västsvenskt storlän.

 Skälen för regeringens bedömning: I propositionen 1995/96:38 om läns-

indelningen i Skåne och Västra Sverige m.m. har regeringen uttalat att en

organisation av ett västsvenskt läns storlek kan påkalla decentraliserade

lösningar. Därigenom kan en förgrening och specialisering av verksamheten ske

med utgångspunkt i de förutsättningar som olika delar av länet erbjuder.

Regeringen har också i propositionen framhållit att det kommer att bli

nödvändigt att på olika sätt utveckla organisation och arbetsformer, bl.a. genom

att finna och pröva nya lösningar. Samtidigt som svårigheterna med en stor

organisation inte skall underskattas, erbjuder den likväl avsevärda möjligheter

till rationalisering och effektivt handhavande av olika uppgifter. En besparing

på minst 60 miljoner kronor skulle, enligt regeringens bedömning i nämnda

proposition, vara möjlig genom en sammanläggning av länsstyrelserna i Göteborgs

och Bohus, Älvsborgs samt Skaraborgs län.

 Riksdagen har med anledning av bostadsutskottets betänkande över propositionen

1995/96:38 om länsindelningen i Skåne och Västsverige m.m. (1995/96:BoU9) gett

regeringen tillkänna vad utskottet anfört om inriktning och omfattning av

besparingskraven för den nya länsstyrelsen. Utskottet framhöll att det finns

anledning att ta på allvar den tveksamhet som förts fram om de i propositionen

och i utredningsdirektiven till den särskilde utredaren angivna målen för

besparingarna verkligen är realistiska. Tillkännagivandet innebar att regeringen

vid bedömningen av besparingskraven på de nya länsstyrelserna bör positivt pröva

om inte besparingen, åtminstone under en inledningsfas, bör ges en mindre

omfattning än den som förutsatts.

 Länsstyrelsen med sin bredd i kompetens, sitt betydande kontaktnät och sin

inriktning mot en sektorsövergripande samverkan har en viktig uppgift som

kraftfull regional statlig aktör i det nya länet. Regeringen anser att det är

angeläget att bildandet av en ny länsstyrelse i det nya västsvenska länet sker

på ett sådant sätt att myndighetsutövning och övriga uppdrag och uppgifter som

länsstyrelserna ålagts av statsmakterna kan fullgöras effektivt och rationellt

redan från början. Användningen av ny teknik och andra arbetsmetoder blir

viktiga inslag i en ändamålsenligt utformad organisation. Den nya länsstyrelsen

skall bli en modern och effektiv förvaltning som erbjuder en välordnad samhälls-

service. Det är också viktigt att den organiseras och dimensioneras med hänsyn

till förhållandena i länet. Organisationsfrågan kan inte lösas helt oberoende av

hur det nya länet utformas och den lokalkännedom och det kontaktnät som

kännetecknar dagens länsstyrelser. Av bl.a. arbetsorganisatoriska skäl är det

nödvändigt att beakta behoven av information om skiftande lokala förhållanden

och den kontakt med kommuner och enskilda som många gånger är en förutsättning

för att verksamheten skall kunna bedrivas på ett riktigt sätt.

 Vad avser rationaliserings- och besparingsmöjligheterna visar den särskilde

utredarens konsekvensanalys, att de effekter som kan uppnås genom

sammanläggningen inte kan tillgodoräknas som det var tänkt från början.

 I bilaga 2 redovisas sammanfattningen av rapporten från utredningen om

länsstyrelseorganisation i ett nytt västsvenskt län. Att utarbeta en detaljerad

organisation och att lägga fast dess slutliga dimensionering och

verksamhetslokalisering blir en uppgift för en organisationskommitté. Rapporten

skall därvid bilda grund för fortsatta överväganden i de frågor som kommittén

skall behandla. Regeringen redovisar i avsnitt 8 sina närmare överväganden om

den fortsatta handläggningen.

6 Försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning

6.1 Försöksverksamhet i Västsverige

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Försöksverksamheten med ändrad regional |

| ansvarsfördelning i Kalmar, Gotland och Skåne län utvidgas till |

| att omfatta även det nybildade Västergötlands län. De uppgifter|

| som i detta län skall ingå i försöksverksamheten är att utarbeta|

| ett program för länets långsiktiga utveckling, att besluta om |

| långsiktig plan för den regionala transportinfrastrukturen och |

| att besluta om användningen av vissa regionalpolitiska och |

| andra utvecklingsmedel. Dessa statliga uppgifter förs i |

| försöksverksamheten över till ett regionalt självstyrelseorgan. |

| Det regionala självstyrelseorganet skall i Västergötlands län|

| vara landstinget. Länsstyrelsens uppgifter och ledningsform |

| skall vara samma som i övriga försökslän. |

| Försöksperioden för Västergötlands län skall omfatta tiden den 1|

| januari 1999-31 december 2002. |

--------------------------------------------------------------------

 Bakgrund: En försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning skall

enligt riksdagens beslut genomföras i Kalmar, Gotlands och Skåne län fram till

utgången av år 2002 (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4, rskr.1996/97:77).

Syftet med försöksverksamheten är att utveckla former för en bättre demokratisk

förankring av det regionala utvecklingsarbetet. Innehållet i försöksverksamheten

är i huvudsak följande.

 Länsstyrelsens utvecklingsansvar överförs till ett regionalt självstyrelse-

organ. Det regionala utvecklingsansvaret omfattar uppgiften att utarbeta ett

program för länets långsiktiga utveckling (regionalt utvecklingsprogram). Det

regionala utvecklingsprogrammet skall bl.a. redovisa de långsiktiga målen för

länets utveckling, vilka åtgärder som bör vidtas för att de uppsatta målen skall

nås, hur olika parter förväntas medverka i genomförandet och hur insatserna

avses att finansieras. Utvecklingsprogrammet bör i första hand inriktas på

åtgärder som stimulerar tillväxt och sysselsättning och som har betydelse för

näringslivets struktur och utveckling. Ett fastställt regionalt utvecklings-

program skall beaktas av statliga myndigheter i den mån som deras verksamhet i

länet berörs av programmet. Ansvaret för kommunal verksamhet förändras inte.

 Det regionala självstyrelseorganet skall också besluta om vissa

regionalpolitiska och andra utvecklingsmedel.

 Ansvaret för den regionala transportinfrastrukturens utveckling och dess

effekter får en starkare lokal och regional förankring hos de folkvalda

församlingarna. Även länsstyrelsens ansvar för att besluta om långsiktig plan

för den regionala transportinfrastrukturen överförs till det regionala

självstyrelseorganet.

 Uppgiften att fördela vissa statsbidrag för regional kulturverksamhet från

statens kulturråd överförs också till det regionala sjävstyrelseorganet. Vissa

villkor bör därvid föreskrivas för att säkerställa att nationella

kulturpolitiska mål och åtgärder beaktas vid bidragsgivningen.

 Skälen för regeringens förslag: Företrädare för riksdagspartierna

Socialdemokraterna, Centerpartiet, Folkpartiet liberalerna, Vänsterpartiet och

Kristdemokraterna i regionen har i en framställning till regeringen hemställt om

att en försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning motsvarande den

som skall genomföras i vissa andra län skall genomföras i Västergötlands län

från och med den 1 januari 1999.

 Regeringen uttalade i propositionen 1996/97:36 om den regionala sam-

hällsorganisationen att syftet med försöksverksamheten är att tillmötesgå det

intresse som finns i vissa län att pröva nya metoder för att utveckla den

regionala verksamheten och ge den en starkare demokratisk förankring. En bred

förankring av det regionala utvecklingsarbetet kan bidra till en bättre

samordning och därmed till ett effektivare utnyttjande av de resurser som finns

inom regionen. En sådan kraftsamling av resurser på regional nivå bör kunna

underlätta utvecklingen av konkurrenskraftiga regioner.

 Den nya länsindelningen i Västsverige och det nya Västergötlands läns

landsting ger en god grund för ett effektivare resursutnyttjande inom regionen.

Det är därför lämpligt att inleda en försöksverksamhet i samband med att

Västergötlands läns landsting bildas den 1 januari 1999.

 Regeringen föreslår att försöksperioden även för Västergötlands län avslutas

vid utgången av år 2002. För uppföljning och utvärdering av den

försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning som riksdagen har

beslutat om och den utökning av försöksverksamheten som nu föreslås, kommer en

parlamentarisk kommitté att tillkallas. Kommittén skall redovisa sina

överväganden och förslag senast den 1 oktober 2000.

 I framställningen om försöksverksamhet hemställs att försöksverksamheten i

Västergötlands län skall omfatta de uppgifter som anges i regeringens

proposition 1996/97:36 om den regionala samhällsorganisationen samt även den

försöksverksamhet som presenterats av Kommunikationskommittén i delbetänkandet

Ny kurs i trafikpolitiken (SOU:1996:26).

 Regeringens bedömning är att försöksverksamheten i Västergötlands län bör

omfatta uppgifterna att utarbeta ett program för länets långsiktiga utveckling,

besluta om långsiktig plan för den regionala transportinfrastrukturen och

besluta om användningen av vissa regionalpolitiska och andra utvecklingsmedel.

Dessa uppgifter föreslås i Västergötlands län överföras till landstinget.

 När det gäller uppgiften att besluta om visst kulturstöd anser regeringen att

den tidigare beslutade försöksverksamheten har sådan omfattning att den utgör

ett tillräckligt underlag för utvärdering. I övrigt innebär förslaget att

försöksverksamheten i Västergötlands län skall ha samma innehåll som i övriga

försökslän enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning. En närmare beskrivning av uppgifterna finns i propositionen

1996/97:36 om den regionala samhällsorganisationen (avsnitt 6.2).

 Regeringen har till riksdagen i propositionen 1996/97:53 om infra-

strukturinriktning för framtida transporter även föreslagit att den långsiktiga

planeringen av den regionala transportinfrastrukturen skall breddas så att den

omfattar fler åtgärdsslag och även de riksvägar som inte ingår i det nationella

stamvägnätet. Benämningen länstrafikanläggningar kommer därmed endast att avse

en del av den regionala infrastrukturplanen, som i stället i regeringens förslag

kallas länsplan. Ansvarig för förankring och beslut av länsplanerna föreslås

länsstyrelserna vara, utom i försökslänen där motsvarande ansvar föreslås ligga

på regionala självstyrelseorgan.

 Beträffande beslut om regionplaner har regeringen i propositionen 1996/97:36

om den regionala samhällsorganisationen framhållit att frågan om att utse de

regionala självstyrelseorganen i försökslänen till regionplaneorgan prövas av

regeringen i varje särskilt fall.

 Länsstyrelsens uppgifter och dess ledning bör enligt regeringens mening vara

samma som i övriga försökslän (se prop. 1996/97:36 avsnitt 6.4). Länsstyrelsen

behåller uppgifterna att verka för att statlig verksamhet i länet samordnas och

anpassas efter övergripande miljö- och regionalpolitiska mål, samordna de olika

sektorerna inom länsstyrelsens ansvarsområde, följa upp och utvärdera olika

insatser i länet, vidta lämpliga åtgärder för länets utveckling samt informera

regeringen om tillståndet i länet. När försöksverksamheten inleds den 1 januari

1999 kommer med vårt förslag länsstyrelsen att ledas av landshövdingen och någon

ny styrelse utses inte för tiden härefter.

 När staten lägger över uppgifter på kommuner och landsting skall en ekonomisk

reglering göras enligt den s.k. finansieringsprincipen. Vårt förslag om

försöksverksamhet i Västergötlands län innebär att en sådan reglering bör göras

på motsvarande sätt som i övriga försökslän.

 Regeringens förslag att försöksverksamheten skall utvidgas till att omfatta

även Västergötlands län föranleder ändringar i lagen (1996:1414) om

försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning.

6.2 Framställningar från andra län

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens bedömning: Någon försöksverksamhet i andra län genomförs|

| inte nu. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens bedömning: Från ett antal län har intresse anmälts av

att genomföra försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning eller

vidgad samordnad länsförvaltning.

 Stockholms läns landsting och Kommunförbundet Stockholms län har uppmärksammat

regeringen på det fördjupade samarbete som inletts mellan lokal och regional

nivå i länet samt hemställt om att få delta i försöksverksamheten enligt samma

modell som tillämpas i Skåne enligt försökslagen. Distriktsorganisationerna för

fyra partier i Västerbottens län har begärt att försök med ökat demokratiskt

inflytande över de regionala frågorna skall bedrivas i Västerbottens län.

 Försök med en mera samlad statlig förvaltning har aktualiserats från följande

län.

 Länsstyrelsen i Västmanlands län har hemställt om försöksverksamhet med stärkt

samordnad länsförvaltning i Västmanland. Kommunförbundet i Västmanland och det

socialdemokratiska partidistriktet har ställt sig bakom de förslag som fram-

förts. Syftet är att utveckla en stärkt, decentraliserad rationell statlig

verksamhet med utvecklad samverkan på länsplanet särskilt med kommuner och

landsting. Inom ramen för en sådan försöksverksamhet skulle också

länsstyrelsernas styrelse utses direkt av regeringen.

 Länsstyrelsen i Västerbottens län har begärt att försök med en samordnad

länsförvaltning skall genomföras också i det länet för att skapa underlag för en

förutsättningslös bedömning.

 Länsstyrelserna i Göteborgs och Bohus, Älvsborgs och Skaraborgs län har

föreslagit en försöksverksamhet med en utvidgad samordnad länsförvaltning i det

nya västsvenska länet genom att länsarbetsnämnden och skogsvårdsstyrelsen

inordnas i den nya länsstyrelsen. Som ett komplement eller alternativ till detta

förslås ett försök med samordnad planering och förändrad regional indelning på

kommunikationsområdet.

 Regeringen anser att den tidigare beslutade försöksverksamheten och den nu

föreslagna i Västergötlands län utgör ett tillräckligt underlag för att de

önskade erfarenheterna skall kunna vinnas. Försöksverksamheten bör genomföras

och utvärderas innan ytterligare initiativ tas. Den parlamentariska kommitté som

kommer att tillsättas för att bland annat utvärdera försöksverksamheten skall

även ta till vara erfarenheter från utvecklingsarbete i andra län för att finna

lämpliga samarbetsformer mellan stat, landsting och kommuner.

 Regeringens slutsats är alltså att någon ytterligare försöksverksamhet inte

bör genomföras nu.

7 Lagstiftningsfrågor

7.1 Bildandet av Västergötlands läns landsting

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: För regleringen av den landstingskommunala |

| beslutanderätten i samband med bildandet av Västergötlands läns |

| landsting införs på samma sätt som vid bildandet av Skåne läns |

| landsting en särskild lag om sammanläggningsdelegerade. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 1 kap. 2 § kommunallagen (1991:900)

omfattar varje landsting ett län, om inte något annat är särskilt föreskrivet.

Om två eller flera län läggs samman skall en sammanläggning därför ske också av

motsvarande landsting. Således skall, som en följd av bildandet av

Västergötlands län, Göteborgs och Bohus läns landsting, Skaraborgs läns

landsting och Älvsborgs läns landsting läggas samman till ett landsting. Med

hänsyn till de allmänna valen hösten 1998 måste emellertid landstingen bestå

till utgången av år 1998. Västergötlands läns landsting bör bildas den 1 januari

1999. Genom att Habo och Mullsjö kommuner indelningsmässigt kommer att tillhöra

Jönköpings län kommer dessa kommuner från den 1 januari 1999 att ingå i

Jönköpings läns landsting. Göteborgs kommun står för närvarande utanför

landstingsindelningen. En naturlig följd av länssammanläggningen är att

Göteborgs kommun ingår i det nya Västergötlands läns landsting. Regeringen avser

att under hösten 1997 besluta i indelningsfrågan.

 Bestämmelser om förfarandet vid ändringar i landstingsindelningen finns i

lagen (1979:411) om ändringar i Sveriges indelning i kommuner och landsting. Den

lagen är emellertid inte anpassad till sådana större indelningsförändringar rör-

ande landsting som det nu är fråga om. Lagen saknar bl.a. bestämmelser om att

delegerade skall utses för att företräda ett nybildat landsting i de fall detta

inte bör företrädas av de gamla fullmäktige. Regler måste därför skapas för den

nu aktuella sammanläggningen till Västergötlands läns landsting.

 Regeringen anser att bestämmelser om sammanläggningsdelegerade för

Västergötlands läns landsting bör tas in i en särskild lag. Enligt den lag som

regeringen nu föreslår skall sammanläggningsdelegerade företräda Västergötlands

läns landsting från den dag regeringen bestämmer till och med den 31 oktober

1998. Därefter övergår beslutanderätten till det nyvalda fullmäktige. Lagen har

utformats på samma sätt som lagen (1996:945) om sammanläggningsdelegerade för

Skåne läns landsting. Vid utformningen av lagen har samråd skett med företrädare

för berörda parter i Västsverige.

7.2 Huvudmannaskapet för viss kollektiv persontrafik

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Intill utgången av år 1998 skall ansvaret för|

| den kollektiva persontrafiken i Västergötlands län utövas enligt|

| de bestämmelser som vid utgången av år 1997 gäller för Göteborgs och|

| Bohus län, Skaraborgs län och Älvsborgs län. |

--------------------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: Bildandet av Västergötlands län påkallar en

ändring i lagen (1978:438) om huvudmannaskap för viss kollektiv persontrafik

(huvudmannaskapslagen).

 I denna lag sägs att det i varje län skall finnas en huvudman för den lokala

och regionala linjetrafiken för persontransporter. De huvudmän som finns i

Göteborgs och Bohus län, Skaraborgs län respektive Älvsborgs län måste alltså

ersättas med en för Västergötlands län gemensam ny huvudman.

 I de allra flesta län är kommunerna och landstinget gemensamt huvudman.

Huvudmannaskapslagen ger kommunerna och landstinget i ett län stor frihet att

träffa överenskommelser om huvudmannaskapet. Möjlighet finns således att endast

landstinget men även endast kommunerna kan vara huvudman.

 I lagen regleras också organisationsformen. Det gemensamma ansvaret kan

antingen läggas på ett kommunalförbund eller ett aktiebolag. I Göteborgs och

Bohus län, i Skaraborgs län och i Älvsborgs län har respektive kommuner och

landsting kommit överens om att lägga uppgifterna på aktiebolag, som har bildats

för ändamålet.

 Som en följd av bildandet av Västergötlands län behöver en ändring göras i 5 §

huvudmannaskapslagen beträffande parternas inflytande över verksamheten. I denna

fråga gäller helt olika förhållanden för Göteborgs och Bohus respektive

Skaraborgs och Älvsborgs län. Väsentliga skillnader finns också när det gäller

tillämpningen av 6 §, som reglerar fördelningen mellan kommunerna och

landstinget av underskottet i verksamheten. Om bestämmelserna ändras så skulle

de bara vara i kraft från den 1 januari 1998 till utgången av år 1998.

Anledningen är den följande. Fr.o.m. den 1 januari 1999 är avsikten att det bara

skall finnas ett landsting i Västergötlands län. Landstinget blir då också

enligt förslaget till ändringar i lagen om försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning ett regionalt självstyrelseorgan. Detta talar för att man

under denna korta övergångsperiod inte bör ändra i organisationen för

kollektivtrafiken. Förslaget till lagändring innebär således att, i det ny-

bildade Västergötlands län, ansvaret för den kollektiva persontrafiken till

utgången av år 1998 skall utövas enligt de bestämmelser som vid utgången av år

1997 gäller för Göteborgs och Bohus län, Skaraborgs län och Älvsborgs län.

 Regeringen anser det naturligt att det i Västergötlands län blir landstinget

som skall vara huvudman för den kollektiva persontrafiken från och med år 1999.

Lagstiftningen innebär dock att även landstinget tillsammans med samtliga

kommuner i länet eller kommunerna ensamma kan vara huvudman. Det bör vara en

demokratisk process i länet som leder fram till ett beslut om vilken

huvudmannaskapslösning som bör väljas.

7.3 Övriga lagstiftningsfrågor

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: En särskild lag införs för att reglera valet|

| av ledamöter i styrelsen för den nya länsstyrelsen i Västergötlands|

| län för året 1998. |

| Benämningarna Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län och |

| Skaraborgs län måste bytas ut i de författningar där dessa |

| förekommer. En sådan ändring föreslås nu i jaktlagen. Hänvisningen|

| till landstingsfria kommuner tas bort i de fall Gotland nämns |

| särskilt. Vidare görs en ändring av benämningen av valkretsarna i|

| Västergötlands län vid val till riksdagen. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag

Val av ledamöter i länsstyrelsens styrelse

 De länsstyrelser som ingår i försöksverksamheten med ändrad regional

ansvarsfördelning bör under försöksperioden inte ha någon styrelse (jfr prop.

1996/97:36 s. 57). Länsstyrelsen i Västergötlands län bör således ledas av

landshövdingen som under regeringen får det yttersta ansvaret för verksamheten.

Fram till dess att försöksverksamheten inleds skall dock länsstyrelsen ha en

styrelse. Enligt lagen (1976:891) om val av ledamöter i länsstyrelses styrelse

består styrelsen av landshövdingen, som är ordförande, samt av ytterligare 14

ledamöter. Dessa utses genom val av landstinget. Eftersom det nya länet bildas

den 1 januari 1998 och landstinget först den 1 januari 1999 bör valet av

ledamöter i styrelsen för Länsstyrelsen i Västergötlands län för året 1998 reg-

leras i en särskild lag. Av lagen bör framgå att styrelsen skall väljas av full-

mäktige i Göteborgs och Bohus läns landsting, Skaraborgs läns landsting och

Älvsborgs läns landsting samt Göteborg kommun med den fördelning mellan dem som

regeringen bestämmer efter befolkningstalen. Denna fördelning avser regeringen

att göra genom en förordning. För att ge länsstyrelsens styrelse en

sammansättning som i rimlig utsträckning avspeglar väljarkåren i det nya Väster-

götlands län bör därvid på samma sätt som gjorts i fråga om Skåne län den

valmetod som kallas uddatalsmetoden användas (jfr bet.1996/97:BoU4 Följdfrågor

med anledning av den ändrade länsindelningen i Skåne m.m.).

 Lagens giltighetstid bör begränsas till utgången av år 1998. Den bör träda i

kraft den 1 juli 1997 så att styrelsen hinner väljas under år 1997.

Lagändringar av teknisk natur

I ett antal författningar behandlas de landstingsfria kommunerna varvid Gotlands

kommun behandlas särskilt. I sådana bestämmelser bör hänvisningen till de

landstingsfria kommunerna tas bort. I tryckfrihetsförordningen finns en sådan

hänvisning till de landstingsfria kommunerna i 12 kap. 4 §. Med hänsyn till

tryckfrihetsförordningens karaktär av grundlag bör dock denna bestämmelse tills

vidare bestå.Göteborgs och Bohus, Skaraborgs eller Älvsborgs län nämns vid namn

i ett antal olika författningar. Genom bildandet av Västergötlands län blir

dessa namn inaktuella och måste därför bytas ut. Regeringen lägger i denna

proposition fram förslag till ändring i jaktlagen (1987:259). Behovet av

ändringar i andra lagar kommer att tas upp i annat sammanhang (jfr avsnitt 8).

Motsvarande justeringar kommer även att göras i de förordningar i vilka de äldre

länsbenämningarna och landstingsbenämningarna förekommer.

Indelning i valkretsar

Regeringen har lagt fram en proposition med förslag till en ny vallag (prop.

1996/97:70), som föreslås träda i kraft den 1 juni 1997.

 Indelningen i valkretsar för val till riksdagen anges i 2 kap. 2 § i den

föreslagna lagen. Göteborgs och Bohus län utgör två valkretsar (Göteborgs kommun

och Bohusläns valkrets), Älvsborgs län två valkretsar (Älvsborgs läns norra

valkrets och Älvsborgs läns södra valkrets), Skaraborgs län en valkrets och

Jönköpings län en valkrets. Med anledning av länssammanläggningen måste

Älvsborgs läns norra och södra valkretsar och Skaraborgs läns valkrets få nya

benämningar. Valkretsarna bör i stället benämnas Västergötlands läns norra

valkrets, Västergötlands läns södra valkrets och Västergötlands läns östra

valkrets. För att uppnå konsekvens i valkretsbenämningarna bör även Bohusläns

valkrets få en ny benämning. Denna bör således benämnas Västergötlands läns

västra valkrets. Beträffande Skaraborgs läns valkrets och Jönköpings läns

valkrets blir det med vårt förslag aktuellt med en förändring av utformningen av

valkretsarna. Eftersom Habo och Mullsjö kommuner indelningsmässigt kommer att

flyttas från Skaraborgs län till Jönköpings län bör en viss förändring göras i

valkretsarnas utformning. Detta innebär att Habo och Mullsjö inte kommer att

finnas med i uppräkningen av kommuner i Västergötlands läns östra valkrets, utan

kommer i stället att ingå i Jönköpings läns valkrets.

 En sådan förändring får, till skillnad från vad som var fallet vid den nya

länsindelningen i Skåne län, betydelse också för möjligheten till att uppnå ett

proportionellt valresultat i landet som helhet. Förslaget innebär följder såväl

för fördelningen av de fasta valkretsmandaten som för mandatfördelningen mellan

partierna.

 Fördelningen av fasta valkretsmandat grundar sig på antalet röstberättigade i

valkretsen den 1 november året före valåret. Fördelningen av fasta

valkretsmandat förändras genom att de ca 12 500 röstberättigade i Habo och

Mullsjö kommuner skulle utgöra underlag för Jönköpings läns valkrets i stället

för Västergötlands läns östra valkrets. Till fördelningen år 1998 kan

beräkningarna komma att påverkas också genom att utlandssvenskar tas med i

underlaget samt eventuella folkomflyttningar.

 Riksskatteverket har utifrån antalet röstberättigade vid riksdagsvalet år 1994

gjort beräkningar av konsekvenserna av den föreslagna förändringen. Vad gäller

antalet fasta valkretsmandat överförs ett mandat till Jönköpingsvalkretsen som

erhåller sammanlagt tolv fasta mandat. Detta sker på bekostnad av den föreslagna

Västergötlands läns östra valkrets som erhåller nio mandat mot dagens tio.

 Nomineringsrätts- och valkretskommittén diskuterade i betänkandet Vissa

valfrågor (SOU 1995:143), mot bakgrund av omfattande beräkningar, valkretsarnas

betydelse för möjligheten att uppnå ett proportionellt valresultat mellan

partierna i landet som helhet. Kommittén konstaterade att valsystemet i dag är

känsligt för förändringar av valkretsarnas utformning.

 Mandatfördelningen mellan partierna skulle också komma att förändras genom

förslaget. Av Riksskatteverkets beräkning utifrån 1994 års valresultat framgår

att fördelningen av mandat skulle förändras på så sätt att vissa partier tappar

ett mandat i en viss valkrets. Det mandat ett sådant parti tappar tar partiet

emellertid igen i en annan valkrets. Den proportionella riksfördelningen som

valsystemet bygger på skulle således inte förändras av den föreslagna

förändringen.

 Den här föreslagna överföringen av två kommuner till en ny valkrets, framstår

vara av så begränsad omfattning att det förefaller osannolikt att den skall

påverka möjligheten till ett proportionellt valresultat i förhållande till

dagens valkretsutformning. Enligt regeringens mening bör därför de föreslagna

förändringarna av valkretsarna vid val till riksdagen genomföras.

Övriga frågor

Enligt 12 kap. 3 § tryckfrihetsförordningen skall det för länen utses jurymän

som skall medverka i tryckfrihetsmål. För varje län skall det utses ett visst

antal jurymän. När nu tre län läggs samman kommer det att få konsekvenser för

det antal jurymän som skall finnas i området. Det motsvarande gäller för det nya

Skåne län. Frågan om det därför är befogat med en specialreglering för

Västergötlands län och Skåne län är föremål för utredning i Regeringskansliet

och kommer att behandlas i ett annat sammanhang.

8 Den fortsatta handläggningen

Genomförandefrågor

Regeringen beslutar i dag om direktiv för den organisationskommitté som skall

förbereda och genomföra bildandet av den nya länsstyrelsen i Västsverige. I

uppdraget ingår bl.a. att lämna budgetunderlag för länsstyrelsen enligt de ramar

som direktiven anger.

 Regeringen gjorde i propositionen 1995/96:38 om länsindelningen i Skåne och

Västsverige m.m. (s. 8) bedömningen att det är möjligt att spara minst 60

miljoner kronor genom en sammanläggning av länsstyrelserna i Göteborgs och

Bohus, Älvsborgs samt Skaraborgs län.

 Regeringen har tidigare redovisat den särskilde utredarens analys av

konsekvenserna för länsstyrelsernas verksamhet av besparingar på olika nivåer.

Enligt utredaren går det inte att bygga upp en ny organisation med en besparing

på minst 60 miljoner kronor utan att det medför påtagliga men för möjligheterna

att bedriva verksamheten effektivt i enlighet med statsmakternas intentioner.

 Regeringen anser det befogat att en sammanläggning av länsstyrelserna sker på

ett sådant sätt att en besparing på 60 miljoner kronor uppnås. Besparingskravet

ges emellertid inledningvis en mindre omfattning. För detta talar bl.a. erfaren-

heterna från sammanläggningen i Skåne.

 I årets budgetproposition återkommer vi till riksdagen med förslag till anslag

till länsstyrelserna för budgetåret 1998.

Offentliga organs verksamhetsområde

Det strukturella omdaningsarbetet i Västsverige aktualiserar också organisa-

tionen av verksamheten för offentliga organ i de berörda länen. Detta gäller vid

sidan av länsstyrelserna t.ex. skatteförvaltningen, kronofogdemyndigheterna,

länsrätterna, de allmänna försäkringskassorna och länsarbetsnämnderna. I

rapporten från utredningen om ett nytt västsvenskt län redovisas överväganden

som syftar till att uppnå en god inomregional balans i det nya länet.

 Regeringen redovisade i propositionen 1995/96:224 Följdfrågor med anledning av

den ändrade länsindelningen i Skåne m.m. sin principiella syn i fråga om

verksamhetsområden för övriga regionala offentliga organ vid en sammanläggning

av län. Den grundläggande utgångspunkten är att en förändrad länsindelning

också bör komma till uttryck i en motsvarande justering av verksamhetsområdena

för offentliga organ med länet som indelningsgrund.

 Särskilda överväganden måste därför göras beträffande dessa organs framtida

verksamhetsområden med beaktande av uttryckta meningar inom det blivande länet.

I flertalet fall är den regionala offentliga verksamhetens koppling till län-

sindelningen förordningsreglerad. Ett antal justeringar i förordningar blir

följaktligen nödvändiga.

 När det gäller bl.a. länsrätterna och skattemyndigheterna regleras den

regionala indelningen i lag. Som regeringen tidigare framhållit beträffande

Skåne pågår överväganden om den organisatoriska strukturen inom

domstolsväsendet liksom i fråga om skatteförvaltningens organisation.

Beträffande dessa myndigheter går det därför inte att i detta sammanhang ta

ställning till frågan om den regionala indelningen. Regeringen avser att

återkomma till riksdagen med förslag till ändringar i de berörda lagarna.

 En särskild utredare har tillkallats för att ta fram det beslutsunderlag som

erfordras för att genomföra en sammanslagning av de fyra försäkringskassorna

till en gemensam allmän försäkringskassa i Västsverige (dir. 1996:118).

Utredaren skall vidare, med beaktande av förslaget från utredningen om den

geografiska utformningen av ett nytt västsvenskt län, lämna förslag om bl.a.

lokaliseringen av den nya försäkringskassans centralkontor m.m.

9 Författningskommentar

9.1 Förslaget till lag om sammanläggningsdelegerade för Västergötlands läns

landsting

Förslaget har utformats med lagen (1996:945) om sammanläggningsdelegerade för

Skåne läns landsting som förebild. För den närmare innebörden av bestämmelserna

i förslaget hänvisas till propositionen 1995/96:224 Följdfrågor med anledning av

den ändrade länsindelningen i Skåne m.m. (s. 48-61). De bestämmelser som skiljer

sig från lagen om sammanläggningsdelegerade för Skåne läns landsting

kommenteras här.

2 §

Paragrafen innebär att de nuvarande landstingen består oförändrade fram till den

1 januari 1999. För Habo och Mullsjö kommuners del betyder det att kommunerna

under år 1998 fortfarande ingår i Skaraborgs läns landsting trots att de

indelningsmässigt hör till Jönköpings län.

4 § andra stycket

Med hänsyn till de uppgifter som ordföranden i fullmäktige i Skaraborgs läns

landsting har enligt 13 § är det nödvändigt med en bestämmelse i 4 § om att

denne skall underrättas om utgången av valen.

5 §

I 5 § regleras antalet delegerade och ersättare. Antalet samt fördelningen

mellan Göteborgs och Bohus läns landsting, Skaraborgs läns landsting, Älvsborgs

läns landsting och Göteborgs kommun har bestämts i enlighet med de berörda

parternas gemensamma önskemål.

6 §

Av 6 § framgår att endast den som är ledamot eller ersättare i fullmäktige i de

berörda landstingen eller i Göteborgs kommun kan väljas till delegerad eller

ersättare. Motsvarande begränsning gäller enligt 2 § lagen (1979:412) om

kommunala indelningsdelegerade och är en följd av förskriften i 1 kap. 7 §

regeringsformen att beslutanderätten i kommunerna skall utövas av valda

församlingar. För att utesluta representanter för Habo och Mullsjö kommuner som

ju inte skall ingå i det nya Västergötlands läns landsting anges dessutom som

krav för valbarhet att man är folkbokförd i en kommun inom området för

Västergötlands läns landsting.

12 §

Genom paragrafen görs vissa bestämmelser i 8 kap. kommunallagen om den

ekonomiska förvaltningen tillämpliga på sammanläggningsdelegerades verksamhet.

Det gäller mål för den ekonomiska förvaltningen (1 §), medelsförvaltningen (2-3

b §§), utgiftsbeslut under budgetåret (12 §) samt räkenskapsföring och

redovisning (14-23 §§). Sammanläggningsdelegerade förmodas inte ha någon

omfattande ekonomisk förvaltning men måste ändå redovisa sina räkenskaper m.m.

Sammanläggningsdelegerade skall för sin del avsluta räkenskaperna per den 31

oktober 1998. Regeringen har den 21 november 1996 överlämnat propositionen Den

kommunala redovisningen till riksdagen (prop. 1996/97:52). I denna föreslås

omfattande ändringar i 8 kap. kommunallagen och en ny lag om kommunal

redovisning. Reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1998. I 14 och 16 §§

i förslaget till lag om ändring i kommunallagen hänvisas till lagen om kommunal

redovisning som alltså efter den 1 januari 1998 i tillämpliga delar kommer att

gälla sammanläggningsdelegerades ekonomiska förvaltning. Med hänsyn till att

sammanläggningsdelegerade inte förmodas ha någon omfattande ekonomisk

förvaltning bör reglerna i lagen om kommunal redovisning inte innebära någon

större förändring för sammanläggningsdelegerades redovisning.

13 §

Ordföranden i fullmäktige i Skaraborgs läns landsting skall ta initiativet till

att första sammanträdet kommer till stånd. Att det är denna ordförande som skall

ta initiativet har bestämts i samråd med berörda parter.

9.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med

ändrad regional ansvarsfördelning

1 § andra stycket

Ändringen innebär att försöksverksamheten utökas till att omfatta även Väster-

götlands län och att verksamheten skall avslutas liksom i övriga försökslän den

31 december 2002. Försöket i Västergötlands län inleds den 1 januari 1999, då

det nya landstinget bildas.

 Vad gäller rätt att utträda ur försöksverksamheten gäller detsamma som för

övriga län (prop. 1996/97:36 s. 65).

2 §

Ändringen i första stycket punkt 2 föranleds av att regeringen planerar att

upphäva förordningen (1991:1809) om rikstäckande väghållningsplan, regionala

väghållningsplaner och planer för länstrafikanläggningar som kommer att ersättas

av en ny förordning. Ändringen innebär dock inte någon ändring i sak. De

befogenheter som överförs är de som anges i prop. 1996/97:36 s. 66.

 Av andra stycket följer att försöket i Västergötlands län har samma innehåll

som i övriga försökslän med undantag för punkten 3, befogenheten att besluta om

fördelning av vissa statsbidrag till regionala kulturinstitutioner.

Uppgiftsöverföringen sker den 1 januari 1999, då det nya landstinget bildas.

3 §

I paragrafens fjärde punkt föreskrivs att det regionala självstyrelseorganet i

Västergötlands län är landstinget.

4 §

Ändringen innebär att rätten att benämna fullmäktigeförsamlingen region-

fullmäktige och styrelsen regionstyrelsen omfattar även Västergötlands läns

landsting.

Rapporten Nytt västsvenskt län - Gränser och lokaliseringar

Utredningen om den geografiska utformningen av ett nytt västsvenskt län

Sammanfattning och förslag

Ett nytt västsvenskt län skall bildas den 1 januari 1998 enligt regeringens

förslag och riksdagens mening, men slutliga beslut fattas först under våren

1997. Ett nytt västsvenskt landsting skulle träda i funktion 1 januari 1999.

 Den närmare utformningen av det nya länet har ifrågasatts. Därför har jag fått

regeringens uppdrag att klarlägga den geografiska utformningen av det nya

västsvenska länet. Jag har också fått i uppdrag att ge förslag till lokalisering

av regional offentlig förvaltning och residensstad i det nya länet.

 Länsfrågorna i Västsverige har utretts under många år. Det har resulterat i en

rad betänkanden och rapporter, och det material som finns är omfattande och

gediget. Jag har därför inte sett det som min uppgift att utreda ännu mer, utan

för mig har det varit ett genomförandeuppdrag. Metoden har varit att samtala med

alla intressenter, lyssna och förankra. Det finns nu en mycket stor uppslutning

kring de förslag jag lägger, och jag bedömer att förslaget som helhet kan

genomföras i stor enighet. Jag vill dock framhålla att enigheten inte är total i

alla frågor.

 När det gäller den geografiska utformningen föreslår jag att det nya

västsvenska länet bildas av alla kommunerna i Göteborgs och Bohus län, alla

kommunerna i Älvsborgs län och alla kommunerna i Skaraborgs län - utom Habo och

Mullsjö som övergår till Jönköpings län. Ett nytt västsvenskt län kommer då att

bestå av 49 kommuner och närmare 1,5 miljoner invånare. Befolkningsmässigt blir

det Sveriges näst största län.

 Beträffande lokalisering av regional offentlig förvaltning föreslår jag

följande:

 Residensstad blir Göteborg med vissa lokala funktioner i Borås. Huvudort för

länsstyrelsen blir också Vänersborg med samtliga EU-sekretariat i Uddevalla.

Mariestad blir också huvudort för länsstyrelsen med lantbruks- och

veterinärverksamhet i Skara. Hur verksamheten fördelas och organiseras framgår

av den särskilda utredningen om en ny länsstyrelseorganisation.

 Länspolismästaren lokaliseras till Göteborg.

 Länsrätten lokaliseras till tre orter - Mariestad, Vänersborg och Göteborg.

 Skattemyndighetens ledningfunktion lokaliseras till Mariestad.

 Kronofogdemyndighetens ledningsfunktion lokaliseras till Göteborg.

 Länsarbetsnämnden lokaliseras till Borås.

 Lantmäterimyndighetens ledningsfunktion lokaliseras till Vänersborg.

 Skogsvårdsstyrelsens ledningfunktion lokaliseras till Borås.

 Försäkringskassans ledningsfunktion lokaliseras till Borås. Länsverksamhet

skall också finnas i Lidköping.

 Landstingets kansli lokaliseras till Vänersborg. Länsverksamheten skall finnas

också i Mariestad och Göteborg. Eventuella tillkommande regionfull-

mäktigefunktioner bör knytas till landstingets kansli i Vänersborg.

 Länstrafiken som trafikhuvudman lokaliseras till Skövde.

 Kommunförbundet lokaliseras till Skövde.

Uppdraget

Uppdraget till mig när det gäller geografin är i sammanfattning att ta upp

överläggningar med företrädare för kommuner, landsting, länsstyrelser och andra

berörda parter i Göteborgs och Bohus, Älvsborgs samt Skaraborgs län i syfte att

kartlägga den geografiska utformningen av ett nytt västsvenskt län.

 När det gäller lokaliseringarna är uppdraget att utarbeta ett underlag om

lokalisering av regional offentlig förvaltning i ett nytt västsvenskt län och

lämna förslag till val av residensstad. Det gäller den förvaltning som skall

bedrivas av den nya länsstyrelsen, den framtida västsvenska landstingsorgan-

isationen och andra regionala offentliga organ. Även här innefattar uppdraget

samråd med företrädare för de berörda parter.

 Samråd skall ske med den särskilde utredaren som har fått i uppdrag att

beskriva hur en ny länsstyrelseorganisation i Västsverige bör se ut.

 Organisationsfrågor, arbetsrättsliga frågor och andra personalfrågor faller

utanför mitt uppdrag liksom förändringar som kan behövas i förordningar,

instruktioner och lagar.

Tidigare utredningar

Västsverige har varit föremål för en rad utredningar genom åren och frågan har

behandlats i regeringen och riksdagen. Jag har haft följande som underlag:

- Västsverige-utredningens delrapport Västsverige - län och samverkan 1991-12-

 04.

- Remissyttranden.

- Regionutredningens betänkande SOU 1992:63 Regionala roller.

- Västsverige-utredningens betänkande SOU 1992:66 Västsverige Region i

 utveckling.

- Remissyttranden.

- Regionberedningens betänkande SOU 1993:97 Västsverige och Skåneregioner i

 förändring.

- Remissammanställning DS 1994:110.

- Arbetsmaterial Västsverigefrågan.

- Regionberedningens slutbetänkande SOU 1995:27 Regional framtid.

- Regeringens proposition 1995/96:38 Länsindelningen i Skåne och Västsverige

 m.m.

- Bostadsutskottets betänkande 1995/96:BoU 9 Länsindelningen i Skåne och

 Västsverige.

- Bilagor SOU 1995:27.

- Remissammanställning.

- Lokalisering av offentlig förvaltning i Skåne län rapport

 1996-04-25.

- Regeringens proposition 1995/96:224 Följdfrågor med anledning av den ändrade

 länsindelningen i Skåne m.m.

- Regeringens proposition 1996/97 Den regionala samhällsorganisationen.

Nu genomförande

Västsverige-frågan är grundligt utredd, som framgår av ovanstående samman-

ställning. Mitt uppdrag har därför inte varit så mycket att utreda utan mer att

se som ett genomförandeuppdrag. Metoden har varit att samtala, lyssna och

förankra. Jag har haft ungefär 150 noterade överläggningar eller kontakter med

berörda parter alltifrån konferenser med många kommuner och föredragningar inför

fullmäktigeförsamlingar till telefonsamtal med någon företrädare.

 Kontakter har förevarit med berörda departement och/eller centrala verk,

länsstyrelserna, angränsande statliga utredningar, landstingen, kommunerna,

kommunernas länsförbund, försäkringskassorna, länstrafiken, de politiska

partierna och en rad organisationer.

 De förslag jag här lägger har en mycket bred förankring. Med tanke på att det

är så många frågor och så många berörda parter är det naturligt att det finns

avvikande uppfattningar på sina håll. Detta redovisas i avsnitten Den

geografiska utformningen och Lokalisering av regional offentlig förvaltning. Min

bedömning är att förslaget som helhet, både när det gäller geografin och

lokaliseringarna, kan genomföras i stor enighet.

Den geografiska utformningen

Från bakgrunden till uppdraget om den geografiska utformningen av ett nytt

västsvenskt län bör nämnas att regeringen i propositionen om länsindelningen i

Skåne och Västsverige konstaterar att det finns en bred uppslutning kring en

ändrad länsindelning i Västsverige. Inriktningen bör vara att Göteborgs och

Bohus, Älvsborgs samt Skaraborgs län läggs samman. Eftersom den närmare

utformningen av ett nytt västsvenskt län har satts i fråga, måste den framtida

länstillhörigheten för vissa enskilda kommuner i gränsområdena övervägas

närmare. Riksdagen (Bostadsutskottet) har också uttalat sig för att ett

västsvenskt län skall bildas. "Att så bör ske är även utskottets mening."

 Efter ingående överläggningar med kommunerna, landstingen och länsstyrelserna

och kontakter med andra berörda gör jag den bedömningen att ett nytt västsvenskt

län kan bildas 1 januari 1998.

 I det nya länet ingår Göteborgs och Bohus län, Älvsborgs län och Skaraborgs

län utom kommunerna Habo och Mullsjö, som går till Jönköping. Det nya

västsvenska länet kommer därmed att bestå av 49 kommuner och närmare 1,5

miljoner invånare. Det är ca 6 % av landets yta och 17 % av befolkningen, vilket

gör det till vårt näst största län befolkningsmässigt.

 Drygt hälften av det nya länets invånare bor i Göteborgs-regionen.Vid sidan av

denna finns tre större befolkningscentra med vardera 150-200 000 invånare. Det

är Borås-regionen, centrala Skaraborg och Fyrstads-regionen.

 I den särskilda utredningen om en ny länsstyrelseorganisation beskrivs de tre

ingående länen och det nya länet i kapitel 2. Där behandlas geografin, den

regionala strukturen, pendlingen, att det nya länet blir Sveriges överlägset

största industrilän, de starka areella näringarna, tjänstesektorn, utbildningen,

transporterna, arbetslösheten, kulturarvet, naturen, miljön och mycket annat.

Föjande karta över de tre länen är hämtad från utredningen om läns-

styrelseorganisationen.

Kartan utelämnad.

Kommunernas och landstingens ståndpunkter

För att ta reda på kommunernas och landstingens ståndpunkter i frågan om den

geografiska utformningen av ett nytt västsvenskt län har jag haft ingående

överläggningar med dem. Vi enades om att nedanstående ståndpunkter skulle

redovisas - juni 1996.

 Under hösten 1996 har därefter flera av de kommuner i Skaraborg, som enligt

juniredovisningen är emot att ingå i ett nytt västsvenskt län, anpassat sin

inställning till att de räknar med att det nya länet blir av, och då är det lika

bra att vara med på ett konstruktivt sätt. Den partipolitiska processen i

Skaraborgs län har också verkat i den riktningen.

Juni 1996

Samtliga kommuner (15) och landstinget i Göteborgs och Bohus län: Alla vill ha

ett nytt västsvenskt län. Det är bra om också Skaraborg är med, men Skaraborg

får inte hindra ett nytt västsvenskt län.

 Samtliga kommuner (19) och landstinget i Älvsborgs län, men med särskilda

uttalanden av åtta kommuner enligt nedan: Kommunerna och landstinget är positiva

till ett nytt västsvenskt län och betonar att det är viktigt att det genomförs.

 Ulricehamn: I Ulricehamn är det enighet om att ett västsvenskt län bör bildas

där Ulricehamn skall ingå. Kommunen hänvisar till en särskild skrivelse och

betonar vikten av öppen gräns mot Jönköping. Man trycker också på

länsindelningens betydelse för att garantera en utveckling i regionen.

 Tranemo: I remissyttrandet framhåller Tranemo att länsindelningen borde ha

gällt hela landet. När det nu blir ett västsvenskt län är det naturligt för

Tranemo att ingå i det nya länet. Tranemo är positiv till att det bildas ett

västsvenskt län och det är angeläget att i princip hela Skaraborg ingår i det

nya länet. Detta för att ingen enskild del av regionen skall få en alltför

dominerande ställning. Kommunen vill också framhålla att det är viktigt med

samarbete även över länsgränsen.

 Vänersborg: Vänersborgs kommun är mycket tveksam till en storlänskonstruktion.

Uppgiftsfördelningen - centralt/regionalt/lokalt - skulle också ha lösts först.

En förutsättning för att Vänersborg skall kunna ändra sin inställning i

länsindelningsfrågan är att Vänersborg och Dalslandskommunerna känner sig

tillgodosedda i lokaliseringshänseende. I övrigt hänvisas till kommunens

remissyttrande (KF 1995-09-26).

[REDACTED_EFTERNAMN], Dals-Ed, Färgelanda, Åmål och Mellerud: Uppgiftsfördelningen

centralt/regionalt/lokalt skall klaras ut först. Kommunerna är dock klart för

att vara med i ett nytt västsvenskt län och vill ta en aktiv roll i

utvecklingen/utformningen av det nya länet. Kommunerna ser gärna att de

värmländska kommuner som önskar tillhöra det västsvenska länet också får göra

det mot bakgrund av det väl utvecklade samarbete som finns. Det är viktigt med

inomregional balans gentemot Göteborg.

 I Skaraborg är sex kommuner mycket positiva till att ingå ett nytt västsvenskt

län. Lidköping, Skara, Götene, Vara, Grästorp och Essunga:

 Hela Skaraborg bör ingå i det nya länet. Frågan får inte falla om ett antal

kommuner är emot. Något "Restskaraborg" är inte realistiskt. Det finns inget

alternativ till det nya västsvenska länet. Utanförskap för Skaraborg vore

olyckligt. Hur skulle det bli då med samarbete i Skaraborg?

 Falköping: Negativ till det föreslagna västsvenska länet. Uppgiftsfördelningen

borde ha varit klar först. Västsverige borde inte behandlas separat från övriga

landet. Om det blir ett västsvenskt län vill man ha folkomröstning om frågan.

 Tidaholm: Om det blir ett västsvenskt län vill Tidaholm vara med. Jönköpings

län är inte aktuellt.

 Habo och Mullsjö: Om Skaraborg upphör som eget län talar det mesta för att

Habo och Mullsjö vill tillhöra Jönköpings län, men före slutligt ställnings-

tagande krävs konsekvensutredningar och eventuellt folkomröstningar - bekostade

av staten.

 Tibro, Hjo och Karlsborg: De tre kommuner vill ha kvar Skaraborg som eget län.

De hänvisar till skrivelse till Inrikesdepartementet. Om det blir ett

västsvenskt län vill alla tre vara med. Karlsborg uttrycker det som att man

känner sig tvingad att vara med.

 Skövde: Grundinställningen är att Skaraborgs län skall vara kvar. Frågan har

behandlats på ett olyckligt sätt. Uppgiftsfördelningen, strukturer och

lokaliseringar skulle ha analyserats tidigare. Om det blir ett västsvenskt län,

vill Skövde ta en aktiv och konstruktiv del i att utveckla det nya länet för att

uppnå inomregional balans. Lokaliseringsfrågorna bör lösas i samband med

gränsdragningsfrågorna. Alternativet med ett "Restskaraborg" är inte

realistiskt.

 Gullspång: I Gullspång är man helt enig om att kommunen skall tillhöra

Skaraborgs län. Hela Skaraborgs län bör stå utanför ett eventuellt nytt

västsvenskt län. Om det blir ett västsvenskt län med Skaraborg, måste Gullspång

få möjlighet att pröva länstillhörighet. Gullspång måste ha argument för och

emot tre alternativ - ett västsvenskt län, Värmlands län och Örebro län. Det har

stor betydelse vad som lokaliseras till Mariestad och Skövde. En

konsekvensutredning om länstillhörighet, som bekostas av staten, samt

lokaliseringsfrågorna måste vara klara före beslut om Gullspångs

länstillhörighet.

 Mariestad och Töreboda: Kommunerna vill med skärpa framhålla att Skaraborgs

län skall vara kvar intakt. Kommunerna hänvisar till skrivelsen till

Inrikesdepartementet.

 Landstinget Skaraborg: Enligt tidigare remissyttrande bör Skaraborg tillhöra

den västsvenska regionen vid en länssammanläggning. En bred majoritet i

landstinget är också positiv till att det bildas ett västsvenskt län där

Skaraborg ingår. Ett alternativ med "Restskaraborg" är orealistiskt. Om

Skaraborg inte skulle vara med i ett västsvenskt län, skulle samarbetet i

landstingskommunala förbundet brytas. Detta vore djupt olyckligt för sjukvården

i länet. Det är också önskvärt att frågorna om lokalisering och inomregional

balans blir lösta i samband med beslutet om länsindelningen.

Habo och Mullsjö

En särskild utredning om effekterna för Habo och Mullsjö av ändrad länstill-

hörighet har gjorts. Därefter har frågan behandlats i kommunerna.

 Kommunfullmäktige i Habo beslöt 1996-10-31 att som viljeyttring i länstill-

hörighetsfrågan uttala att Habo kommun bör överföras till Jönköpings län samt

att en vägledande folkomröstning i ärendet skall genomföras.

 Kommunfullmäktige i Mullsjö beslöt 1996-10-31 att meddela regeringens

utredningsman att Mullsjö kommun önskar tillhöra Jönköpings län om Skaraborg

upphör som eget län och att låta genomföra lokal folkomröstning i frågan senare

under februari månad 1997.

Gullspång

En särskild utredning har gjorts om Gullspångs framtida länstillhörighet

Därefter har frågan behandlats i kommunen.

 En enig kommunstyrelse förslår kommunfullmäktige att Gullspång skall tillhöra

det nya västsvenska länet, om det blir ett sådant. Motståndet mot storlän

kvarstår. Fullmäktige väntas fatta beslut 7 januari.

 I avvaktan på beslut av kommunfullmäktige föreslår jag att Gullspångs kommun

skall ingå i det nya västsvenska länet.

 För Gullspångs kommun vill jag fästa uppmärksamheten på att kommunens

situation och läge "längst bort" kan kräva särskilt engagemang och stöd från

länsstyrelsen och landstinget.

Lokalisering av regional offentlig förvaltning

Uppdraget är att utarbeta ett underlag om lokalisering av förvaltning som skall

bedrivas av den nya länsstyrelsen, den framtida västsvenska landstings-

organisationen och andra regionala offentliga organ. I uppdraget ingår också att

lämna förslag till val av residensstad.

 I denna del av uppdraget har samråd skett med berörda departement och/eller

centrala verk, angränsande statliga utredningar, landstingen, berörda kommuner,

försäkringskassorna, länstrafiken och en rad organisationer.

Lokaliseringsförslaget som helhet har mycket bred förankring, och jag bedömer

att det kan genomföras i stor enighet.

 Avvikande uppfattningar kan finnas lokalt på så sätt att man på en myndighet

och bland lokalpolitikerna värnar om den egna orten. När det gäller de politiska

partierna, departementen, de centrala verken, länsstyrelserna, landstingen,

kommunerna, försäkringskassorna, länstrafiken och olika organisationer så har

jag i dag endast följande avvikande uppfattningar att redovisa:

Bland politiker från flera partier i Göteborg finns uppfattning att Göteborg

inte bara skall vara residensstad utan också lokaliseringsort för eventuella

tillkommande regionfullmäktigefunktioner.

 Moderata samlingspartiet i Norra Älvsborg förordar Vänersborg som

residensstad.

 Centern i Västa Götaland förordnar Uddevalla som lokaliseringsort för

skogsvårdsstyrelsen, men godtar helhetslösningen.

 Riksskatteverket anför att det är effektivast med ledningsfunktionen i

Göteborg.

 Lantmäteriverket föreslår att lantmäterimyndighetens ledningsfunktion i första

hand förläggs till Göteborg, i andra hand och under vissa förutsättningar till

Vänersborg.

 Arbetsmarknadsverket föredrar i första hand Göteborg och i andra hand Borås

som lokaliseringsort för länsarbetsnämnden.

 Uddevalla kommun påtalar bland annat att landsbygdsenheten bör vara kvar i

Uddevalla och att det är olyckligt att skogsvårdsstyrelsen lokaliseras till

Borås.

 Lantbrukarnas länsförbund i Norra Älvsborg, Södra Älvsborg, Göteborgs och

Bohus län anser att ledningen för lantbruksfunktioner m.m. bör placeras i

Vänersborg.

Offentlig länsförvaltning

Uppdraget avser offentlig förvaltning med län som indelningsgrund. Verksamheter

med andra indelningsgrunder faller utanför.

 Totalt i de tre länen och fördelat på ett stort antal orter finns det i dag

drygt 55 000 årsarbetare i den offentliga länsförvaltningarna, om man räknar med

även decentraliserade verksamheter. Av dessa finns cirka 2 300 i de regionala

organ som uppdraget gäller.

 Följande matris visar vilka förvaltningar det gäller, hur många årsarbetare

det finns totalt i verksamheten med även decentraliserade funktioner, hur många

årsarbetare det finns i länsfunktionerna som omfattas av uppdraget och var dessa

länsfunktioner finns.

 Matrisen visar utgångsläget 1996. Siffrorna avser antalet årsarbetare. Det

förändras men ger ändå en översiktlig bild. Första kolumnen är samtliga

anställda, även de i decentraliserade verksamheter. Övriga siffror är

länsfunktioner, dvs det som denna utredning gäller. G=Göteborg. U=Uddevalla.

Mö=Mölndal. V=Vänersborg. B=Borås. M=Mariestad. Skö=Skövde. Ska=Skara.

L=Lidköping.

Bildruta saknas

Bedömningsgrunder

I överläggningarna med alla intressenterna om lokaliseringarna och i mitt

förslag har jag utgått från följande bedömningsgrunder:

- Servicen till medborgarna

- Effektiviteten hos förvaltningarna

- Undvika personalförflyttningar

- Strävan att decentralisera verksamheterna med små centrala enheter

- Inomregional balans för det nya länets förvaltningar

- En framåtsyftande förvaltningsstruktur för det nya västsvenska länet

 Dessa bedömningsgrunder har alla anslutit sig till som princip. Avvägningen

mellan de olika bedömningsgrunderna kan diskuteras. Flera myndigheter har

betonat effektiviteten hos myndigheterna. Detta har då som regel lett till

slutsatsen att myndigheternas ledningsfunktioner skall samlas till Göteborg.

 Mot detta har jag framhållit inomregional balans som något positivt. För att

det nya länet skall få uppslutning och engagemang är det viktigt med

"maktcentra" på flera håll i länet. Om det mesta lokaliseras till Göteborg, blir

det inget nytt län, är min bedömning. Göteborg kommer ändå att vara huvudstaden,

oberoende av var olika myndigheter lokaliseras.

 Modern arbetsorganisation och informationsteknik underlättar lokaliserings-

lösningar som ger inomregional balans. Det kan också ge organisationerna och

deras medarbetare nya förutsättningar för utveckling och nytänkande. De

politiska partierna och de allra flesta andra intressenter har betonat vikten av

inomregional balans. Det ses som en förutsättning för det nya länet och dess

positiva utveckling.

Förslag till lokalisering

Länsstyrelsen

Residensstad blir Göteborg med vissa lokala funktioner i Borås. Vänersborg blir

också huvudort för länsstyrelsen med samtliga EU-sekretariat i Uddevalla. Även

Mariestad blir huvudort för länsstyrelsen med lantbruks- och veterinärverksamhet

i Skara.

 I den särskilda organisationsutredningen om en ny länsstyrelse behandlas

organisationen och fördelningen på verksamhetsorterna.

Länspolismästaren

Länspolismästaren lokaliseras till Göteborg.

 Det är ett fåtal personer som tillhör länspolismästaren i ledningsfunktionen.

Länspolismästaren är numera operativ chef och bör lämpligen finnas i Göteborg.

Polisorganisationen i övrigt finns heltäckande i länet.

Länsrätten

Länsrätten lokaliseras till tre orter - Mariestad, Vänersborg och Göteborg.

 Domstolskommittén utreder bland annat länsrätterna och är inte klar med sin

utredning. Efter underhandskontakter bedömer jag det ändå som att det inte skall

vara endast en länsrätt i det nya länet utan tre. Ökande förvaltningsdömande och

mer muntliga förhandlingar motiverar detta.

 De bedömningsgrunder jag har leder till att länsrätterna skall vara kvar på

nuvarande orter - Mariestad, Vänersborg och Göteborg. Särskilt vill jag

framhålla det angelägna i att Mariestad blir ett rätts- och förvaltningscentrum

i det nya länet.

Skattemyndigheten

Skattemyndighetens ledningfunktion lokaliseras till Mariestad.

 Det stora antalet anställda finns på de lokala skattekontoren runt om i länet.

De lokaliseringarna och organisationen i övrigt faller utanför detta uppdrag.

Här gäller det lokaliseringen av ledningsfunktionen.

 De bedömningsgrunder jag har och vad jag tidigare anfört om Mariestad som ett

rätts- och förvaltningscentrum ger till resultat att jag föreslår Mariestad som

den lämpligaste orten för skattemyndighetens ledningsfunktion. De politiska

partierna och andra intressenter ansluter sig till det förslaget.

Riksskatteverket har förståelse för kravet på inomregional balans, men finner

att Göteborg redovisar de ur verksamhetssynpunkt klart bästa förutsättningarna

som sätesort för ledningsfunktionen. Synpunkter från verket är redovisade i PM

1996-09-26.

Kronofogdemyndigheten

Kronofogdemyndighetens ledningsfunktion lokaliseras till Göteborg.

 För exekutionsväsendet gäller att förutom Göteborg och Bohus, Älvsborgs samt

Skaraborgs län även Hallands län enligt budgetpropositionen skall bilda en ny

kronofogdemyndighet från 1 januari 1997 med ledningsfunktionen i Göteborg

åtminstone till vidare. Jag har ingen anledning att föreslå ändring av den

lokaliseringen.

Länsarbetsnämnden

Länsarbetsnämnden lokaliseras till Borås.

 Nästan alla anställda finns ute på arbetsförmedlingarna. Vid länsarbetsnämnden

blir det kanske inte mer än 30-talet anställda.

 Borås är lämplig lokaliseringsort för länsarbetsnämnden är en allmän

uppfattning, åtminstone i det läget att allt inte skall lokaliseras till

Göteborg. Det är också en fördel att vara på samma ort som försäkringskassans

ledning, som föreslås bli lokaliserad till Borås.

Lantmäterimyndigheten

Lantmäterimyndighetens ledningsfunktion lokaliseras till Vänersborg.

 Lantmäteriverket föreslår Göteborg i första hand men i andra hand och under

vissa förutsättningar Vänersborg. Med hänsyn till de bedömningsgrunder jag

tillämpar är Vänersborg mitt förslag som lokalisering för lantmäterimyndighetens

ledningsfunktion. De politiska partierna med flera har ingen annan uppfattning.

Skogsvårdsstyrelsen

Skogsvårdsstyrelsens ledningfunktion lokaliseras till Borås.

 Skogsstyrelsen har en särskild utredning om sin organisation, och vi har haft

samråd i lokaliseringsfrågan. Borås är vårt gemensamma förslag som

lokaliseringsort för skogsvårdsstyrelsens ledningsfunktion.

Försäkringskassan

Försäkringskassans ledning lokaliseras till Borås. Länsverksamhet skall finnas

också i Lidköping.

 Det stora antalet anställda finns på de lokala försäkringskassorna. Dagens

ledningsfunktioner finns i Göteborg, Mölndal och Borås, som ligger relativt nära

varandra samt i Lidköping på längre avstånd från de övriga. Det har fallit sig

naturligt att enas om en lösning med Borås som lokaliseringsort för den nya

försäkringskassans ledning, och med länsfunktioner också i Lidköping med hänsyn

till avstånd och till kompetens som finns där. Organisationen utformas nu i en

särskild utredning.

Landstinget

Landstingets kansli lokaliseras till Vänersborg.

 Landstinget och sjukvården har den i särklass största verksamheten i det nya

länet. Här förfogar det nya landstinget över möjligheterna att åstadkomma en

inomregional balans. Stora organisationsfrågor väntar med sjukvårdsdistrikt m.m.

 Mitt förslag är att landstingets kansli skall lokaliseras till Vänersborg och

att det skall finnas väsentliga länsverksamheter också i Mariestad. Att mycket

stora verksamheter kommer att finnas i Göteborg är naturligt, liksom att

huvuddelen av sjukvårdsverksamheten kommer att finnas decentraliserad runt om i

länet. Organisationen av det nya landstinget är inte min sak.

 Frågan om det nya landstinget får också regionfullmäktigefunktioner på försök

bereds och är i dag inte klar. Detta kräver riksdagsbeslut. Om det blir

regionfullmäktigeuppgifter på försök, så blir det nya regionfullmäktiges sak att

besluta hur just de funktionerna skall organiseras och lokaliseras. Till antalet

är det förhållandevis få personer i kanslifunktionen, utgår jag från. I

beredningsfasen behandlas frågorna om regionfullmäktige av de politiska

partierna i en särskild Väststyrelse.

 Frågan om var eventuella tillkommande regionfullmäktigefunktioner skall

lokaliseras kan i och för sig anstå till dess den frågan klarnat. Man skulle i

så fall nu slå fast att verksamheter motsvarande minst det nya landstingets

kansli med nuvarande funktioner skall lokaliseras till Vänersborg. Mitt förslag

är dock att man redan nu bestämmer, att eventuella regionfullmäktigefunktioner

knyts till landstingets kansli i Vänersborg. Jag tror att en sådan markering av

inomregional balans är viktig för att få stark uppslutning kring ett nytt

västsvenskt län. Göteborg kommer ändå att vara huvudstaden i Västsverige

oberoende av var olika kanslier lokaliseras.

 En fråga vid sidan om lokaliseringen av kanslifunktionerna är var i länet de

valda ledamöterna sammanträder och verkar. I den frågan skall inte jag ha några

uppfattningar.

Länstrafiken

Länstrafiken lokaliseras i länshuvudmannafunktionen till Skövde.

 Verksamheten decentraliseras efter trafikens behov. Det blir troligen fyra

områden för driften organiserade i fyra lokala trafikbolag. Dessa

organisationsfrågor och vad av övergripande frågor kan komma att läggas på

driftbolagen tillhör inte mitt uppdrag. Jag är överens med intressenterna om att

länshuvudmannafunktionen skall lokaliseras till Skövde.

Kommunförbundet

Kommunförbundet lokaliseras till Skövde.

 Kommunernas organisation av sin länsverksamhet bestämmer de själva. Med tanke

på att uppdraget omfattar även annan offentlig regional förvaltning än den

statliga, så har det varit naturligt att ha med kommunförbunden i diskussionen

för att få en helhetsbild. Så var det också vid motsvarande lokaliseringar i

nya Skåne län.

 Överläggningarna med de politiska partierna och andra har gett resultat att

Skövde blivit den lämpliga lokaliseringsorten.

Sammanfattning av rapporten OPR=Q - en ny länsstyrelse

Utredningen om länsstyrelseorganisation i ett nytt västsvenskt län

Utredningens målsättning har varit att beskriva en ny länsstyrelse som är

anpassad till det nya västsvenska länet. I de frågor där länsstyrelsens närvaro

lokalt är viktig skall länsstyrelsen också finnas nära. Verksamheter som

behandlar länet som helhet skall däremot koncentreras för att ge den nödvändiga

överblicken.

 Utredningen menar att länsstyrelseverksamhet bör finnas kvar på de orter där

man idag har verksamhet inom de tre länen. I alla delområden kommer lokala

funktioner med behov av fältverksamheter och lokala kontakter att finnas

representerade. Övriga verksamheter fördelas mellan orterna. För att med kraft

kunna hantera de för Västsverige gemensamma frågorna förstärks den centrala

ledningsorganisationen bland annat genom att utveckla länsexperternas roll.

 Utredningen konstaterar vidare att det inte går att uppfylla det sparkrav som

regeringen anvisat utan att det medför kraftigt minskad slagkraft för den nya

länsstyrelsen.

 Föreliggande rapport beskriver översiktligt principerna för läns-

styrelseorganisationens uppbyggnad och för lokaliseringen av dess förvaltning

samt konsekvenserna av förslagna besparingar. Att utarbeta en detaljerad

organisation och lägga fast dess slutliga dimensionering och fördelning på

aktuella verksamhetsorter har inte varit denna utrednings uppgift.

Det nya länet

Det nya OPR-länet blir det till ytan största i södra Sverige med ett avstånd på

30 mil i nordsydlig och nära nog lika mycket i östvästlig riktning. Länet blir

det befolkningsmässigt näst största i landet med

1,5 miljoner invånare. Det innebär 17 % av landet befolkning. Hälften av

befolkningen bor i Göteborgsregionen. Den andra hälften fördelas på tre

huvudområden, Borås/Sjuhärad, Skaraborg och Fyrstadsregionen. Länet innehåller

ca 50 kommuner, det största antalet i något län i Sverige.

 Länet är mångfacetterat. Här finns landets andra storstadsregion men också

glesbygdsområden. Kustlandskapet förenas med stora slättbygder. Länet är

Sveriges främsta industrilän samtidigt som en femtedel av landets

livsmedelsproduktion och halva yrkesfisket finns i länet. Flera av vårt lands

viktigaste transportleder går genom det nya länet. Näringslivets exportberoende

och länets internationella kontakter är påfallande. I länet finns goda och

varierande livsmiljöer men också betydande miljöproblem. Här finns ett kulturarv

med stor bredd.

Den nya länsstyrelsen - några utgångspunkter

Länsstyrelsen är regeringens företrädare i länet. Uppgiften är att följa länets

tillstånd och behov, att främja länets utveckling och att verka för att de

nationella målen får genomslag. En stor uppgift är också att bedriva en effektiv

förvaltning.

 För den nya länsstyrelsen finns två grundläggande utgångspunkter, båda

omnämnda i regeringens direktiv. Länsstyrelsen skall för det första ha en

decentraliserad organisation. Med detta avses en god tillgänglighet för dem

länsstyrelsen är till för och en god kännedom om lokala förhållanden. Den andra

utgångspunkten är en samordnad länsförvaltning. Länsstyrelsen skall kunna göra

samlade bedömningar i olika frågor och samlat kunna följa upp den nationella

politiken i länet. Goda förutsättningar skall finnas för helhetsgrepp med hela

länet som bas.

 Grundläggande för en ny länsstyrelse är principen om mål- och

resultatstyrning. Ledningen verkar genom mål och policybildning, uppföljning och

utvärdering. Ansvar och befogenheter för verksamheten decentraliseras långt ut i

organisationen. Det innebär bl a att man med stor flexibilitet kan anpassa sig

till de krav som ställs.

Olika funktioner i verksamheten

Utredningens verksamhetsanalyser visar på mönster i länsstyrelsens olika

funktioner. Vissa funktioner kräver överblick och helhetssyn och måste ligga

organisatoriskt centralt. Andra funktioner är beroende av geografisk närhet och

behöver därför finnas lokalt. En tredje grupp funktioner är mera oberoende av

lokalisering och kan fördelas mellan en och två verksamhetsorter. Den första

gruppen omfattar i runda tal 10 % av verksamhetsvolymen, medan de två

återstående svarar för ca 45 % vardera.

* Centrala funktioner

I anslutning till länsledningen samlas de centrala funktioner som arbetar med

stategiska frågor kring länets utveckling och som krävs för att säkerställa ett

samordnat och effektivt arbete inom myndigheten. Här ingår länsledning,

ledningsstab, strategiska frågor

- regionalekonomi, kommunikationer, jämställdhet, miljöstrategi, översiktlig

fysisk planering och civil beredskap.

* Lokala funktioner

Verksamheter som kan bedrivas självständigt och som behöver geografisk närhet

och som har stor omfattning kan fördelas på flera verksamhetsorter. Dit hör

lantbruksstöd, miljöskydd och naturvård, plan- och byggfrågor, kulturmiljö och

viss juridisk och administrativ service.

* Funktioner som kan fördelas

Till den grupp funktioner som kan fördelas på en eller två orter hör t ex

fiskefrågor, veterinärverksamhet, sociala frågor, bostadsfinansiering,

regionalpolitiskt företagarstöd och specialfunktioner inom lantbruk, miljö,

förvaltning.

Den nya länsstyrelsen - tre huvudprinciper

Den nya länsstyrelsen skall vara en organisation där helhetssyn och överblick

med hela länet som bas förenas med geografisk närhet i en decentraliserad

organisation. Organisationen skall utgå från själva grundtanken med

länsstyrelsen - en samordnad länsförvaltning med helhet och tvärsektoriell

inriktning.

Organisationen byggs upp efter tre grundläggande principer:

* De strategiska frågorna centraliseras för att ge möjlighet till den helhetssyn

 som är syftet med sammanläggningen av de tre länen.

* Produktion och beslut med behov av lokal närvaro och med betydande inslag av

 gemensamma kontakter gentemot avnämarna decentraliseras till lokala

 produktionsenheter med ett områdesansvar.

* Produktionen inom verksamheter som kan inrymma stordriftsfördelar, som har

 begränsad omfattning eller med behov av specialkompetens som inte kan

 upprätthållas på flera håll koncentreras och utlokaliseras.

Organisationen med dess olika funktioner kan illustreras i följande skiss

Skissen saknas

Organisationen - staber och produktionsenheter

De tre principerna resulterar i en organisation med en central organisation som

hanterar de strategiska och övergripande frågorna sam tre produktionsenheter med

resultatansvar för produktionen. Huvudorter för produktionsenheterna är

Göteborg, Vänersborg och Mariestad.

 I den centrala organisationen finns, förutom ett litet ledningskansli, två

staber. Dels en för intern planering och uppföljning, dels en för strategiska

sakfrågor. I den senare är expertfunktionerna organisatoriskt inrymda.

 I varje produktionsenhet finns dels lokala funktioner med områdesansvar, dels

länsfunktioner, vilka fördelas mellan enheterna. Den lokala funktionen består av

verksamheter som har nära koppling till varandra - lantbruksstöd, miljöstöd,

vissa plan- och kulturmiljöfrågor samt juridisk och administrativ service.

Länsfunktionerna betjänar hela länet. Miljöövervakning och lönegarantiärenden

kan vara exempel på verksamheter som kanske bara finns på ett ställe och svarar

för hela länet.

 Länsledningen och chefer för produktionsenheterna utgör kärnan i

länsstyrelsens ledningsgrupp. Denna svarar tillsammans med länsexperterna för

styrning av verksamhetens inriktning.

 Länsexperterna får möjlighet att renodla och utveckla sina roller.

Länsexperten frigörs till stor del från det dagliga produktionsansvaret.

Huvuduppgiften är att konkretisera och regionalisera de nationella målen, att

följa upp och utvärdera, att skapa policy och att delta i större frågor och

avgöranden. Ansvaret för beslut i den löpande produktionen decentraliseras så

långt som möjligt. Vissa personer för vilka expertskapet är av mindre

omfattning, kommer också att ha uppgifter i linjeorganisationen. Länsexperter

kan fysiskt vara lokaliserade på skilda håll i länet, men själva expertskapet

utövas organisatoriskt i den strategiska staben.

Organisationsmodellen framgår av följande figur:

Figuren saknas

Denna organisation har en tydlig koppling till principen om målstyrning. Genom

att tydliggöra länsexperternas roll och stärka resurserna för hantering av

strategiska frågor på tvärsektoriell grund kan arbetet med mål, policies och

uppföljning bli effektivare. Samtidigt flyttas ansvaret för produktionen så

långt ut som möjligt i organisationen. Det ger i sin tur möjlighet till ett ökat

ansvarstagande och personlig utveckling hos många medarbetare, vilket befrämjar

hela organisationens utveckling.

Här bör den nya länsstyrelsen finnas

Den nya länsstyrelsen bör finnas inom tre geografiska områden - Göteborgs-

regionen/Sjuhärad, Fyrstad och centrala Skaraborg. Härigenom uppnås en god

geografisk täckning. Genom en decentralisering med tillgänglighet och

lokalkännedom kan verksamheten bedrivas effektivt. Fördelningen på orter

föreslås bli följande:

* Huvudort Göteborg med vissa funktioner i Borås

* Huvudort Vänersborg med vissa funktioner i Uddevalla

* Huvudort Mariestad med vissa funktioner i Skara

Samråd har i denna del hållits med den särskilde utredaren Jan-Åke[REDACTED_EFTERNAMN].

Möjligheterna till besparingar är begränsade

Den föreslagna organisationslösningen är inriktad mot att ge kostnads-

effektivitet genom en god anpassning till regionens förhållanden och de ingående

verksamheternas förutsättning.

 Möjligheterna till rationaliseringar som direkt följd av sammanläggningen är

trots detta begränsade. Genom att det är två av de största och en medelstor

länsstyrelse som slås samman är möjligheterna till ytterligare stordriftfördelar

ganska små.

 Även om vissa rationaliseringar och besparingar är möjliga kan besparingar i

storleksordningen 60 mkr inte uppnås genom en sammanslagning utan att det skulle

föranleda allvarliga konsekvenser för den nya länsstyrelsens möjligheter att

fullgöra sina uppgifter. En rimlig besparing som följd av sammanläggningen torde

ligga kring 20 mkr. Det blivande länets storlek och dess heterogena struktur med

dess krav på lokal närvaro och sammanhållning ger en högre kostnadsnivå än för

län med en mer homogen struktur. Omställnings- avvecklingskostnader behöver

finansieras utanför ordinarie ram och bör fördelas över längre tid.

REGERINGEN

Inrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 6 mars 1997

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1996/97:108 Ändrad länsindelning och

försöksverksamhet i Västsverige.