Regeringens proposition

1995/96:186

Nya regler för bostadsbidrag

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 7 mars 1996

Lena Hjelm-Wallén

 Anna Hedborg

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lämnas förslag till ändrade regler för bostadsbidrag. Förslagen

omfattar i första hand ett nytt inkomstprövningssystem. Detta system beräknas ge

upphov till en betydande minskning av kostnaderna för bidragsgivningen,

samtidigt som kostnadskontrollen förstärks. Vidare föreslås ytterligare ett

antal besparingsåtgärder, som tillsammans med det nya inkomstprövningssystemet

beräknas ge upphov till kostnadsminskningar för bostadsbidragen på ca 2 300

miljoner kronor per helår.

 De nya bestämmelserna föreslås i huvudsak träda i kraft den 1 januari 1997.

Vissa bestämmelser om begränsning av bidragsgrundande bostadsyta föreslås dock

införas den 1 juli 1996.

 1

Innehållsförteckning

 1 Förslag till riksdagsbeslut........................3

 2 Lagförslag.........................................3

 3 Ärendet och dess beredning........................14

 4 Bakgrund..........................................14

 5 Nuvarande bestämmelser............................17

 6 Principiella utgångspunkter för nya regler om bostadsbidrag19

 7 Nytt system för inkomstprövning...................21

 7.1 Faktorer som påverkar bostadsbidraget.........22

 7.2 Preliminärt bostadsbidrag efter inkomstprövning utifrån

 aktuell inkomst...............................23

 7.3 Slutligt bostadsbidrag efter avstämning mot fastställd

 taxerad inkomst...............................24

 7.4 Avstämning av den uppskattade aktuella inkomsten25

 7.5 Administrativa konsekvenser...................27

 8 Individuella inkomstgränser.......................28

 9 Förmögenhetsprövning..............................29

10 Förmögenhet i egnahem och bostadsrätter...........31

11 Realisationsvinster inkluderas i den bidragsgrundande

 inkomsten.........................................33

12 Bostadsbidragsgrundande inkomst för egenföretagare34

13 Avdragsregler för resor och övriga kostnader......35

14 Begränsning av bidragsgrundande bostadsyta........36

15 Det särskilda bidraget............................38

16 Bostadsbidrag till ungdomar under 29 år...........38

17 Genomförande, administrativa och ekonomiska effekter40

18 Register- och ADB-frågor..........................42

19 Författningsregleringen...........................42

20 Anslagsfrågor.....................................43

21 Övriga frågor.....................................44

 21.1 Direktutbetalning av bostadsbidrag..........44

 21.2 Kretsen bidragsberättigade..................46

 21.3 BTP och bostadsbidrag till hushåll utan barn47

 21.4 Folkbokföring och bostadsbidrag.............48

22 Författningskommentar.............................49

Bilaga 1 Fördelningseffekter och risk för övervältring på social-

 bidragen....................................56

Bilaga 2 Förteckning över myndigheter och organisationer som

 inbjudits till hearing om Bostadsbidragsutredningens

 förslag Bostadsbidragen - effektivare inkomstprövning

 - besparingar (SOU 1995:133)................60

Bilaga 3 Sammanställning av synpunkter framförda vid hearing

 om Bostadsbidragsutredningens förslag Bostadsbidragen

 - effektivare inkomstprövning - besparingar

 (SOU 1995:133)..............................61

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 mars 199668

Rättsdatablad........................................69

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 antar regeringens förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om bo-

 stadsbidrag.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

Förslag till lag om ändring i lagen (1993:737) om

bostadsbidrag

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1993:737) om bostadsbidrag

 dels att 6 § skall upphöra att gälla,

 dels att 2-5, 7-10, 12-16, 18, 21, 22, 24-26 och 28 §§ skall ha följande

lydelse,

 dels att rubriken närmast före 22 § skall sättas närmast före 23 §,

 dels att det i lagen skall införas fem nya paragrafer, 1 a, 15 a, 17 a, 21 a

och 21 b §§, samt fyra nya rubriker, närmast före 4, 9, 21 a och 21 b §§, av

följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

1 a §

-------------------------------------------------------

 Rätten till bostadsbidrag

 och bidragets storlek är

 beroende av den sökandes

 bidragsgrundande inkomst

 och de andra faktorer som

 anges i denna lag.

 Bostadsbidrag betalas ut

 löpande som preliminärt

 bidrag, beräknat efter en

 uppskattad bidrags-

 grundande inkomst.

 Bostadsbidraget bestäms

 slutligt i efterhand på

 grundval av den fastställda

 bidragsgrundande in-

 komsten.

2 §

-------------------------------------------------------

 I lagen förstås med I lagen förstås med

 1. förvärvsinkomst: 1. hushåll: barnfamiljer,

inkomst av tjänst och makar utan barn och

inkomst av närings- ensamstående utan barn,

verksamhet, 2. barn: den som är under

 2. bidragsgrundande 18 år eller som får förlängt

inkomst: för 12 månader barnbidrag eller

framåt beräknad studiehjälp,

förvärvsinkomst med de

tillägg som följer av 5-7 §§, 3. makar: makar som

 3. hushåll: barnfamiljer, lever tillsammans.

makar utan barn och

ensamstående utan barn,

 4. barn: den som är under

18 år eller som får förlängt

barnbidrag eller

studiehjälp,

 5. makar: makar som

lever tillsammans.

3 §

-------------------------------------------------------

 Vid tillämpningen av

 denna lag skall en man och

 en kvinna som är gifta med

 varandra anses leva

 tillsammans om det inte

 styrks att de lever

 åtskilda.

 Om inte skäl visas för annat skall med makar jämställas man och kvinna som

utan att vara gifta med varandra lever tillsammans och

 1. har eller har haft gemensamt barn eller

 2. är folkbokförda på samma adress.

-------------------------------------------------------

 Bidragsgrundande inkomst

4 §1

-------------------------------------------------------

 Förvärvsinkomst beräknas för Bidragsgrundande inkomst

varje sökande efter samma utgörs av summan av inkomst

grunder som enligt av näringsverksamhet och

kommunalskattelagen inkomst av tjänst enligt

(1928:370) med de undantag kommunalskattelagen

som anges i andra och (1928:370) och inkomst av

tredje styckena. kapital enligt lagen

 I inkomstslaget tjänst (1947:576) om statlig

beaktas kostnader för resor inkomstskatt, med de

mellan bostaden och tillägg och avdrag som

arbetsplatsen till den del anges i andra och tredje

kostnaderna beräknas styckena samt 5 och 7 §§.

överstiga 5 000 kronor. Beloppet enligt första

Övriga kostnader i stycket skall ö k a s m e

inkomstslaget tjänst d

beaktas till den del 1. inkomst, inklusive

kostnaderna beräknas kostförmån, som beskattas

överstiga 2 000 kronor. enligt lagen (1958:295) om

 I inkomstslaget sjömansskatt,

näringsverksamhet beaktas 2. inkomst som på grund

inte underskott som av bestämmelserna i 54 §

uppkommit ett tidigare år. första stycket f)

 kommunalskattelagen eller

 avtal om undvikande av

 dubbelbeskattning inte

 ingår i inkomst av

 näringsverksamhet, tjänst

 eller kapital,

 3. studiemedel i form av

 studiebidrag,

 4. icke skattepliktiga

 stipendier över 3 000

 kronor per månad,

 5. belopp varmed inkomst

 av näringsverksamhet har

 minskats genom avdrag för

 - avsättning till

1 Senaste lydelse periodiseringsfond

1994:1569.

 - ökning av

 expansionsmedel

 - utgift för egen pension

 intill ett halvt basbelopp

 enligt 1 kap. 6 § lagen

 (1962:381) om allmän för-

 säkring

 - underskott från

 tidigare beskattningsår,

 och

 6. belopp varmed inkomst

 av kapital har minskats

 genom avdrag, utom där

 - realisationsvinst har

 minskats med rea-

 lisationsförlust uppkommen

 under beskattningsåret

 - avdrag har gjorts

 enligt lagen (1993:1469)

 om uppskovsavdrag vid byte

 av bostad, eller

 - avdrag har gjorts för

 negativ räntefördelning.

 Beloppet enligt första

 stycket skall m i n s k a

 s m e d belopp varmed

 inkomst av näringsverk-

 samhet har ökats genom

 - återföring till

 beskattning av avdrag för

 avsättning till periodi-

 seringsfond

 - minskning av

 expansionsmedel.

5 §

-------------------------------------------------------

 Till varje sökandes Tillägg till den

förvärvsinkomst skall läggas bidragsgrundande inkomsten

inkomst av kapital till skall göras för förmögenhet

den del inkomsten enligt vad som anges i

överstiger 2 000 kronor. denna paragraf. Tillägg

 Inkomst av kapital skall göras för varje sökande

beräknas efter samma och varje barn som avses i

grunder som enligt lagen 10 § med undantag av första

(1947:576) om statlig in- stycket 2 och 3 samt

komstskatt. Till inkomst tredje stycket. Som för-

av kapital skall dock inte mögenhet räknas den beskatt-

räknas vinst vid icke ningsbara förmögenheten

yrkesmässig avyttring (rea- enligt lagen (1947:577) om

lisationsvinst) samt inte statlig förmögenhetsskatt,

heller statligt beräknad med bortseende från

räntebidrag. Avdrag för privatbostadsfastighet

kostnader i förvärvskällan fåreller bostadsrätt för vilken

inte göras. bostadsbidrag söks och

 skulder med säkerhet i

 denna egendom. Tillägg

 skall göras med 15 procent

 av den sammanlagda

 förmögenhet som överstiger

 100 000 kronor, avrundat

 nedåt till helt tiotusental

 kronor.

 Tillägg för barns

 förmögenhet skall fördelas

 lika mellan makar.

7 §

-------------------------------------------------------

 Om ett eller flera barn Om ett eller flera barn

som avses i 10 § med som avses i 10 § med

undantag av första stycket undantag av första stycket

2 och 3 samt tredje styck- 2 och 3 samt tredje

et har inkomst av kapital, stycket har inkomst av

skall till sökandens kapital, skall till

förvärvsinkomst läggas varje sökandens bidragsgrundande

barns inkomst av kapital inkomst läggas varje barns

till den del inkomsten inkomst av kapital till

överstiger 1 000 kronor. den del inkomsten

 Vid beräkning av inkomst överstiger 1 000 kronor.

av kapital tillämpas 5 § Vid beräkning av inkomst

andra stycket. av kapital tillämpas 4 §

 andra stycket 6.

 Tillägg enligt denna para-

 graf skall fördelas lika

 mellan makar.

8 §

-------------------------------------------------------

 Makar anses leva Bidragsgrundande inkomst

tillsammans om skäl inte skall avse samma kalenderår

visas för annat. För dem som bostadsbidraget och

skall bidragsgrundande in- skall anses vara lika

komst beräknas gemensamt. fördelad på varje månad i

 kalenderåret.

 Bostadskostnader

9 §

-------------------------------------------------------

 Om hushållet disponerar Vid tillämpningen av

över ansenlig förmögenhet fårdenna lag beaktas

bostadsbidrag bestämmas bostadskostnader i enlig-

till lägre belopp än som het med föreskrifter som

följer av 13-17 §§. meddelas av regeringen

 eller efter regeringens

 bemyndigande Riksförsäk-

 ringsverket.

10 § Rätt till bostadsbidrag har den som

 1. har vårdnaden om barn och varaktigt bor tillsammans med barnet,

 2. efter en myndighets beslut har tagit emot barn för vård i familjehem, om

barnet beräknas bo i hemmet under minst tre månader, eller

 3. på grund av vårdnad eller umgänge tidvis har barn boende i sitt hem.

 Bostadsbidrag lämnas även för barn som för vård eller undervisning inte

varaktigt bor hemma men vistas i hemmet under minst så lång tid varje år som

motsvarar normala skolferier.

 Om barnet bor i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende, får

föräldern eller föräldrarna bidrag även i andra fall, om det finns särskilda

skäl att bidrag lämnas.

 Bestämmmelserna i första och andra styckena tillämpas även i fråga om den som

är över 18 år och som får förlängt barnbidrag eller studiehjälp.

-------------------------------------------------------

 Bostadsbidrag enligt

 första stycket 3 lämnas inte

 för bostäder som omfattar

 mindre än två rum utöver kök

 eller kokvrå, eller med en

 bostadsyta understigande

 40 kvadratmeter.

12 §2

-------------------------------------------------------

 Rätt till bostadsbidrag Rätt till bostadsbidrag

har den som har den som

 1. har fyllt 18 men inte 1. har fyllt 18 men inte

29 år och 29 år,

 2. bor i en bostad som 2. får

han eller hon äger eller - studiestöd enligt 3, 4

innehar med hyres- eller eller 7 kap.

bostadsrätt. studiestödslagen (1973:349)

 eller enligt lagen

 (1983:1030) om särskilt

 vuxenstudiestöd för ar-

 betslösa, eller

 - utbildningsbidrag, i

 den utsträckning regeringen

 eller efter regeringens

 bemyndigande Riks-

 försäkringsverket

 föreskriver, och

 3. bor i en bostad som

 han eller hon äger eller

 innehar med hyres- eller

 bostadsrätt.

 Bostadsbidrag enligt första stycket lämnas inte om sökanden eller dennes make

 1. har barn som berättigar till bostadsbidrag till barnfamiljer eller

 2. får bostadstillägg enligt lagen (1994:308) om bostadstillägg till

pensionärer eller på grund av bestämmelserna om inkomstprövning inte får sådant

tillägg.

 Har sökandens make fyllt 29 år lämnas inte bostadsbidrag enligt första

stycket.

13 §3

-------------------------------------------------------

 Bostadsbidrag bestäms Bostadsbidrag bestäms

enligt 14 och 15 §§, om den enligt 14-15 a §§, om den

bidragsgrundande inkomsten bidragsgrundande inkomsten

inte överstiger 117 000 inte överstiger för en

kronor. Om den bidrags- sökande 117 000 kronor

grundande inkomsten är eller för makar 58 500

högre, skall bidraget kronor för var och en av

minskas med 20 procent av dem. Om den bi-

den överskjutande in- dragsgrundande inkomsten är

komsten. högre, skall bidraget

 minskas med 20 procent av

 den överskjutande

 inkomsten.

 Bidrag som beräknas till

 mindre belopp än 1 200

 kronor för helt år betalas

 inte ut.

14 §4

-------------------------------------------------------

 Bostadsbidrag lämnas Bostadsbidrag lämnas

månadsvis som månadsvis som

 1. särskilt bidrag med 1. särskilt bidrag med

 - 600 kronor för ett - 600 kronor för ett

barn, barn,

 - 900 kronor för två barn - 900 kronor för två barn,

och

2 Senaste lydelse

1995:473. - 1 200 kronor för tre

3 Senaste lydelse barn,

1995:473. - 1 500 kronor för fyra

4 Senaste lydelse barn och

1995:473. - 1 800 kronor för fem

 - 1 200 kronor för tre eller flera barn, samt

eller flera barn, samt 2. bidrag till kostnader

 för bostad med 75 procent

 av den del av

 bostadskostnaden per månad

 2. bidrag till kostnader som för familjer med

för bostad med 75 procent - ett barn överstiger 2

av den del av 000 kronor men inte 3 000

bostadskostnaden per månad kronor,

som för familjer med - två barn överstiger 2

 - ett barn överstiger 2 000 kronor men inte 3 300

000 kronor men inte 3 000 kronor,

kronor, - tre eller flera barn

 - två barn överstiger 2 överstiger 2 000 kronor men

000 kronor men inte 3 300 inte 3 600 kronor.

kronor,

 - tre eller flera barn

överstiger 2 000 kronor men

inte 3 600 kronor.

 Om bostadskostnaden överstiger de belopp som anges i första stycket 2, lämnas

bidrag med 50 procent av den överskjutande bostadskostnaden per månad upp till

 - 5 300 kronor för familjer med ett barn,

 - 5 900 kronor för familjer med två barn,

 - 6 600 kronor för familjer med tre eller flera barn.

 Högre bostadskostnad än som anges i andra stycket får beaktas, om sökanden

eller någon medlem av familjen är funktionshindrad.

15 a §

-------------------------------------------------------

 Vid tillämpning av

 bestämmelserna om

 bostadskostnader i 14 §

 skall bortses från

 bostadskostnader som

 belöper på bostadsytor

 överstigande

 1. för hushåll med ett

 barn 90 kvadratmeter,

 2. för hushåll med två barn

 110 kvadratmeter,

 3. för hushåll med tre

 barn 130 kvadratmeter,

 4. för hushåll med fyra

 barn 150 kvadratmeter, och

 5. för hushåll med fem

 eller flera barn 170

 kvadratmeter.

 Större bostadsytor än som

 anges i första stycket får

 beaktas, om sökanden eller

 någon medlem av familjen är

 funktionshindrad.

16 §5 Bostadsbidrag bestäms till det belopp som följer av 17 § första och andra

styckena, om den bidragsgrundande inkomsten inte överstiger

5 Senaste lydelse 1995:473.

41 000 kronor för en ensamboende och 58 000 kronor för makar. Om den

bidragsgrundande inkomsten är högre, skall bidraget minskas med en tredjedel av

den överskjutande inkomsten.

-------------------------------------------------------

 Bidrag som beräknas till

 mindre belopp än 1 200

 kronor för helt år betalas

 inte ut.

17 a §

-------------------------------------------------------

 Vid tillämpning av

 bestämmelserna om

 bostadskostnader i 17 §

 skall bortses från

 bostadskostnader som

 belöper på bostadsytor

 överstigande 70

 kvadratmeter.

 Större bostadsyta än som

 anges i första stycket får

 beaktas, om sökanden eller

 maken är funktionshindrad.

18 §6 Frågor om bostadsbidrag handhas av Riksförsäkringsverket och de allmänna

försäkringskassorna.

 Beslut om bidrag fattas av den allmänna försäkringskassa hos vilken

bidragssökanden är inskriven eller skulle ha varit inskriven, om sökanden

uppfyllt åldersvillkoret i 1 kap. 4 § lagen (1962:381) om allmän försäkring.

Denna kassa får dock uppdra åt en annan kassa att handlägga ärendet.

-------------------------------------------------------

 Beslut om bidrag skall

innehålla uppgift om den

bidragsgrundande

inkomstens storlek,

fördelad på inkomstslag och

gjorda tillägg.

21 §7

-------------------------------------------------------

 Bidrag lämnas tills Bidrag lämnas från och med

vidare från och med månaden månaden efter den då rätten

efter den då rätten till till bidrag har uppkommit

bidrag har uppkommit samt samt till och med den månad

till och med den månad då då rätten till bidrag har

rätten till bidrag har ändrats eller upphört dock

ändrats eller upphört. Om längst tolv månader. Om

rätten till bidrag upp- rätten till bidrag

kommit den första dagen i uppkommit eller upphört den

en månad, skall dock första dagen i en månad,

bidraget lämnas från och med skall dock bidraget lämnas

den månaden. Bidrag får inte eller upphöra från och med

lämnas för längre tid den månaden. Bidrag får inte

tillbaka än en månad före an-lämnas för längre tid

sökningsmånaden. Bidrag får tillbaka än ansök-

dock lämnas för en längre tidningsmånaden. Bidrag får

tillbaka, om en ansökan om dock lämnas för en längre tid

bidrag avseende höjning av tillbaka, om en ansökan om

hyra eller avgift, ges in bidrag avseende höjning av

till försäkringskassan inom hyra eller avgift ges en

en månad från den dag den till försäkringskassan inom

6 Ändringen innebär att tredje stycket upphävs.

7 Ändringen innebär bl.a. att andra stycket upphävs.

-------------------------------------------------------

sökande fick kännedom om en månad från den dag den

hyres- eller sökande fick kännedom om

avgiftshöjningen. hyres- eller

 Om det finns särskilda

skäl, får bidrag lämnas för enavgiftshöjningen.

begränsad tid. Ett sådant

bidrag får förenas med

villkor.

-------------------------------------------------------

 Preliminärt bostadsbidrag

21 a §

-------------------------------------------------------

 Preliminärt bostadsbidrag

 beräknas efter en

 uppskattad bi-

 dragsgrundande inkomst och

 skall så nära som möjligt

 motsvara det slutliga

 bostadsbidrag som kan

 antas komma att bestämmas

 enligt denna lag. För

 sökande som har inkomst av

 näringsverksamhet skall

 denna inkomst antas vara

 minst lika hög som

 fastställts vid senaste

 taxeringsbeslut, om inte

 sökanden visar särskilda skäl

 för att inkomsten skall

 uppskattas till lägre

 belopp.

 Preliminärt bostadsbidrag

 betalas ut med ett

 månadsbelopp, som avrundas

 nedåt till närmast jämna

 hundratal kronor.

 Slutligt bostadsbidrag

21 b §

-------------------------------------------------------

 Slutligt bostadsbidrag

 bestäms för varje kalenderår

 under vilket preliminärt

 bidrag har betalats ut.

 Slutligt bostadsbidrag

 bestäms efter den tidpunkt

 då taxeringsbeslut enligt

 4 kap. 2 § taxeringslagen

 (1990:324) senast skall ha

 meddelats.

22 §

-------------------------------------------------------

 Bidrag betalas ut Bestäms det slutliga

månadsvis. Bidrag under 100 bostadsbidraget till högre

kronor i månaden betalas belopp än vad som för samma

inte ut. år har betalats ut i

 preliminärt bidrag, skall

 skillnaden betalas ut.

 Bestäms det slutliga

 bostadsbidraget till lägre

 belopp än vad som för samma

 år har betalats ut i

 preliminärt bidrag, skall

 skillnaden betalas till-

 baka.

 Belopp under 100 kronor

 skall inte betalas ut

 eller betalas tillbaka.

 På belopp som skall

 betalas ut eller betalas

 tillbaka enligt första

 stycket skall avgift och

 ränta betalas i enlighet

 med föreskrifter som

 meddelas av regeringen

 eller efter regeringens

 bemyndigande

 Riksförsäkringsverket.

24 §

-------------------------------------------------------

 Den som får bidrag skall Den som får eller har fått

omgående anmäla till preliminärt bostadsbidrag är

försäkringskassan skyldig att omgående till

 1. om hushållet flyttar försäkringskassan anmäla

till en annan bostad, sådana ändringar i fråga om

 2. om hushållets inkomst och andra för-

sammansättning ändras, hållanden, som kan antas

 3. om hushållets innebära att slutligt

bidragsgrundande inkomst bostadsbidrag inte kommer

beräknas öka eller har ökat att beviljas eller kommer

med mer än 6 000 kronor att beviljas med lägre

under sex månader i för- belopp än det preliminära

hållande till den inkomst bidraget.

som låg till grund för

bidragsbeslutet,

 4. om den bostad som

berättigar till bidrag hyrs

ut helt eller delvis eller

om bostadskostnaden i

annat fall minskar,

 5. när ett barn i

hushållet fyller 18 år eller

när förlängt barnbidrag eller

studiehjälp inte längre

lämnas till ett äldre barn,

eller

 6. om en medlem i ett

hushåll utan barn beviljats

studiemedel eller inte

längre uppbär studiemedel.

25 §

-------------------------------------------------------

 Beslut om bidrag skall Beslut om preliminärt

ändras om något förhållande bidrag skall ändras om något

har inträffat som skall förhållande har inträffat som

påverka storleken av skall påverka storleken av

bidraget. Försäkringskassan bidraget. Försäkringskassan

får underlåta att besluta om får underlåta att besluta om

ändring av bidrag, om ändring, om ändringen endast

ändringen endast i ringa mån i ringa mån påverkar bi-

påverkar bidraget.

 draget.

26 §

-------------------------------------------------------

 För att utreda rätten till För att utreda rätten till

och storleken av bidrag, och storleken av bidrag,

får försäkringskassan föreläggafår försäkringskassan förelägga

den som uppbär bidraget att den som får eller har fått

lämna de uppgifter som har preliminärt bidrag att lämna

betydelse för bi- de uppgifter som har bety-

dragsprövningen. Ett sådant delse för bidragsprövningen.

föreläggande får delges. Om Ett sådant föreläggande får

föreläggandet inte följs, fårdelges. Om föreläggandet

försäkringskassan dra in inte följs, får

eller sätta ned bidraget. försäkringskassan dra in

 eller sätta ned bidraget.

28 §

-------------------------------------------------------

 Försäkringskassan skall Försäkringskassan skall

besluta om återbetalning av besluta om återbetalning

bostadsbidrag, om den som enligt 22 § och om

erhållit bidrag genom att återbetalning av bostadsbi-

lämna oriktiga uppgifter drag som i övrigt har

eller genom att underlåta lämnats felaktigt eller med

att fullgöra en uppgifts- för högt belopp. Om det

eller anmälningsskyldighet finns särskilda skäl för det

eller på annat sätt har för- får kassan efterge krav på

orsakat att bidrag har återbetalning helt eller

lämnats felaktigt eller med

för högt belopp. Detsamma delvis.

gäller om bidrag i annat

fall har lämnats felaktigt

eller med för högt belopp

och den som erhållit

bidraget skäligen borde ha

insett detta. Om det finns

särskilda skäl får kassan

efterge kravet på åter-

betalning helt eller

delvis.

 Vid en senare utbetalning av bostadsbidrag eller annan ersättning som skall

betalas ut av allmän försäkringskassa till någon som skall betala tillbaka

bidrag enligt första stycket får kassan hålla inne ett skäligt belopp i

avräkning på vad som har lämnats för mycket.

29 a §

-------------------------------------------------------

 Om sökandens taxering änd-

 ras efter det att slutligt

 bostadsbidrag bestämts och

 ändringen innebär att

 bostadsbidraget skulle ha

 varit högre eller lägre,

 skall ett nytt slutligt

 bostadsbidrag bestämmas, om

 sökanden begär det inom ett

 år från det att beslutet om

 taxeringsändring meddelades

 eller om försäkringskassan

 tar upp frågan inom samma

 tid.

 En fråga om nytt slutligt

 bostadsbidrag enligt denna

 paragraf får inte tas upp

 sedan mer än två år har

 förflutit från den dag det

 slutliga bostadsbidraget

 bestämdes, om inte

 taxeringsändringen

 motsvarar en väsentlig

 höjning eller sänkning av

 bostadsbidraget.

 1. Denna lag träder i kraft den 1 juli 1996. Lagen skall, med det undantag som

anges i punkt 2, tillämpas på bidrag som avser tid från och med den 1 januari

1997, då rätten till bidrag på grund av motsvarande äldre bestämmelser upphör.

De nya bestämmelserna i 15 a och 17 a §§ skall också tillämpas på bidrag som

avser tid från och med den 1 juli 1996 och som beviljas efter ansökningar - dock

ej ansökningar som avser endast ändring av bidrag - gjorda efter den 30 juni

1996.

 2. Bestämmelserna i 14 § första stycket skall fortfarande tillämpas i sin

äldre lydelse i fråga om särskilt bidrag för barn för vilket utges fler-

barnstillägg enligt de upphävda bestämmelserna i 2 a och 2 b §§ lagen (1947:529)

om allmänna barnbidrag.

 3

3 Ärendet och dess beredning

Regeringen tillkallade (dir. 1995:65) den 18 april 1995 en särskild utredare med

uppgift att göra en översyn av sättet att beräkna bidragsgrundande inkomst vid

prövning av rätt till bostadsbidrag och att föreslå sådana förändringar i

bostadsbidragssystemet att kostnaderna för bidragsgivningen fr.o.m. den 1 juli

1996 minskar med 1 500 miljoner kronor per helår. För budgetåret 1995/96 skall

förändringarna innebära att kostnaderna minskar med 750 miljoner kronor. I

utredarens uppdrag låg även att lämna sådana förslag till åtgärder att

kostnadsutvecklingen för bidragsgivningen kan kontrolleras. Den 9 november 1995

beslöt regeringen vidare att i tilläggsdirektiv (dir. 1995:146) ge utredaren i

uppdrag att analysera orsakerna till den fortsatt kraftiga kostnadsökningen för

bidragsgivningen, att pröva förslag till åtgärder om besparingar på ytterligare

610 miljoner kronor per helår och att granska den sammantagna ekonomiska

situationen för bostadsbidragstagarna.

 Utredarens betänkande Bostadsbidragen - effektivare inkomstprövning -

besparingar (SOU 1995:133) överlämnades till statsrådet Anna Hedborg den 15

december 1995.

 Socialdepartementet anordnade den 16 januari 1996 en hearing med inbjudna

myndigheter och organisationer angående förslagen i betänkandet. En förteckning

över de närvarande vid denna hearing bifogas propositionen som bilaga 2. En

sammanställning över de synpunkter - i vissa fall skriftliga - som framförts

bifogas propositionen som bilaga 3.

 I ärendet har dessutom ett antal skrivelser inkommit från organisationer och

enskilda.

4 Bakgrund

De totala kostnaderna för bostadsbidragen har stigit kraftigt under senare år.

Under budgetåret 1989/90 utbetalades totalt drygt 2 750 miljoner kronor. För

innevarande budgetår beräknas utgifterna, under tolvmånadersperioden den 1 juli

1995 till den 1 juli 1996, uppgå till ca 9 000 miljoner kronor. Ur

statsfinansiell synpunkt är det nödvändigt att den kraftiga utgiftsökningen

bryts och att åtgärder vidtas för att öka kostnadskontrollen inom systemet.

 Samhällets kostnader för bostadsbidragen är starkt beroende av inkomst-,

bostadskostnads- och arbetslöshetsutvecklingen och är därför nära kopplade till

den samhällsekonomiska utvecklingen i stort. Den ekonomiska situationen under

senare år med hög arbetslöshet, stigande bostadskostnader - en effekt bl.a. av

höga realräntor och minskade räntebidrag - samt en allmänt försämrad ekonomisk

situation för många hushåll har därför bidragit till att kostnaderna för

bidragen ökat.

 Utgiftsökningen inom bostadsbidragsystemet är också en effekt av den utbyggnad

av systemet som riksdagen beslutade i samband med skattereformen år 1991.

Skatteomläggningen innebar bl.a. att hushållen själva fick bära en större andel

av bostadens totala kostnader. En ökning av kostnaderna för bostadsbidragen

ansågs därför vara fördelningspolitiskt motiverad för att skydda ekonomiskt

svaga hushåll. Bostadsbidragssystemet byggdes ut så att det i betydligt större

utsträckning rymde kostnaderna för nybyggda bostäder (prop. 1989/90:144, bet.

1989/90:BoU21, rskr. 1989/90:340).

 Från och med år 1991 lämnades vidare bostadsbidrag inte bara till barnfamiljer

och ungdomar utan även till en ny grupp, hushåll utan barn, där någon av

familjemedlemmarna är äldre än 28 år. Bostadsbidragen utgjorde till de senare

till stor del en kompensation för de inkomstgrupper som fått begränsat utbyte av

skattereformen.

 Den 1 januari 1994 övertog staten hela kostnadsansvaret för bostadsbidragen

och administrationen av bidragen överfördes från kommunerna till de allmänna

försäkringskassorna. I samband med övertagandet infördes ett nytt system för

bidragsgivningen. Det nya systemet innebar vissa större regelförändringar. Bland

annat prövas numera bostadsbidragen i allt väsentligt mot en beräknad aktuell

inkomst i ett s.k. rullande system, utan att nya ansökningar görs varje år. De

bidragssökande uppger själva sin beräknade inkomst för en period av tolv månader

framåt i tiden. Avsikten med att införa denna nya prövning av bostadsbidraget i

stället för, som tidigare, en prövning baserad på inkomstuppgifter enligt

taxeringen året före bidragsåret, var bl.a. att den fördelningspolitiska

träffsäkerheten i systemet skulle förbättras.

 Även sedan det nya systemet introducerades har emellertid kostnaderna för

bidragsgivningen fortsatt att öka.

 I flera rapporter har konstaterats kostnadsdrivande faktorer inom bostads-

bidragssystemet. Riksförsäkringsverket (RFV) fick våren 1994 regeringens uppdrag

att dels redovisa effekter och resultat av det nya regelsystem som infördes år

1994, dels analysera vilka faktorer som påverkat de senaste årens

kostnadsutveckling för bidragsgivningen. Verket har, hösten 1995, redovisat

resultatet av sitt arbete i rapporten Bostadsbidrag till barnfamiljer m.fl. (RFV

redovisar 1995:19). RFV konstaterar bl.a. att den regelförändring som främst har

påverkat kostnadsutvecklingen har samband med det nya inkomstprövningssystemet,

vilket lett dels till högre bidragsbelopp, dels till att fler hushåll än

tidigare blivit berättigade till bostadsbidrag. Genom den efterkontroll, som in-

leddes i slutet av mars 1995 för bidrag som löpt utan ändring under en 15-

månadersperiod, har verket konstaterat dels att i drygt 30 % av de fall som

granskats har bostadsbidrag betalats ut med för högt belopp, dels att återkrav

gjorts endast i mindre än hälften av dessa fall. Efterkontrollen grundar sig på

drygt 86 000 ärenden eller ca 16 % av det totala antalet bidragsberättigade

hushåll. Orsaken till felutbetalningarna har till övervägande del varit icke

rapporterade förändringar av hushållens bidragsgrundande inkomster.

 Vidare har Riksrevisionsverket (RRV) gjort en kartläggning av i vilken

omfattning det förekommer fusk med förmåner och bidrag av social karaktär m.m.

Uppdraget har i juni 1995 redovisats till regeringen i rapporten FUSK -

systembrister och fusk i välfärdssystemen (RRV 1995:32). Av rapporten framgår

att det förekommer ett betydande läckage i form av systembrister och direkt fusk

i flera stora bidrags- och försäkringssystem, däribland bostadsbidragssystemet.

För bostadsbidragen indikerar resultaten bl.a. kraftigt underskattade

inkomstuppgifter.

 RRV har också i en effektivitetsrevision granskat bostadsbidragen såsom ett

social- och bostadspolitiskt instrument. Resultatet av granskningen redovisas i

revisionsrapporten Bostadsbidrag - effektivitetsrevision av ett socialpolitiskt

instrument (RRV 1996:3). Verket konstaterar att måluppfyllelsen är

förhållandevis hög i systemet, men att effektiviteten likväl är låg. Anledningen

är att målen nås till ett alltför högt pris, läckagen är omfattande. De

felaktiga utbetalningarna beror bl.a. på att den genomsnittliga kvaliteten i

lämnade uppgifter om inkomster är låg och på att det kan antas att en del

skenseparationer sker i syfte att få ökat bostadsbidrag.

 För att få kontroll över de offentliga finanserna har riksdagen beslutat

genomföra ett omfattande budgetsaneringsprogram. Detta program, som redovisats i

propositionen om vissa ekonomisk-politiska åtgärder, m.m. (prop. 1994/95:25),

budgetpropositionen (prop. 1994/95:100) och kompletteringspropositionen

(prop.1994/95:150), omfattar budgetförstärkningar på sammanlagt 118 miljarder

kronor. Förstärkningarna består dels av utgiftsminskningar, dels av skatte- och

avgiftshöjningar. Minskningar av transfereringar till hushållen och statlig

konsumtion utgör den större delen av besparingarna.

 När det gäller bostadsbidragen har riksdagen beslutat (prop. 1994/95:100 bil.

6, bet. 1994/95:BoU14, rskr. 1994/95:312) om vissa förändringar av

bidragssystemet fr.o.m. år 1996, som beräknas minska kostnaderna för

bidragsgivningen med ca 690 miljoner kronor per helt år. Dessa förändringar

innebär bl.a. att bostadsbidrag till hushåll utan barn, där någon av

hushållsmedlemmarna är 29 år eller äldre, inte längre lämnas. För

bostadsbidragen har riksdagen vidare (prop. 1994/95:150, bet. 1994/95:FiU20,

rskr. 1994/95:448) fattat ett principbeslut, som innebär att kostnaderna för

bidragen på årsbasis skall minska med ytterligare 1 500 miljoner kronor.

Regeringen tillkallade (dir. 1965:65) en särskild utredare med uppgift att

föreslå sådana förändringar i bostadsbidragssystemet så att denna minskning av

kostnaderna kan åstadkommas.

 Mot bakgrund av den fortsatt kraftiga kostnadsökningen för bidragsgivningen

redovisade regeringen i propositionen 1995/96:25 En politik för arbete trygghet

och utveckling att överskridanden på bostadsbidragsanslaget skulle finansieras.

Regeringen gav mot denna bakgrund tilläggsdirektiv (dir. 1995:146) till den

särskilda utredaren. Tilläggsdirektiven innebar bl.a. att utredaren skulle pröva

förslag till åtgärder om besparingar på ytterligare 610 miljoner kronor per

helår. Detta belopp skulle kunna komma att justeras efterhand som prognoserna

för utfallet för budgetåret 1995/96 blev säkrare. För närvarande pekar

prognoserna på ett överskridande per helår på 715 miljoner kronor.

 För budgetåret 1995/96 har riksdagen anvisat ett anslagsbelopp där hänsyn

tagits till kommande regelförändringar motsvarande 750 miljoner kronor. I syfte

att ge tid och möjlighet till god förberedelse inför ett förändrat

bostadsbidragssystem föreslås besparingsåtgärderna i denna proposition träda i

kraft den 1 januari 1997. Vissa bestämmelser om begränsning av bidragsgrundande

bostadsyta föreslås dock införas den 1 juli 1996. Detta innebär en besparing med

ca 130 miljoner kronor under innevarande budgetår.

 Det återstående överskridandet för budgetåret 1995/96 finansieras genom att

besparingen inom bostadsbidragssystemet för kommande budgetår görs större än vad

som tidigare angetts. Den större besparingen inom bostadsbidragsystemet har

också gjort det möjligt att delfinansiera de avsedda besparingarna inom den

statliga assistansersättningen.

5 Nuvarande bestämmelser

Bostadsbidrag lämnas i dag dels till barnfamiljer, dels till ungdomar mellan 18

och 29 år utan barn. Från och med bidragsåret 1996 lämnas inte längre

bostadsbidrag till hushåll utan barn där någon av familjemedlemmarna är 29 år

eller äldre. Riksförsäkringsverket (RFV) har, fr.o.m. år 1994, som central

myndighet ansvar för tillsyn, uppföljning och utvärdering av bostadsbidragen.

Beslut om bostadsbidrag fattas av de allmänna försäkringskassorna.

 Bestämmelser om bostadsbidrag finns i lagen (1993:737) om bostadsbidrag,

bostadsbidragsförordningen (1993:739) och förordningen (1995:1016) om

bostadsbidragsregister. Härutöver finns tre författningar med

tillämpningsföreskrifter meddelade av RFV.

 Bostadsbidragen prövas i allt väsentligt mot en beräknad framtida inkomst med

efterkontroll i ett s.k. rullande system utan att nya ansökningar görs varje år.

Den som söker bidrag uppger sin beräknade inkomst för tolv månader framåt.

Bostadsbidraget ändras därefter successivt till följd av nya uppgifter som

bidragstagaren är skyldig att lämna, t.ex. ändrade inkomst- eller

bostadskostnadsförhållanden. För dem som vid kontroll ertappas med att ha lämnat

felaktiga uppgifter sker avstämning och återkrav ställs. Efterkontroll skall

alltid göras senast inom 15 månader från det att beslut om bidrag har fattats.

Vid denna kontroll skall en granskning göras av samtliga bidragsgrundande

faktorer.

 Bidragsgrundande inkomst är för hushållet för viss tid (tolv månader) beräknad

varaktig skattepliktig inkomst av tjänst, näringsverksamhet och kapital. Endast

kapitalinkomster som överstiger 2 000 kronor per sökande och som överstiger

1 000 kronor för varje hemmavarande barn skall beaktas. Till bidragsgrundande

inkomst skall också läggas sjöinkomster och vissa skattefria transfereringar,

såsom bidragsdelen av studiemedel och dagpenning för militärtjänstgöring. Vissa

övriga inkomster såsom underhållsbidrag, bidragsförskott och realisationsvinster

beaktas inte. Bestämmelserna anknyter till inkomstskattereglerna, men däremot

inte till inkomsttaxeringen som sådan. Det senare vore inte möjligt eftersom

beslut om bostadsbidraget fattas innan taxering har ägt rum.

 Den bostadskostnad på vilken bostadsbidrag baseras för olika upplåtelseformer

redovisas närmare i kapitel 10.

 Bostadsbidrag till barnfamiljer (ensamstående och gifta/sammanboende) består

dels av ett särskilt bidrag för hemmavarande barn, dels av ett belopp som beror

av bostadskostnadens storlek och antalet barn. Barn får räknas med i

bidragshushållet till och med den månad då det fyller 18 år eller då

studiehjälpen eller det förlängda barnbidraget upphör.

 Det särskilda bidraget lämnas per månad med 600 kronor för familjer med ett

barn, 900 kronor för familjer med två barn och 1 200 kronor för familjer med tre

eller flera barn. Det särskilda bidraget utges även till familjer som saknar

egen bostad.

 Det bostadskostnadsberoende bidragsbeloppet grundas på bostadskostnaden mellan

en nedre och en övre gräns. Mellan dessa gränser lämnas bidrag med 75 resp. 50 %

av bostadskostnaden i två olika intervall.

 Bostadskostnadsgränserna år 1996 för hushåll med olika antal barn framgår av

följande sammanställning.

Bostadskostnadsgränser år 1996 för hushåll med barn (kr/mån)

Familjer med Lägsta bidrags-Bidrag med 75%Bidrag med 50%

 grundande bo-upp till en bo-upp till en bo-

 stadskostnad stadskostnad avstadskostnad av

1 barn 2 000 3 000 5 300

2 barn 2 000 3 300 5 900

3 eller flera barn2 000 3 600 6 600

 Bostadsbidraget till barnfamiljer är behovsprövat, dvs. bidragets storlek be-

stäms av det enskilda hushållets inkomster och andra ekonomiska resurser. Det

maximala bidragsbelopp som kan räknas fram med hänsyn till det antal barn och

den bostadskostnad som familjen har reduceras med 20 % av den del av den

bidragsgrundande inkomsten som överstiger 117 000 kronor per år.

 Bidrag enligt reglerna för bostadsbidrag till barnfamiljer lämnas även till

ensamboende och makar/samboende som har umgängesrättsbarn. Bidraget avser i

dessa fall endast den del av stödet som beror av bostadskostnadens storlek.

 Bostadsbidrag till ungdomar mellan 18 och 29 år utan barn är beroende av

bostadskostnadens storlek. Bidragsbeloppet grundas, på samma sätt som för

barnfamiljer, på bostadskostnaden mellan en nedre och en övre gräns för

bostadskostnaden. Mellan dessa gränser lämnas bidrag med 75 resp. 50 % av

bostadskostnaden i två olika intervall. Bidraget lämnas enligt samma regler

oavsett om någon i hushållet studerar eller inte.

 Bostadskostnadsgränserna år 1996 för ungdomar utan barn framgår av följande

sammanställning.

 14

Bostadskostnadsgränser år 1996 för ungdomar utan barn (kr/mån)

Lägsta bidrags- Bidrag med 75% Bidrag med 50%

grundande bo- upp till en bo- upp till en bo-

stadskostnad stadskostnad av stadskostnad av

1 800 2 600 3 600

 Även bostadsbidraget till ungdomar är behovsprövat och reduceras med 1/3 av

den del av den bidragsgrundande inkomsten som för ensamstående överstiger 41 000

per år och för makar/samboende 58 000 kronor per år.

6 Principiella utgångspunkter för nya regler om

bostadsbidrag

Bostadsbidragen i deras nuvarande utformning har vuxit fram genom en serie av

reformer. Sitt ursprung har de i de stödformer som började utvecklas vid mitten

av 1930-talet. Bidragen har haft till mål att höja bostadsstandarden, särskilt

för barnfamiljer, att minska trångboddheten och att utjämna kostnadsskillnader

för de boende, dels mellan olika regioner i landet, dels mellan nyare och äldre

bostäder med likvärdig standard. Bostadsbidragen har dessutom haft till mål att

allmänt stärka de ekonomiskt svaga hushållens bärkraft. Betoningen av dessa

delmål har varierat över tiden.

 I dag har bostadsbidragen såväl bostadspolitiska som familjepolitiska syften.

 Bostadsbidragens uppgift är således att ge ekonomiskt svaga hushåll

möjligheter att hålla sig med goda och tillräckligt rymliga bostäder.

Bostadsbidragen ingår vidare som en viktig del i det ekonomiska familjestödet,

som främst syftar till att ge en ekonomisk grundtrygghet för barnfamiljer under

den period de har en stor försörjningsbörda. Familjer med barn är generellt sett

unga och har ofta låga inkomster. Genom bostadsbidragen omfördelas resurser dels

över livscykeln, dvs. från perioder när familjen inte har barn till perioder när

familjen har barn, dels från familjer med goda inkomster till familjer med, i

förhållande till försörjningsbördan, lägre inkomster. Bostadsbidragen omfördelar

också resurser från de familjer som inte har barn till de familjer som har barn.

Genom inkomstprövningen gynnar bostadsbidragen särskilt de hushåll som har de

lägsta inkomsterna. En stor del av dessa är ensamstående med barn.

 Det värderingar som styrt utformningen av bostadsbidragen ligger fast.

 För att få balans i de offentliga utgifterna krävs kraftfulla insatser för

ekonomisk tillväxt, ökad sysselsättning och sanerade statsfinanser. För att inte

vissa grupper skall drabbas orimligt hårt har regeringen lagt stor vikt vid att

besparingarna skall delas av alla medborgare. Det innebär att även de familjer

som får bostadsbidrag påverkas av en del av de besparingar som måste göras.

 Regeringen konstaterar att bostadsbidragen fyller en mycket viktig funktion

när det gäller att uppnå både familjepolitiska och bostadspolitiska mål.

Bidragens betydelse ökar också när nedskärningar sker i de generella

bostadssubventionerna och i socialförsäkringssystemen. För många barnfamiljer

har bostadsbidragen karaktären av ett näst sista socialt skyddsnät. Var fjärde

hushåll med barn som år 1994 fick bostadsbidrag var också socialbidragstagare.

Detta ställer särskilda krav när det gäller utformningen av förslag till bespa-

ringsåtgärder inom bostadsbidragssystemet. Risken för att minskade bostadsbidrag

ökar behoven av socialbidrag är stor.

 Ändrade regler för bostadsbidrag bör utformas så att de fördelningspolitiska

målen värnas samtidigt som träffsäkerheten skärps. Systemet bör byggas upp på

ett sådant sätt att det är långsiktigt hållbart. Det gäller både reglernas

utformning och kostnadskontrollen inom systemet. Bidragsreglerna måste

konstrueras så att överutnyttjande kan förebyggas och bättre kontroll

underlättas. En effektiv administration skall eftersträvas.

 De ekonomiskt sämst ställda barnfamiljerna bör prioriteras och behovs-

prövningen av bostadsbidragen ske utifrån tydliga kriterier. Bidragen till de

hushåll som i utgångsläget har den minsta betalningsförmågan bör värnas.

Besparingsåtgärderna bör utformas på ett sådant sätt att de inte ytterligare

försvårar möjligheterna för barnfamiljer med låg ekonomisk bärkraft att

efterfråga en bostad med rimlig standard. Risken för att besparingsåtgärderna

leder till övervältringar på kostnader för socialbidragen bör minimeras.

 Jämställdheten mellan könen är betydelsefull inte enbart på ett allmänt plan

utan även när det gäller utformningen av regelsystemet. Den s.k. arbetslinjen

bör stärkas och höjda marginaleffekter undvikas.

 Hushåll med likartade förhållanden bör ha rätt till lika stort bostadsbidrag.

Boendekostnaderna bör beräknas på liknande sätt oavsett upplåtelseform. Boende i

olika regioner i landet bör behandlas likvärdigt.

 Förutom bostadsbidragen finns andra bidragssystem för stöd till boendet. Det

dominerande är härvid bostadstillägg till pensionärer (BTP), som också

administreras av försäkringskassan. Reglerna för beräkning av bostadskostnad är

i avgörande delar desamma för bostadsbidrag och bostadstillägg medan

inkomstprövningsreglerna är helt olika. I samband med denna proposition har

regeringen övervägt möjligheterna att få till stånd mer enhetliga regler i de

båda systemen men någon ökad likriktning föreslås inte här. Orsaken till det är

att målen och målgrupperna för de två stöden är olika. En ökad grad av

samordning får därför underordnas andra krav på de olika systemen.

 I det följande lämnas förslag till ändrade regler för bostadsbidragen.

Förslagen omfattar i första hand ett nytt inkomstprövningssystem. Detta system

beräknas ge upphov till en betydande minskning av kostnaderna för

bidragsgivningen, samtidigt som kostnadskontrollen förstärks. Vidare föreslås

ett antal övriga besparingsåtgärder, som tillsammans med det nya

inkomstprövningssystemet beräknas ge upphov till kostnadsminskningar för

bostadsbidragen på ca 2 300 miljoner kronor per helår. Med hänsyn till

förslagens långsiktiga besparingseffekter, till de administrativa konsekvenser

som åtgärderna föranleder och till att de hushåll som får bostadsbidrag i god

tid bör få kännedom om planerade förändringar, föreslås de nya bestämmelserna

träda i kraft den 1 januari 1997. Nya bestämmelser om begränsning av

bidragsgrundande bostadsyta föreslås dock, för nyansökningar om bostadsbidrag,

träda i kraft den 1 juli 1996. Förslagens budgetmässiga effekter, beräknade

brutto på helårsbasis, redovisas separat för varje åtgärd. Flera åtgärder

överlappar delvis varandra varför dessa effekter inte är helt additativa. En

analys av fördelningseffekter och risk för övervältring på socialbidragen

redovisas i bilaga 1.

7 Nytt system för inkomstprövning

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Preliminärt bostadsbidrag betalas|

|ut efter prövning av ansökan där uppskattad årsinkomst|

|anges. Inkomst av näringsverksamhet skall normalt |

|antas vara minst lika hög som enligt senaste taxe- |

|ringsbeslut. Preliminärt bostadsbidrag beviljas och |

|utbetalas för högst tolv månader och i normalfallet från|

|och med den månad ansökan inkommit till |

|försäkringskassan. Preliminärt bidrag kan sättas ned. En|

|ökning av det preliminära bidraget skall kräva en ny |

|ansökan. |

| Bostadsbidrag fastställs slutligt på grundval av de|

|inkomstuppgifter som skattemyndigheterna fastställer |

|vid taxeringen avseende det kalenderår då preliminärt|

|bostadsbidrag har betalats ut, med vissa tillägg och |

|justeringar. |

| För högt respektive för lågt preliminärt bostadsbidrag|

|korrigeras vid fastställandet av det slutliga |

|bostadsbidraget. Ränta och avgift betalas på |

|återbetalade och utbetalade belopp i enlighet med före-|

|skrifter som regeringen eller, efter regeringens |

|bemyndigande, Riksförsäkringsverket meddelar. |

-------------------------------------------------------

 Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Av de remissinstanser som yttrat sig i frågan är flertalet

positiva. Försäkringskasseförbundet (FKF) och Riksförsäkringsverket (RFV)

tillstyrker, men anser att hänsyn måste tas till resursbehovet hos försäk-

ringskassorna vid förändringen av bostadsbidragssystemet.

 Skälen för regeringens förslag: Utredningen anser att uppskattad aktuell

inkomst är att föredra framför senast taxerad inkomst som grund för

inkomstprövningen. Som skäl härför anför utredningen bl.a. att en

inkomstprövning som utgår från en uppskattning av hur stor inkomsten kommer att

bli under den närmaste framtiden medför att bostadsbidraget beräknas utifrån

hushållets inkomster under det år då bidraget utgår. Bidraget stämmer då bättre

överens med det behov av inkomsttillskott som hushållet har under den period då

bidraget betalas ut. Den fördelningspolitiska träffsäkerheten blir bättre.

Regeringen delar utredningens bedömning och anser att aktuella

inkomstförhållanden är att föredra framför senast taxerad inkomst vid

inkomstprövningen.

 En av de stora bristerna med det nuvarande systemet för inkomstprövning är att

det i efterhand är svårt att kontrollera hur stora belopp som totalt sett

betalats ut utifrån felaktiga inkomstuppgifter. Skattemyndigheternas

inkomstuppgifter skulle kunna användas för en sådan kontroll, men de avser

alltid beskattningsår, dvs. kalenderår. Detta avviker från de inkomstuppgifter

som återfinns i nuvarande bostadsbidragsregister, vilka avser den förväntade

inkomsten för löpande tolvmånadersperioder. Regeringen delar utredningens

bedömning att det är nödvändigt att införa ett system för inkomstprövningen med

realistiska möjligheter att göra definitiva avstämningar och fastställande av

det utbetalade bidragsbeloppet. En slutlig avstämning och efterjustering av

felaktigt utbetalda belopp minskar kostnaderna för bostadsbidragen och ökar

tilltron till systemet. Regeringen anser därför att bostadsbidragen bör slutligt

beräknas utifrån inkomstuppgifter som fastställs vid den årliga taxeringen och

som finns att tillgå i skatteregister. Uppgifter som inte finns att tillgå i

skatteregister skall lämnas av sökanden och får kontrolleras på annat sätt,

t.ex. genom förfrågningar.

7.1 Faktorer som påverkar bostadsbidraget

Bostadsbidraget beräknas med utgångspunkt i tre olika faktorer, nämligen

hushållets sammansättning, den bidragsgrundande inkomsten och bostadskostnaden.

Den nu föreslagna modellen med preliminära och slutligt fastställda

bostadsbidrag avser endast den bidragsgrundande inkomsten, övriga faktorer bör

behandlas på samma sätt som i gällande system. Det är således endast den

bidragsgrundande inkomsten som bör vara preliminär och stämmas av mot de

inkomstuppgifter som fastställs vid taxeringen.

 Bidragstagaren bör, liksom i dag, vara skyldig att anmäla sådana ändrade

förhållanden som påverkar storleken på bostadsbidraget. Det är inte ovanligt att

bostadsbidraget förändras på grund av att hushållets sammansättning förändras

t.ex. genom att barn tillkommer eller flyttar hemifrån eller familjen byter

bostad och får andra boendekostnader. För högt eller för lågt bidrag kan komma

att betalas om bidragstagaren glömt, låtit bli eller för sent anmält sådana

ändringar.

 I det nuvarande rullande systemet regleras för högt respektive för lågt

utbetalt bostadsbidrag alltid löpande när felaktigheten upptäcks. Det är

regeringens bedömning att detta bör gälla även i det system som nu föreslås.

Bidragsbeloppet bör omgående kunna ändras och återkrav ställas om

försäkringskassan uppmärksammar att för högt preliminärt bidrag betalats ut på

grund av att bidragstagaren inte anmält ändring som skulle medföra ett lägre

bostadsbidrag. I dessa fall är det inte rimligt att försäkringskassan skall

behöva invänta taxeringsbeslut och fastställande av bostadsbidraget.

 Ändrade förhållanden som kan leda till ökat bostadsbidrag förutsätter enligt

gällande regler en skriftlig ansökan. Enligt den nu föreslagna ändringen i lagen

om bostadsbidrag lämnas inte bidrag längre tid tillbaka än ansökningsmånaden.

Det innebär att en bidragstagare som dröjer med att göra en ansökan om en ökning

av bidraget till följd av ändring av andra faktorer än inkomst kan gå miste om

ökningen. Undantag bör liksom i dag gälla för retroaktiva höjningar av hyra

eller bostadsrättsavgift om ansökan inges till försäkringskassan inom en månad

från den dag då sökanden fick kännedom om hyres- eller avgiftshöjningen.

 Utredningens förslag om ett löpande preliminärt bidrag beräknat på en

uppskattad bidragsgrundande inkomst, och avstämning i efterhand mot den

fastställda bidragsgrundande inkomsten, innebär att en ny sorts återbetalningar

införs vid sidan av dem som förekommer enligt nuvarande bestämmelser. Detta

behandlas närmare i avsnitt 7.4 Avstämning av den uppskattade aktuella

inkomsten.

7.2 Preliminärt bostadsbidrag efter inkomstprövning utifrån

aktuell inkomst

Preliminärt bostadsbidrag bör bestämmas med ledning av uppskattade inkomster för

det eller de kalenderår som ansökan berör. För egenföretagare bör inkomsten av

näringsverksamhet antas uppgå till minst det belopp som fastställts vid den

senaste taxeringen, om inte den sökande visar särskilda skäl för att inkomsten

skall uppskattas till ett lägre belopp.

 Preliminärt bostadsbidrag bör beviljas och utbetalas för högst tolv månader

från och med den månad ansökan inkommit till försäkringskassan. Bidraget bör,

till skillnad från nuvarande system, automatiskt upphöra att betalas ut då

perioden löper ut. För den som inkommer med en ny ansökan, eller under löpande

period behöver ändra något i den tidigare ansökningen, bör ett nytt preliminärt

bidrag bestämmas för en ny tolvmånadersperiod. Systemet innebär att den period

för vilken preliminärt bidrag beviljas ofta inte sammanfaller med kalenderår.

Den bidragssökande måste i sådant fall ange vilka inkomster han eller hon

förväntar sig dels under det innevarande kalenderåret, dels under nästkommande

kalenderår. Den bidragsgrundande inkomsten bör då anses vara lika fördelad på

varje månad i beskattningsåret - kalenderåret.

 Försäkringskassan bör liksom i dag göra en rimlighetsbedömning av

inkomstuppgifterna genom att stämma av dem mot t.ex. inkomstuppgiften vid

senaste taxering eller löneavi, samtidigt som boendekostnader och övriga för

bidraget relevanta förhållanden kontrolleras i erforderlig omfattning. Därefter

bör försäkringskassan besluta om utbetalning av preliminärt bidragsbelopp för de

delar av innevarande och nästkommande kalenderår som berörs. Därvid kan

bidragsbeloppet bli olika för de två kalenderåren om inkomsten beräknas komma

att förändras. En närmare precisering av hur systemet skall hanteras admini-

strativt bör ske genom föreskrifter och allmänna råd från RFV.

 15

 Det är viktigt i det system som nu föreslås att den som beviljas preliminärt

bostadsbidrag blir fullt medveten om att bidraget endast är preliminärt såvitt

gäller inkomsten och att en avstämning sker mot den inkomst som fastställs vid

den årliga taxeringen. Om inkomsten vid taxeringen är högre än den uppskattade

inkomsten skall bidragstagaren betala tillbaka för högt utbetalt bidragsbelopp.

Det är därför av största vikt att den bidragstagande erhåller nödvändig

information så att så korrekta preliminära beslut som möjligt kan fattas.

 Utredningen redovisar sammanställningar som försäkringskassorna gjort över

sitt arbete med efterkontroller i dagens system. Där framgår bl.a. att det är

relativt få krav på återbetalningar som ställts. Utredningen konstaterar att med

nuvarande system är det rimligt att förmoda att ovissheten bland bidragstagarna

är stor huruvida deras inkomstuppgifter i efterhand kommer att kontrolleras

eller inte.

 Som tidigare nämnts bör den bidragstagande vara skyldig att rapportera alla

förändringar av inkomsten under kalenderåret. För att begränsa behovet av

efterjusteringar bör ett effektivt system för rapportering av inkomständringar

skapas. Vidare bör drivkrafter finnas som gör att bidragstagarna vid bedömningen

av sin årsinkomst inte underskattar den. Mot den bakgrunden bör ränta och avgift

betalas på återbetalade och utbetalade belopp i enlighet med föreskrifter som

regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, Riksförsäkringsverket

meddelar.

 I början av året, direkt efter det att kontrolluppgifterna inför inkomst-

taxeringen sänts ut, vet de flesta bidragstagarna hur stora inkomster de hade

under bidragsåret. Utredningen anser att bidragstagarna då bör ges möjlighet att

justera sina tidigare rapporterade uppskattningar av inkomsten under bidragsåret

och göra s.k. fyllnadsinbetalningar på motsvarande sätt som inom skattesystemet.

RFV ställer sig i remissyttrande utifrån administrativa synpunkter tveksamt till

detta förfarande då sådana rutiner, enligt verket, kan bli resurskrävande för

försäkringskassorna. Regeringen anser, trots att det kan antas att dessa ärenden

kan komma att kräva viss manuell hantering på försäkringskassan, att det är

rimligt att bidragstagaren bör ges möjlighet att själv justera upp sin

uppskattade inkomst och göra en förtida återbetalning.

7.3 Slutligt bostadsbidrag efter avstämning mot fastställd

taxerad inkomst

Det slutliga bostadsbidraget kan fastställas efter november månads utgång då

taxeringsperioden gått ut. En viktig förutsättning för att ett system med

preliminära bostadsbidrag som senare fastställs mot taxerad inkomst skall vara

effektivt, är att försäkringskassan får tillgång till de uppgifter om de

bidragssökandes inkomstförhållanden som finns i skatteregistren.

Försäkringskassan behöver även tillgång till uppgifter om inkomster som inte är

skattepliktiga, men som kan finnas i andra myndigheters register. Detta har

också framförts av såväl RFV som FKF. Uppgifterna behövs dels vid fastställandet

av det slutliga bostadsbidraget, dels för att en rimlighetsbedömning av de

preliminära inkomstuppgifterna skall vara möjlig att göra. De inkomstuppgifter

som inte finns att tillgå i register måste vid fastställandet av bostadsbidraget

även fortsättningsvis lämnas av sökanden och kontrolleras manuellt. Register-

frågan berörs vidare i kapitel 18.

 Det är viktigt att administrationen av det nya systemet utformas på ett sådant

sätt att försäkringskassans handläggning sker så effektivt som möjligt. Därför

bör manuella rutiner i största möjliga omfattning begränsas. Avstämningen bör

göras maskinellt och besked om det slutliga bostadsbidraget bör automatiskt

översändas till bidragstagaren. Utredningen anför att det bör krävas att

bidragstagaren intygar riktigheten i de uppgifter som ligger till grund för

fastställandet av bostadsbidraget. RFV invänder mot detta och framhåller

betydelsen av att avstämning sker helt maskinellt. Regeringen anser att det

avgörande i detta sammanhang är att kommunikationen präglas av tydlighet. Hur

förfarandet skall utformas är en fråga för verkställighetsföreskrifter. Det kan

vara tillräckligt att den bidragstagande bereds tillfälle att yttra sig inom

viss tid efter det att han eller hon fått del av de uppgifter som avses ligga

till grund för beslut om slutligt fastställt bostadsbidrag. Härvid har

bidragstagaren naturligtvis liksom tidigare under den period preliminärt bidrag

utbetalats en skyldighet att upplysa försäkringskassan om ändrade förhållanden

som påverkar bidraget. Hör bidragstagaren inte av sig inom viss angiven tid bör

försäkringskassan kunna fastställa det slutliga bostadsbidraget.

7.4 Avstämning av den uppskattade aktuella inkomsten

Vid avstämningstillfället bör för högt respektive för lågt utbetalt preliminärt

bostadsbidrag korrigeras. Avstämningen bör endast avse den bidragsgrundande

inkomsten. Bidraget justeras på grundval av differensen mellan uppskattad och

efter taxeringen fastställd bidragsgrundande inkomst. Bestäms det slutliga

bostadsbidraget till högre belopp än vad som har betalats ut i preliminärt

bidrag betalar försäkringskassan ut det överskjutande beloppet till

bidragstagaren. Bestäms det slutliga bidraget till lägre belopp än det

preliminära bidraget skall bidragstagaren betala tillbaka det överskjutande

beloppet till försäkringskassan (avstämningsåterbetalning). Ränta och eventuellt

avgift bör krävas på belopp som skall betalas tillbaka, och ränta bör lämnas på

i efterskott utbetalade utfyllnadsbelopp. Återbetalningen vid avstämningen bör

vara ovillkorlig, men en möjlighet bör finnas för försäkringskassan att efterge

kravet om särskilda skäl motiverar detta.

 För bostadsbidragshandläggningen gäller sedan tidigare en regel om

återbetalning av bidrag som har betalats ut felaktigt eller med för högt belopp.

Regeln är uppbyggd på samma sätt som 20 kap. 4 § lagen om allmän försäkring och

motsvarar vad som gäller för i stort sett all återbetalning på

socialförsäkringsområdet. Den omfattar de två fallen att den försäkrade har

orsakat felutbetalningen - genom att lämna oriktiga uppgifter eller genom att

underlåta att lämna uppgifter eller på något annat sätt - och att den försäkrade

utan att ha förorsakat felutbetalningen dock skäligen borde ha insett att det

var fel. Om det finns särskilda skäl för det får försäkringskassan efterge

återbetalningsskyldigheten helt eller delvis.

 Utbetalningar av bidrag som kan konstateras vara felaktiga bör även i

fortsättningen kunna återkrävas när felaktigheten upptäcks, utan att av-

stämningstillfället avvaktas. Ett bibehållande av den befintliga återkravsregeln

i oförändrat skick skulle emellertid få till följd att försäkringskassan tvingas

hantera återkravsärenden om bostadsbidrag enligt två olika modeller - ett för

avstämningsåterbetalningen och ett för återbetalning till följd av övriga

faktorer, hushållets sammansättning och bostadskostnader.

 RFV anser i remissyttrande att återkrav liksom i dagens system bör kunna

ställas men att möjligheterna till återkrav inte bör göras beroende av frågan om

försummad uppgifts- eller anmälningsskyldighet eller insikten om betydelsen för

bostadsbidraget. FKF hänvisar i denna del till yttranden från

försäkringskassorna. Flera försäkringskassor bl.a. Malmöhus läns allmänna

försäkringskassa pekar på nackdelar med två olika modeller för återkrav.

Malmöhus läns allmänna försäkringskassa framhåller att

återbetalningsskyldigheten bör renodlas och att samma regler kan gälla återkrav

under ärendets gång och avstämningsåterbetalningar. Såväl RFV som FKF har pekat

på att ett hushåll på grund av olika regler samtidigt kan ha två krav löpande

med olika räntesatser.

 Ett av målen vid utformningen av det system för bostadsbidrag som föreslås är

att en enkel administration skall erhållas. Det som har sagts i det föregående

motiverar enligt regeringens bedömning att den för socialförsäkringen gemensamma

utformningen av återkravsreglerna frångås för bostadsbidragen, så att de två

formerna av återbetalning i sådana ärenden kan handläggas så långt möjligt på

samma sätt. Detta bör ske genom att den befintliga återkravsregeln förenklas

till att återbetalning skall ske om för mycket bidrag har betalats ut, utan att

någon prövning behöver ske av om bidragstagaren har förorsakat felet eller borde

ha insett det. Möjligheten till eftergift av återkrav bör dock finnas kvar. En

sådan förändring som nu har sagts kan inte anses innebära att alltför stora krav

läggs på bidragstagarna. Den förenkling som uppnås innebär också fördelar för

den enskilde i form av ett mer lättbegripligt system.

 Frågan om avgifter och räntesatser vid återbetalning respektive utbetalning av

överskjutande belopp avses regleras genom verkställighetsföreskrifter.

 Belopp som bidragstagaren skall betala tillbaka efter avstämning av den

bidragsgrundande inkomsten bör i första hand kvittas mot utbetalningar av

bostadsbidrag det år som följer efter avstämningsåret eller genom separata

inbetalningar. Därefter bör möjligheter till kvittning mot andra bidrag och

utbetalningar från socialförsäkringssystemet som administreras av

försäkringskassan prövas. Kvarstående avstämningsbelopp bör i sista hand

överlämnas till kronofogdemyndigheten för indrivning. En närmare precisering av

hur avstämningsåterbetalningen praktiskt skall hanteras bör göras av RFV genom

föreskrifter och allmänna råd.

 Om överskjutande belopp efter avstämning skall betalas ut till bidragstagaren

är det rimligt att hänsyn tas till eventuella beslut om återkrav av felaktigt

utbetalt bostadsbidrag. Bidragstagaren kan ha oreglerade skulder som beror på

att bostadsbidraget utgått med fel belopp på grundval av att felaktiga uppgifter

uppgivits om hushållets sammansättning eller bostadskostnader.

 Har bostadsbidraget beräknats gemensamt för två sökande bör överskjutande

belopp som skall betalas ut efter avstämning betalas till den sökande som under

en bidragsperiod senast mottagit det löpande bostadsbidraget. Vidare bör de två

sökandena som huvudregel vara solidariskt ansvariga för att betala tillbaka

felaktigt utbetalt bostadsbidrag. Detta följer av att de har ansökt gemensamt.

Det behövs emellertid hjälpregler för att förhindra oskäliga resultat till följd

av huvudregeln på grund av att hushållets sammansättning ändrats under året.

Dessa bör närmare kunna preciseras genom verkställighetsföreskrifter. I de fall

sökandena har separerat och återkravet har sin grund i en inkomstökning som

inträffat efter separationen är det rimligt att detta beaktas.

7.5 Administrativa konsekvenser

Alla bostadsbidragstagare bör inför introduktionen av det nya systemet inkomma

med en ny ansökan. Det innebär att arbetsbelastningen inledningsvis kommer att

bli stor på försäkringskassorna. Bidraget bör automatiskt upphöra att betalas då

tolvmånadersperioden löper ut. För att undvika en återkommande hög

arbetsbelastning vid kalenderårets slut bör även i fortsättningen ansökan om

bostadsbidrag kunna göras löpande under året. Omsättningen bland bidragstagarna

är förhållandevis stor. Sammantaget innebär detta att tidpunkten då

bostadsbidraget upphör till följd av tolvmånadersperiodens utgång med tiden blir

mer jämnt fördelad under året.

 Bidrag bör endast betalas ut i månadsbelopp om jämna 100-tal kronor.

Bidragsbelopp under 100 kronor bör liksom i gällande system inte betalas ut. Om

ett preliminärt bostadsbidrag kan beräknas till ett belopp understigande 1 200

kronor för helt år, dvs. 100 kronor per månad, bör beslut om att inte betala ut

bidraget betraktas som slutligt. I dessa fall bör alltså inte något slutligt

bostadsbidrag bestämmas vid den tidpunkt då detta annars skulle ske. Vid avstäm-

ningen bör inte justeringar leda till att utbetalningar sker eller avstämnings-

återbetalningar krävs för belopp under 100 kronor.

 För att begränsa behovet av efterjusteringar bör ett effektivt system för

rapportering av inkomständringar skapas. Bidragstagaren bör ges möjlighet att

efter en egen bedömning på ett enkelt sätt få till stånd en sänkning av det

preliminärt beviljade månadsbeloppet. Ett beslut om höjning av bidragsbeloppet

bör dock kräva en ny skriftlig ansökan och ett nytt beslut.

 Efterkontrollen av bostadsbidragen torde bli mindre krävande att hantera i det

system med avstämning som nu föreslås jämfört med gällande system. Avstämningen

bör normalt kunna göras maskinellt utan manuella rutiner vad gäller jämförelsen

mellan uppskattad och taxerad inkomst.

 Det nya inkomsprövningssystemet kräver relativt omfattande förändringar av

RFV:s ADB-system. Regeringen har därför i januari 1996 beslutat ge RFV i uppdrag

att vidta erforderliga förberedelser för en ny administration av bostadsbidragen

(se kapitel 17). De administrativa rutiner som måste byggas upp när det nya

inkomstprövningssystemet skall introduceras bör så långt möjligt förenklas och

automatiseras. Tilläggsutbetalningar (överskjutande belopp) bör t.ex. kunna ske

maskinellt och vad gäller avstämningsåterbetalning bör ett automatiskt

avräkningssystem kunna utvecklas.

 Sammanfattningsvis kan regeringen konstatera att de administrativa kon-

sekvenser som följer av det nya inkomstprövningssystemet inledningsvis kommer

att bli påtagliga. Ett nytt system för administrationen måste byggas upp. Mot

bakgrund av att alla bostadsbidragstagare inför introduktionen av det nya

systemet skall inkomma med nya ansökningar torde hanteringen av ansökningar

inledningsvis bli betungande. På sikt torde det nya systemet innebära vissa

administrativa vinster.

 Det förslagna inkomstprövningssystemet beräknas minska kostnaderna för

bostadsbidragen med ca 1 100 miljoner kronor per helår.

8 Individuella inkomstgränser

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Den nuvarande inkomstgränsen för|

|hushåll med barn, 117 000 kronor, ersätts med |

|individuella inkomstgränser för den sökande och den |

|medsökande. På hushållsnivå skall inkomstgränserna summera|

|till samma belopp som i nuvarande system. För |

|gifta/sammanboende bestäms därmed de individuella |

|inkomstgränserna till 58 500 kronor. För ensamstående|

|skall gränsen vara 117 000 kronor. |

-------------------------------------------------------

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Riksrevisionsverket (RRV) och Svenska Kommunförbundet är

positiva. Tjänstemännens Centralorganisation (TCO) anser att förslaget slår

orättvist om den ena sökanden i ett förhållande har inkomster som reducerar bo-

stadsbidraget, men sökandena tillsammans har inkomster som ligger under inkomst-

gränsen. TCO anser att en spärr mot avräkning borde införas vid den inkomstgräns

som gäller för ensamstående. Landsorganisationen i Sverige (LO) anser att

förslaget kan slå mot låginkomsttagare. Riksförsäkringsverket (RFV) avstyrker

och anser att förslaget innebär ett starkt incitament för gifta och samboende

att skenseparera.

 Skälen för regeringens förslag: Syftet med bostadsbidraget är att ge

ekonomiskt svaga hushåll möjligheter att hålla sig med goda och tillräckligt

rymliga bostäder. Bostadsbidragen ingår vidare som en viktig del i det

ekonomiska familjestödet. Den nuvarande gränsen för inkomstprövning baseras på

hushållets sammanlagda inkomster. Det bidragsbelopp som räknas fram enligt reg-

lerna för särskilt bidrag och bidragsgrundande bostadskostnad reduceras med 20 %

av hushållets bidragsgrundande inkomst över 117 000 kronor. Detta kan medföra

att bostadsbidraget fungerar som en subvention till de hushåll där någon av för-

äldrarna väljer att vara hemma på heltid eller att delvis minska sin arbetstid.

Regeringen delar utredningens uppfattning att det inte, mot bakgrund av de

kraftiga neddragningar som nu föreslås, är rimligt att via bostadsbidragen

subventionera minskningar av arbetstiden till mycket låga nivåer. I de fall

någon av föräldrarna valt att vara hemma med barnen på heltid, är hushållets

totala omkostnader oftast lägre än de skulle ha varit om båda föräldrarna i

stället valt att förvärvsarbeta. Samtidigt får de ett betydligt högre bo-

stadsbidrag än ett likvärdigt hushåll där t.ex. en av makarna arbetar heltid och

den andra halvtid.

 Utredningen pekar vidare på att det i nuvarande system kan uppkomma en direkt

privatekonomisk förlust om en förälder vill övergå från hemarbete till förvärvs-

arbete genom att bostadsbidraget då reduceras betydligt. Med individuella in-

komstgränser blir reduktionen av bostadsbidraget avsevärt mindre för de

föräldrar som söker sig ut på arbetsmarknaden. Det är regeringens uppfattning

att de samlade maginaleffekter som genom nuvarande bostadsbidragssystem

uppkommer för dem som vill börja förvärvsarbete bör minskas. Samtidigt bör den

s.k. arbetslinjen förstärkas.

 För ensamstående blir det i praktiken inte någon förändring jämfört med nu-

varande system. För gifta/sammanboende där en av sökandena har mycket låga in-

komster (under 58 500 kronor) och den andra arbetar heltid blir bostadsbidraget

däremot lägre än vad det är i dag. För ett hushåll med en heltidsarbetande

förälder och en hemarbetande eller deltidsarbetande förälder blir i gengäld det

privatekonomiska utbytet av inkomstökningar upp till den individuella

inkomstgränsen större jämfört med nuvarande system, där varje inkomstökning för

den hemarbetande eller deltidsarbetande föräldern reducerar bostadsbidraget.

 Förslaget beräknas på årsbasis leda till en besparing på ca 300 miljoner

kronor.

9 Förmögenhetsprövning

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: I den bidragsgrundande inkomsten|

|inkluderas 15 % av den del av ett hushålls |

|nettoförmögenhet som överstiger 100 000 kronor. Även |

|hemmavarande barns förmögenhet skall medräknas. För- |

|mögenhetsvärdet i den bostad för vilken bidragstagaren|

|sökt bostadsbidrag exkluderas. Likaså beaktas inte |

|skulder med säkerhet i bostaden när nettoförmögenheten|

|skall fastställas. Utredningens förslag: Överensstämmer|

|i huvudsak med regeringens förslag. |

| Remissinstanserna: Sveriges Allmännyttiga |

|Bostadsföretag (SABO) tillstyrker. Riksrevisionsverket|

|(RRV) påtalar att förslaget minskar risken för att |

|bostadsbidrag används för att subventionera privat |

|förmögenhetsuppbyggnad. Försäkringsskasseförbundet (FKF)|

|anser det vara orimligt och stötande att höga |

|förmögenheter inte påverkar bostadsbidrag. Riks- |

|försäkringsverket (RFV) och Boverket anser att gränsen|

|för bidragsgrundande förmögenhet skall sättas vid 800 000|

|kronor på grund av att lägre förmögenheter är svåra att|

|kontrollera. Riksskatteverket (RSV) anger att verket |

|inte kan tillhandahålla de förmögenhetsuppgifter som |

|krävs för prövningen. Dock, anser verket, bör den |

|enskilde själv kunna lämna uppgifterna i ansökan om |

|bostadsbidrag. Verket påtalar vidare att förmögenhet i|

|företag ej har beaktats i utredningens förslag. |

| Skälen för regeringens förslag: Vid behovsprövning av|

|bostadsbidrag tas i dagens system hänsyn till |

|bidragssökandens förmögenhet endast genom att |

|förmögenhetens avkastning, med beaktande av vissa |

|fribelopp, räknas in i den bidragsgrundande inkomsten.|

|Disponerar hushållet över en ansenlig förmögenhet får dock|

|denna, genom den s.k. generalklausulen, beaktas och |

|bostadsbidraget fastställas till ett lägre belopp. |

|Emellertid påverkas bärkraften i de hushåll som har |

|likvida förmögenhetstillgångar inte enbart av den |

|avkastning som kapitalet ger. Även kapitalet i sig är|

|en tillgång som hushållet kan utnyttja för att hålla en|

|tillfredsställande standard. Ur fördelningspolitisk |

|synpunkt är det därför inte acceptabelt att då |

|bostadsbidraget fastställs bortse från de skillnader i|

|stödbehov som faktiskt föreligger mellan hushåll med |

|resp. utan förmögenhet. |

| Vid beräkning av förmögenhet bör i detta sammanhang|

|bortses från den bostad till vilken bidrag lämnas. Det|

|är i många fall inte möjligt för hushållen att ta i anspråk|

|sådana förmögenhetstillgångar för att täcka löpande |

|utgifter. Dessutom är det knappast rimligt att för ett|

|bostadsstöd ha regler, som i praktiken förutsätter att|

|den bidragssökande skall avyttra den fastighet som |

|används som bostad. I gengäld bör inte heller skulder för|

|vilka bostaden utgör säkerhet tillåtas minska |

|nettoförmögenheten. |

| Förmögenhetsprövningen bör, såsom utredningen påpekat,|

|kombineras med ett fribelopp på rimlig nivå, med hänsyn|

|till behovet av viss ekonomisk buffert för oförutsedda|

|utgifter i hushållet. Vidare bör endast viss del av |

|hushållets nettoförmögenhet som överstiger dessa |

|fribelopp beaktas. |

| Vad gäller företagsförmögenhet finns i de gällande |

|förmögenhetsskattereglerna undantag som bl.a. innebär|

|att både tillgångar och skulder i rörelsedrivande |

|fåmansföretag utesluts vid beräkning av skattepliktig|

|förmögenhet. Förhållandet gör det svårt att beakta dessa|

|tillgångar och skulder vid förmögenhetsprövningen för|

|bostadsbidrag. Oavsett vilken lösning som skulle sökas|

|skulle handläggningen bli betungande. Regeringen anser|

|därför att det åtminstone tills vidare får accepteras att|

|detta slags tillgångar och skulder inte omfattas av |

|förmögenhetsprövningen. Vid tillämpning av den s.k. |

|generalklausulen i 27 § lagen (1993:737) om |

|bostadsbidrag, som föreslås finnas kvar oförändrad, kan|

|de däremot beaktas. |

| Riksskatteverket (RSV) har i sitt remissvar påtalat|

|att verket inte kan tillhandahålla vissa av de |

|uppgifter som krävs för en förmögenhetsprövning, som |

|utformats enligt ovanstående. Detta till följd av att|

|uppgifter om förmögenhet under de 800 000 kronor, som|

|krävs för att det skall utgå förmögenhetsskatt, inte |

|behöver lämnas i deklarationen. Vissa andra |

|remissinstanser har vidare angett att gränsen för den|

|förmögenhet som skall påverka bostadsbidraget bör sättas|

|till en högre nivå än den som regeringen föreslår. |

|Systemet skulle därigenom bli enklare att administrera|

|och kontrollera. |

| Regeringen anser att det är orimligt att högre |

|nettoförmögenheter inte påverkar utgående bostadsbidrag.|

|Inte minst gäller detta i de fall när förmögenheten |

|byggts upp genom sparande av den inkomst som också |

|används till bostadskostnaden. Eftersom det i |

|skattesammanhang inte finns någon skyldighet att |

|deklarera förmögenhetsinnehav under 800 000 kronor, bör|

|bidragsansökan kompletteras med en uppgift om sådant |

|innehav. Ansvaret för att de uppgifter som lämnas är |

|fullständiga och korrekta skall ligga hos den |

|enskilde. |

| Förslaget beräknas på årsbasis leda till en besparing på|

|ca 60 miljoner kronor. |

| |

| |

| |

|10 Förmögenhet i egnahem och bostadsrätter |

| |

| |

|

 |

 Utredningens förslag: 5,6 % av taxeringsvärdet eller motsvarande värde

inkluderas i den bostadsbidragsgrundande inkomsten.

 Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna är positiva till

utredningens förslag. Riksskatteverket (RSV) pekar på att uppgifter om vilken

fastighet som är sökandens bostad eller om värde på bostadsrätt eller andel i

bostadsförening/-aktiebolag inte kan hämtas från skatteregistret.

Bostadspolitiska utredningen anser att förslaget kan slå mot barnfamiljer som är

bosatta i bostadsrätter eller egnahem byggda under åren 1988-1993.

Riksförsäkringsverket (RFV) avstyrker och anser att förmögenhet i egnahem i

stället bör inkluderas i den generella förmögenhetsprövningen.

 16

 Skälen för regeringens förslag och bedömning: Utredningen anför att investe-

ringar i bostäder ger avkastning på liknande sätt som andra investeringar och

att avkastning på kapital bör behandlas likvärdigt oavsett hur kapitalet in-

vesteras. Enligt gällande regler behöver den bidragssökande inte räkna in

avkastning på kapital som investerats i fastighet i den bidragsgrundande

inkomsten.

 Utredningen framhåller att med nuvarande system bidrar bostadsbidragen delvis

till en subventionering av förmögenhetsuppbyggnaden i egnahem och bostadsrätter,

genom kombinationen ränteavdrag vid beskattningen och bostadsbidrag till räntor

som utgör bostadskostnader.

 För att ta hänsyn till boendekapitalets avkastning, för att motverka en

subventionering av förmögenhetsuppbyggnad och av rättviseskäl bör enligt

utredningen 5,6 % av taxeringsvärdet eller motsvarande inkluderas i den

bidragsgrundande inkomsten. Förslaget kan enligt utredningen ses som en

schablonmässigt beräknad avkastning på det kapital som hushållet investerat i

bostaden.

 Utredningens förslag innebär normalt sett en större höjning av den bi-

dragsgrundande inkomsten för egnahemsägare än för bostadsrättsinnehavare, även

om det rör sig om bostäder med samma marknadsvärde. Förmögenhetsvärdet för

bostadsrätter utgör nämligen ofta en betydligt lägre andel av marknadsvärdet än

taxeringsvärdets andel av marknadsvärdet för egnahem. Utredningens förslag berör

särskilt gifta/sammanboende med två eller flera barn och som ovan nämnts i stort

sett enbart dem som bor i egnahem. Drygt 30 % av alla barnfamiljer med bostads-

bidrag bor i småhus och ca 10 % bor i bostadsrätt.

 Regeringen anser att utredningens förslag i alltför hög grad kommer att drabba

barnfamiljer som bor i småhus. Syftet med bostaden är i första hand att bo i den

och inte att öka sin förmögenhet. De som investerar i bostäder får visserligen

en avkastning på kapitalet i form av ett boendevärde, men det torde vara svårt

att motivera att det är en inkomst som bör beaktas vid beräkning av den

bostadsbidragsgrundande inkomsten. Regeringen delar dock utredningens bedömning

att bostadsbidraget inte bör bidra till förmögenhetsuppbyggnad i egnahem och

bostadsrätter.

 Bostadsbidraget lämnas enligt gällande regler för en bostadskostnad inom vissa

intervall, som är olika för olika typer av hushåll. I begreppet bostadskostnad

ingår hyra eller avgift beroende på upplåtelseform, räntekostnader för lån samt

uppvärmningskostnader. För egnahem och småhus på lantbruksenhet ingår, förutom

räntekostnader och uppvärmningskostnader, tomträttsavgäld och driftskostnader.

För bostadsrätter gäller vidare att lånet skall ha tagits upp i direkt

anslutning till förvärvet. En förutsättning är att bostadsrätten har satts i

pant på sådant sätt att den vid bristande betalning kan tas i mät för skulden.

Hänsyn tas till skatteeffekten av avdragsrätten för räntor genom att endast 70 %

av det verkliga beloppet får tas upp.

 Regeringen anser att det inte är rimligt att bostadsbidrag lämnas för den del

av räntan som utgör en kompensation för inflationen, eftersom detta innebär att

bostadbidragen subventionerar en förmögehetsuppbyggnad. Beaktandet av

skuldräntor i bostadskostnaderna bör därför begränsas ytterligare utöver den

reducering som nu görs för skatteeffekten av ränteavdrag. Det bör ske genom att

det föreskrivs att en schablonmässigt angiven andel av skuldräntorna brutto inte

skall få inräknas i den bidragsgrundande bostadskostnaden.

 Förslaget medför dels att subventioneringen av förmögenhetsuppbyggnad minskar,

dels att bostadsrätter inte behandlas mer fördelaktigt än egnahem, på det sätt

som skulle bli följden av utredningens förslag. Regeringen anser att tre

procentenheter för närvarande är en lämplig nivå för reduceringen. Denna

procentsats bör därför gälla tills vidare. Procentsatsen bör kunna ändras med

anledning av förändringar i inflationstakten. Sådana justeringar bör dock inte

göras fortlöpande utan endast vid avsevärda förändringar.

 Bostadsbidragslagen innehåller i dag inte några bestämmelser om fastställande

av bostadskostnad. Dessa bestämmelser finns i författningar av lägre dignitet.

Procentsatsen bör lämpligen regleras på samma sätt. Lagen bör dock kompletteras

med en föreskrift som ger stöd för reduceringen.

 Förslaget beräknas ge en besparing på ca 300 miljoner kronor per helår.

11 Realisationsvinster inkluderas i den

bidragsgrundande inkomsten

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Under året uppkomna |

|realisationsvinster inkluderas i den bidragsgrundande|

|inkomsten (i inkomst av kapital). Avdrag mot |

|realisationsvinst får göras för realisationsförluster|

|under samma beskattningsår. Inga undantag görs för |

|realisationsvinster till följd av fastighetsförsäljning.|

|Dock skall skattelagstiftningens regler om |

|uppskovsavdrag gälla. |

-------------------------------------------------------

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Riksförsäkringsverket (RFV), Riksrevisionsverket (RRV),

Boverket, Försäkringskasseförbundet (FKF) och Sveriges Allmännyttiga

Bostadsföretag (SABO) tillstyrker förslaget. RRV anser att förslaget minskar

risken att bostadsbidraget används för att subventionera privat

förmögenhetsuppbyggnad. Övriga remissinstanser har inget att erinra mot

förslaget.

 Skälen för regeringens förslag: I samband med de förändringar som genomfördes

av bostadsbidragen år 1994 undantogs realisationsvinster från kapitalinkomsten

vid beräkning av bidragsgrundande inkomst. Motiven för detta ställningstagande

var främst av administrativ karaktär. I det nu föreslagna

inkomstprövningssystemet med en slutlig avstämning av bostadsbidragen kvarstår

inte längre dessa motiv.

 17

 Inkomster i form av realisationsvinster ökar hushållens ekonomiska bärkraft.

Det är därför, främst ur fördelningspolitisk synpunkt, inte rimligt att dessa

inkomster skall undantas vid behovsprövningen av bostadsbidrag. Avdrag mot

realisationsvinst bör få göras för realisationsförluster i den mån de uppstått

under samma år. Realisationsvinster som härrör från försäljning av bostad bör

särbehandlas endast i den utsträckning som görs vid beskattningen genom

tillämpning av lagen (1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad.

 Förslaget beräknas på årsbasis leda till en besparing på ca 100 miljoner

kronor.

12 Bostadsbidragsgrundande inkomst för

egenföretagare

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Inkomst av näringsverksamhet som|

|ingår i bidragsgrundande inkomst skall ökas genom att|

|vissa avdrag som till stor del har karaktär av |

|vinstdispositioner återläggs. Dessa är avsättning till|

|periodiseringsfonder, avdrag för egen pension (viss |

|del) samt ökning av expansionsmedel. Även avdrag för |

|underskott från tidigare beskattningsår skall återläggas.|

-------------------------------------------------------

 Utredningens förslag: Överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Försäkringskasseförbundet (FKF) anser att förslaget i någon

mån kan avhjälpa de felaktigheter som i dag råder. Riksförsäkringsverket (RFV)

ställer sig tveksamt till förslaget men delar uppfattningen att en översyn är

nödvändig. Riksrevisionsverket (RRV) anser att frågan bör utredas ytterligare.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt gällande regler följer i huvudsak

beräkningen av näringsidkares bostadsbidragsgrundande inkomst de regler som

återfinns i den skattelagstiftning som gäller för näringsidkare.

Skattelagstiftningen ger möjlighet till olika resultatreglerande åtgärder som i

bostadsbidragssammanhang gynnar näringsinkomster framför andra inkomster.

 Utredningen pekar på att det inte är rimligt att relativt omfattande möj-

ligheter till resultatreglering av inkomster från näringsverksamhet skall

påverka bedömningen av om ett hushåll behöver stöd för att klara sina

boendekostnader eller inte. Enligt utredningens mening bör vid beräkning av den

bidragsgrundande inkomsten i princip samma beräkningssätt användas för inkomst

av näringsverksamhet som används för beräkning av inkomst av tjänst och kapital.

Regeringen delar utredningens bedömning. Löntagare och egenföretagare bör vid

ansökan om bostadsbidrag i största möjliga utsträckning behandlas på ett

likvärdigt sätt. Det bör även påpekas att den taxerade inkomsten anses vara ett

bristfälligt mått på den ekonomiska standarden bland egenföretagare.

 Inkomstbegreppet bör ses över inom flera delar av bidrags- och social-

försäkringssystemen. I avvaktan på en samlad översyn av inkomstbegreppet bör den

bostadsbidragsgrundande inkomsten beräknas utifrån näringsinkomsten justerad för

vissa bokföringsåtgärder som i mer påtaglig grad kan anses ge möjligheter till

fördelar för näringsidkare jämfört med löntagare i fråga om rätten till

bostadsbidrag. Näringsinkomsten bör ökas med årets avsättning till

periodiseringsfonder respektive minskas med årets upplösning av

periodiseringsfonder, ökas med avdrag för utgift för egen pension intill ett

halvt basbelopp samt ökas med ökning av expansionsmedel och minskas med

minskning av expansionsmedel. Även avdrag för underskott från tidigare beskatt-

ningsår bör återläggas. Begränsningen i fråga om pensionsutgift har utformats

för att så nära som möjligt motsvara vad som gäller för löntagare.

13 Avdragsregler för resor och övriga kostnader

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Reglerna för avdrag för resor och|

|övriga kostnader skall vara desamma inom |

|bostadsbidragssystemet som inom inkomst- |

| |

|skattesystemet. |

-------------------------------------------------------

 Utredningens förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: De få instanser som yttrar sig är positiva.

 Skälen för regeringens förslag: Utredningen har betonat vikten av att

bostadsbidragssystemet utformas så att inkomstunderlaget är lätt att stämma av

mot de registeruppgifter som finns om bidragstagarnas inkomster. Utredningen

framhåller vidare att bostadsbidragen bör beräknas enligt en metod som liknar

den som används för inkomstskatten för att förbättra kontrollmöjligheterna. Det

är också ur administrativ synpunkt en klar fördel om samma regler kan tillämpas

i bostadsbidragssammanhang som i skattesammanhang.

 I bostadsbidragssammanhang gäller fr.o.m. den 1 januari 1994 att avdrag för

resor till och från arbete endast får göras för kostnader som överstiger 5 000

kronor. Inom skattelagstiftningen var motsvarande gräns vid denna tidpunkt 4 000

kronor. Därefter har gränsen i skattelagstiftningen höjts till 6 000 kronor,

medan den i bostadsbidragssammanhang fortfarande är 5 000 kronor.

 Det föreslagna nya systemet för inkomstprövning bygger på principen att

beskattningens inkomstmått skall vara bindande, med så få undantag som möjligt.

Att ha en annan avdragsgräns än den som gäller vid beskattningen för arbetsresor

och andra vanliga avdragsgilla omkostnader kan med denna utgångspunkt inte komma

i fråga. RFV har anfört att dessa avdrag orsakar problem därför att det är svårt

att i förväg veta vad skattemyndigheterna kommer att godkänna, och har

ifrågasatt om det vore möjligt att helt bortse från dem vid beräkningen av den

bidragsgrundande inkomsten. Enligt regeringens bedömning skulle en sådan lösning

emellertid skapa en oacceptabel skillnad i behandlingen mellan personer med och

utan sådana kostnader för intäkternas förvärvande.

 Förslaget beräknas ge upphov till en besparing på ca 20 miljoner kronor per

helår.

14 Begränsning av bidragsgrundande bostadsyta

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Den bidragsgrundande bostadsytan|

|begränsas enligt följande, för |

| |

| hushåll med ett barn högst90 m2 |

| hushåll med två barn högst 110 m2 |

| hushåll med tre barn högst 130 m2 |

| hushåll med fyra barn högst 150 m2 |

| hushåll med fem eller flera barn högst 170 m2 |

| ungdomar mellan 18 och 29 år utan barnhögst70 m2 |

| |

| Om sökanden eller någon medlem av familjen är |

|funktionshindrad får större bostadsyta beaktas. |

| För hushåll med en bostadsyta som överstiger den högsta|

|bidragsgrundande bostadsytan fastställs den |

|bidragsgrundande boendekostnaden genom att den fulla |

|boendekostnaden multipliceras med kvoten mellan den |

|högsta bidragsgrundande bostadsytan och bostadens yta.|

| För hushåll med enbart umgängesrättsbarn används samma|

|högsta ytgränser som för hushåll med hemmavarande barn.|

|Bidrag till hushåll med enbart umgängesrättsbarn skall|

|dock lämnas endast till bostäder på minst två rum och kök|

|eller kokvrå och en storlek på minst 40 m2. |

-------------------------------------------------------

 Utredningens förslag: Utredningen föreslår att för hushåll med ett um-

gängesrättsbarn används samma ytgräns som för ett hemmavarande barn. För varje

tillkommande umgängesrättsbarn ökas ytgränsen med 10 m2. Förslaget

överensstämmer i övrigt med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Riksförsäkringsverket (RFV) och Försäkringskasseförbundet

(FKF) tillstyrker förslaget, men avstyrker ett ikraftträdande den 1 juli 1996 av

administrativa skäl. Även Riksrevisionsverket (RRV) och Sveriges Allmännyttiga

Bostadsföretag (SABO) tillstyrker förslaget och anger att det saknas skäl att

subventionera mycket stort boende. Bostadspolitiska utredningen anser att

förslaget kan slå mot de hushåll som bor i bostadsrätt eller egnahem tillhörande

senare års produktion. Boverket tillstyrker, men föreslår som alternativa

åtgärder antingen att en i förhållande till utredningens förslag begränsad

ytgräns införs och att de övre bostadskostnadsgränserna i systemet tas bort,

eller att ytgränserna differentieras mellan hyresrätt och bostadsrätt resp.

egnahem.

 18

 Skälen för regeringens förslag: När det gäller en bostads utrymmesstandard har

de bostadspolitiska målen preciserats i form av olika normer. Den mest generösa

av dessa innebär att varje barn skall kunna erbjudas ett eget sovrum. Det

betyder att en familj som består av ett barn med föräldrar enligt normen skall

bo i tre rum och kök, att en familj som består av två barn med föräldrar skall

bo i fyra rum och kök osv. Enligt utredningen finns inga övertygande motiv till

en fortsatt subventionering av bostadsytor, som i betydande grad överstiger

denna norm. Regeringen delar denna uppfattning. Den bidragsgrundande bostadsytan

bör därför begränsas och ytnormen fastställas utifrån en generös tolkning av den

aktuella normen omsatt till bostadsyta. Ytgränsen för bidrag till ungdomar utan

barn mellan 18 och 29 år bör samordnas med denna princip för begränsning av

bidragsgrundande bostadsyta.

 För bostadsbidrag till hushåll med enbart umgängesrättsbarn har utredningen

dels föreslagit en kraftigare ytbegränsning än för hushåll med hemmavarande

barn, dels - i samband med särskilda förslag till bostadsbidrag för föräldrar

med umgängesrätt - att boendekostnadsgränserna och ersättningsnivåerna i

systemet skall sättas lägre för dessa familjer än för andra barnhushåll.

 Syftet med de bostadsbidrag som lämnas till föräldrar som på grund av vårdnad

eller umgänge tidvis har sitt barn boende hos sig är att en sådan förälder skall

kunna ge barnet en god bostad de dagar som barnet vistas hos denne. Bidragen

skall vidare ge ett stöd till de delar av bostadens kostnader som barnets behov

för med sig och som ligger över den baskonsumtion som alla vuxna normalt har för

egen del. Bostadsbidrag till hushåll med enbart umgängesrättsbarn bör därför

inte lämnas för en bostad som är mindre än 2 rum och kök eller kokvrå och 40 m2.

Övrig begränsning i förhållande till de regler som gäller för hushåll med hem-

mavarande barn bör inte införas för umgängesrättsfamiljer i fråga om

bostadskostnadsgränser och ersättningsnivåer inom de olika bostadskost-

nadsintervallen.

 Bidragstagare i mindre kommuner bor ofta i egnahem. Flera av dessa har

jämförelsevis stora bostadsytor i förhållande till antalet barn. För dessa

innebär förslaget att bidragsbeloppen sänks jämfört med nuvarande förhållanden.

Den hushållskategori som får den största relativa sänkningen är

gifta/sammanboende med ett barn.

 Förslaget beräknas på årsbasis leda till en besparing på ca 390 miljoner

kronor.

 För nyansökningar om bostadsbidrag bör de nya bestämmelserna träda i kraft den

1 juli 1996 och i övrigt för bostadsbidrag som lämnas fr.o.m. den 1 januari

1997. Under budgetåret 1995/96 beräknas förslaget minska kostnaderna för

bostadsbidrag med ca 130 miljoner kronor.

 19

15 Det särskilda bidraget

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Det särskilda bidraget höjs från 1|

|200 kronor till 1 500 kronor per månad för familjer med|

|fyra barn och till 1 800 kronor per månad för familjer|

|med fem eller flera barn i takt med att |

|flerbarnstilläggen fasas ut. |

-------------------------------------------------------

 Skälen för regeringens förslag: I bostadsbidraget till hushåll med hem-

mavarande barn ingår ett särskilt belopp, som lämnas oberoende av

bostadskostnadens storlek. Bidraget är differentierat beroende på antalet barn i

familjen och lämnas under år 1996 till familjer med ett barn med 600 kronor per

månad, till familjer med två barn med 900 kronor per månad och till familjer med

tre eller flera barn med 1 200 kronor per månad. Det särskilda bidraget skall

ses som ett inkomstprövat barnbidrag och utgår därför även till de hushåll som

saknar egen bostad.

 Efter utgången av år 1995 beviljas inga nya flerbarnstillägg. De familjer som

före den 1 januari 1996 beviljats sådant stöd får dock behålla det tills dess

att rätten upphör enligt gällande regler. Regeringen konstaterar att de familjer

som har många barn (fler än tre) i större utsträckning än familjer med färre

barn berörs av det förslag om ny beräkning av bidragsgrundande bostadskostnad i

egnahem och bostadsrätt som lämnats i det föregående (kap. 10). Det särskilda

bidraget i bostadsbidragsystemet bör därför höjas från 1 200 till 1 500 kronor

per månad för familjer med fyra barn och till 1 800 kronor per månad för

familjer med fem eller flera barn i takt med att flerbarnstilläggen fasas ut.

Kostnaden för denna åtgärd kan beräknas till ca 5 miljoner kronor år 1997.

16 Bostadsbidrag till ungdomar under 29 år

-------------------------------------------------------

|Regeringens förslag: Bostadsbidrag till ungdomar |

|mellan 18 och 29 år som inte studerar och som inte har|

|barn slopas. Bostadsbidrag till studerande ungdomar |

|mellan 18 och 29 år som inte har barn behålls tills |

|vidare. Frågan om bostadsstöd till studerande utreds |

|vidare inom studiestödsutredningen med sikte på att |

|bostadsbidraget skall upphöra. |

-------------------------------------------------------

 Utredningens förslag: Utredningen föreslår att bostadsbidrag till ungdomar

utan barn slopas. För studerande utan barn bör övervägas att utifrån en samlad

bedömning av dessa hushålls ekonomiska situation beakta bostadskostnaden inom

ramen för studiemedelssystemet.

 Remissinstanserna: Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag (SABO) tillstyrker

förslaget. Bostadspolitiska utredningen ser fördelar med att stödet till

studenternas boende hanteras inom ramen för studiemedelssystemet.

Försäkringskasseförbundet (FKF) anser att förslaget är rimligt med hänsyn till

det statsfinansiella läget. Riksförsäkringsverket (RFV) har inget att erinra.

Riksrevisionsverket (RRV) delar utredningens uppfattning. Tjänstemännens

centralorganisation (TCO) accepterar att ungdomar med barn prioriteras men pekar

på att det finns risk för övervältringseffekter. Ungdomsstyrelsen delar utred-

ningens allmänna bedömning. Sveriges Förenade Studentkårer (SFS) anser att en

analys av effekter för dels studerande, dels de som inte studerar saknas. SFS

efterlyser ett helhetsgrepp på ungdomsfrågan. Boverket anser att det finns risk

för att besparingen är överskattad. Studiestödsutredningen menar att en tänkbar

utformning av stödet till bostadskostnader inom ramen för studiestödssystemet är

ett extra studielån. Ett nytt studiestödssystem kan emellertid inte träda i

kraft förrän tidigast den 1 juli 1997. Därmed skulle en mellanperiod uppstå från

det att ungdomsbostadsbidraget upphör till dess att kompenserande åtgärder kan

införas. Hyresgästernas Riksförbund avstyrker. Landstingsorganisationen i

Sverige (LO) pekar på att kostnaderna för socialbidrag kommer att öka.

Socialstyrelsen (SoS) anser att risken är stor för övervältring på socialbidrag.

 Skälen för regeringens förslag: Regeringen har tidigare tillkännagivit som sin

mening att det är väsentligt att en betydligt större andel av ungdomskullarna

väljer att gå vidare till studier på universitets- och högskolenivå (prop.

1995/96:25). För att stimulera fler ungdomar till att läsa vidare är det

väsentligt att studenterna har en acceptabel bostadssituation.

 Studiestödssystemet är för närvarande under utredning i kommittén för översyn

av studiestödssystemet (U 1994:13). Av direktiven (1994:148) framgår att kommit-

tén bl.a. skall utreda förutsättningarna för ett mer sammanhållet

studiestödssystem, som innefattar stödformer inom både utbildningsdepartementets

och arbetsmarknadsdepartementets områden. Kommittén skall belysa frågan om

totalbelopp och bidragsnivåer inom ramen för ett sådant sammanhållet studiestöd.

Vidare skall kommittén se över lånesystemet och återbetalningsvillkoren.

Kommittén skall redovisa sina förslag senast den 1 april 1996. Ett nytt

studiestödssystem kan emellertid inte träda i kraft förrän tidigast den 1 juli

1997. Det skulle därmed, vilket studiestödsutredningen pekar på i sitt remiss-

yttrande, uppstå en mellanperiod om bostadsbidraget till studerande ungdomar

upphörde fr.o.m. det datum som utredningen föreslår, dvs. den 1 januari 1997,

till dess att kompenserande åtgärder kan införas inom ett nytt

studiestödssystem.

 Regeringen har den 7 mars 1996 beslutat överlämna Arbetsgruppens för

kartläggning och analys av ensamföräldrarnas situation rapport Ensamföräldrarna

och den ekonomiska krisen samt Bostadsbidragsutredningens betänkande till

Studiestödsutredningen för beaktande i övervägandena kring hur studier också för

dem med stor försörjningsbörda och hög boendekostnad skall kunna underlättas.

Enligt regeringens mening bör inriktningen vara att det nuvarande

bostadsbidraget till studenter skall upphöra. Detta bör ske i samband med att

ett nytt studiestödssystem träder i kraft. Studerande ungdomar utan barn bör

således med hänsyn till nämnda utredningsarbete tills vidare ha rätt till

bostadsbidrag.

 Utredningen bedömer risken för övervältring på socialbidrag som stor om

bostadsbidraget till ungdomar slopas. I utredningen anges att 23 % av totalt

utbetalt bostadsbidrag under år 1994 gick till ungdomar med socialbidrag. Vidare

anges att 38 % av ungdomar med bostadsbidrag hade socialbidrag någon gång under

år 1994. Vid så omfattande besparingsåtgärder som nu måste företas i

bostadsbidragssystemet anser regeringen dock att boendestandarden för hushåll

med barn måste prioriteras. Hushåll utan barn har normalt en större flexibilitet

och anpassningsförmåga än barnhushåll. Regeringen bedömer att bostadsbidraget

till ungdomar som inte studerar bör kunna slopas fr.o.m. den 1 januari 1997.

 Ungdomarnas bostadsmarknad utreds för närvarande. Av direktiven (1995:154)

till den ungdomspolitiska kommittén (C 1995:10) framgår att den bl.a. skall

analysera utvecklingen av bostadsförsörjningen för ungdomar. Kommittén skall

också analysera möjligheten till och kostnaderna för att skapa särskilda

stimulanser som ökar ungdomars bosparande. Den ungdomspolitiska kommittén skall

redovisa sina förslag senast den 1 oktober 1996.

 Förslaget beräknas ge upphov till en besparing på 300 miljoner kronor per

helår.

17 Genomförande, administrativa och ekonomiska

effekter

En övergång till ett nytt system för inkomstprövning av bostadsbidragen, som

ligger administrationen för fastställande av skatt nära, innebär en betydande

administrativ förändring. Introduktionen av detta system, jämte de övriga

åtgärder som regeringen föreslagit i det föregående, kräver en noggrann

förberedelse för att administrationen av det nya regelsystemet skall fungera på

ett fullgott sätt och för att avsedda besparingseffekter skall uppnås.

 De administrativa konsekvenserna av det nya regelsystemet, främst till följd

av ny inkomstprövning av bostadsbidragen, kommer inledningsvis att bli

påtagliga. Det gäller bl.a. förändringar av Riksförsäkringsverkets ADB-system,

uppbyggnaden av nya administrativa rutiner samt information till och utbildning

av försäkringskassornas personal. Informationsinsatser måste vidare göras i stor

skala för att bidragstagarna i god tid skall få kännedom om planerade

förändringar. Mot denna bakgrund har regeringen den 25 januari 1996 beslutat ge

Riksförsäkringsverket i uppdrag att - under förutsättning av vederbörligt

riksdagsbeslut - vidta erforderliga förberedelser för administrationen av ett

reformerat bostadsbidragssystem. Verket har beräknat projektkostnaden för en

sådan förberedelse till ca 15 miljoner kronor. I beloppet ingår kostnader för

projektledning, ADB-utveckling, tillämpning (allmänna råd, information,

utbildning), uppföljning/utvärdering m.m.

 20

 På sikt torde det nya systemet medföra lägre administrationskostnader än

dagens system, bl.a. till följd av att den i dagsläget tidskrävande kontrollen

av bidragstagarnas inkomstförhållanden till största delen kommer att ersättas av

automatiska avstämningar. Regeringen har för avsikt att i vårbudgeten 1996

återkomma med en bedömning av det samlade resursbehov som, på kort och medellång

sikt, följer av Riksförsäkringsverkets och försäkringskassornas administration

av bostadsbidragen och vissa andra socialförsäkringssystem. Kammarrätten i

Jönköping och Domstolsverket har vidare, i remissyttrande, påtalat att de nya

reglerna kan komma att påverka måltillströmningen till de allmänna

förvaltningsdomstolarna.

 Beslut om ett nytt system för bostadsbidragsgivningen kan fattas av riksdagen

under våren 1996. Regeringen bedömer därför att det i praktiken inte är möjligt

att introducera så omfattande förändringar som det här är fråga om redan fr.o.m.

den 1 juli 1996. Det nya systemet bör därför i huvudsak träda i kraft den 1

januari 1997. Bestämmelser om begränsning av bidragsgrundande bostadsyta för de

hushåll som nyansöker om bostadsbidrag kan dock införas redan den 1 juli 1996.

 Flera remissinstanser, bl.a. Svenska Kommunförbundet och Landsorganisationen i

Sverige (LO), har påtalat risken för övervältringseffekter på kommunernas

kostnader för socialbidragen till följd av besparingsåtgärder inom

bostadsbidragssystemet.

 Besparingsåtgärder inom bostadsbidragen inverkar på hur mycket socialbidrag

som betalas ut, bl.a. eftersom hushåll kan få socialbidrag först efter att de

ansökt om de generella bidrag som de är berättigade till. Vidare lämnas

bostadsbidrag i betydande del till familjer som har socialbidrag eller som med

sänkta bostadsbidrag skulle kunna bli berättigade till socialbidrag.

 Regeringen har i det föregående angett att särskilda krav måste ställas när

det gäller utformningen av förslag till besparingsåtgärder inom bo-

stadsbidragsystemet. Ett av kraven är att riskerna för att dessa åtgärder leder

till övervältringar på socialbidragen minimeras. Huvuddelen av de besparingar

som förslagen i denna proposition ger upphov till uppkommer till följd av

förändrad inkomstprövning av bostadsbidragen (nytt inkomstprövningssystem och

breddad bas för inkomstprövningen). Eftersom socialbidragen inte inkluderas i

bostadsbidragsgrundande inkomst torde många bostadsbidragstagare med

socialbidrag inte komma upp i en bidragsgrundande inkomst som överstiger de

gällande inkomstgränserna och därmed inte beröras av dessa typer av besparings-

åtgärder.

 Mot denna bakgrund kan övervältringen på de kommunala socialbidragskostnaderna

beräknas komma att bli relativt liten i förhållande till den totala ekonomiska

effekten av förslagen i propositionen, som med tanke på det statsfinansiella

läget ändå bör genomföras fullt ut.

 I bilaga 1 redovisas beräkningar av den samlade effekten för socialbidragen

till följd av föreslagna besparingsåtgärder. Dessa beräkningar skall tolkas som

indikatorer på risker för övervältringar, inte som en prognos av utfallet efter

det att åtgärderna vidtagits.

 I bilaga 1 redovisas vidare fördelningseffekter av de kombinerade spar-

förslagen för bostadsbidragstagande hushåll.

18 Register- och ADB-frågor

I den hittills gällande bidragshandläggningen skall all information om

bidragsgrundande faktorer primärt tillhandahållas försäkringskassan av

sökandena. Uppgifterna behöver dock kunna kontrolleras, vilket också

rutinmässigt görs. I det nu föreslagna nya systemet kvarstår kontrollbehovet men

tillkommer också att inkomstuppgifter för den slutliga avstämningen avses

primärt bli inhämtade av försäkringskassan direkt från utomstående källor

(framför allt skatteregister).

 Ett rationellt uppgiftsinhämtande förutsätter en tillfredsställande reglering

i två avseenden. Det första är uppgiftsskyldighet i lag eller förordning för

den som innehar uppgifterna. En sådan skyldighet bryter också sekretess som

annars skulle kunna förhindra att uppgifterna lämnas. Det andra är de särskilda

restriktioner som gäller för hantering av personuppgifter med automatisk

databehandling och på ADB-medium.

 Uppgiftsskyldighet för statliga och kommunala myndigheter, arbetsgivare m.fl.

gäller i bostadsbidragsärenden enligt 20 kap. 9 § lagen om allmän försäkring

jämförd med 30 § lagen om bostadsbidrag. Uppgiftsskyldigheten omfattar alla

förhållanden som är av betydelse för tillämpningen av lagen om bostadsbidrag.

När det gäller den särskilda ADB-rättsliga regleringen finns i dag för

skatteregistrens del i skatteregisterförordningen (1980:556) en föreskrift om

utlämnande på ADB-medium av ett begränsat antal uppgifter för kontroll av

bostadsbidrag. Föreskriften behöver anpassas till de nu aktuella ändringarna i

lagen om bostadsbidrag. Enligt förordningen (1995:1016) om

bostadsbidragsregister får detta register tillföras uppgifter från bl.a.

skatteregister.

 Regeringen avser att inför introduktionen av det nya inkomstprövningssystemet

se över om det finns behov av författningsändringar utöver den nämnda ändringen

i skatteregisterförordningen.

19 Författningsregleringen

Lagen om bostadsbidrag innehåller i vissa delar en relativt långtgående

detaljreglering. I andra delar är lagen däremot mycket kortfattad och

regleringen finns i stället i föreskrifter av lägre valör. Riksförsäkringsverket

har i bostadsbidragsförordningen (1993:739) fått ett omfattande bemyndigande att

meddela föreskrifter i de avseenden som lagen inte reglerar. Verket har med stöd

av bemyndigandet meddelat tre författningar med föreskrifter. Vidare har verket

publicerat utförliga "allmänna råd" som samlat presenterar hela regelverket

tillsammans med exempel och verkets rekommendationer om tillämpningen.

 Med det nya system för inkomstprövning som nu föreslås följer en rad nya

detaljfrågor i handläggningen. Genom remissynpunkterna på utredningens

lagförslag, särskilt från Riksförsäkringsverket och olika försäkringskassor, har

belysts att situationer kan uppstå i vilka det inte är självklart hur

inkomstprövningssystemet i detalj skall fungera. Den främsta slutsats som bör

dras av det som har framkommit i detta hänseende är att det inte är lämpligt att

försöka detaljreglera systemet med preliminärt beviljande och avstämning i

lagen, eftersom detta kan befaras leda till en fastlåsning vid lösningar som när

det praktiska arbetet har kommit igång visar sig vara mindre lämpliga. Lagen

måste självfallet ange systemets principer och huvuddrag, och då särskilt

klargöra vilka krav som kan ställas på den enskilde i olika avseenden. I övrigt

bör emellertid regelverket i de nya delarna utformas med den större flexibilitet

som möjliggörs av en reglering genom föreskrifter på lägre nivå än lag.

20 Anslagsfrågor

Regeringen har i det föregående lämnat förslag till ett nytt system för

bostadsbidragen, som beräknas ge upphov till en betydande minskning av

kostnaderna för bidragsgivningen. Systemet har byggts upp så att det skall vara

långsiktigt hållbart, både när det gäller reglernas utformning och i fråga om

kostnadskontrollen inom systemet. Bidragsreglerna har konstruerats så att

överutnyttjande skall förebyggas. Sammantaget beräknas det nya systemet leda

till en varaktig minskning av kostnaderna för bidragsgivningen på ca 2 300

miljoner kronor per helår.

 Mot bakgrund av det nya bostadsbidragssystemets långsiktiga besparingseffekter

och med hänsyn till erforderlig förberedelse för en effektiv administration,

föreslår regeringen att de nya bestämmelserna i huvudsak skall träda i kraft den

1 januari 1997. Bestämmelser om begränsning av bidragsgrundande bostadyta för de

hushåll som nyansöker om bostadsbidrag föreslås dock införas fr.o.m. den 1 juli

1996. För budgetåret 1995/96 beräknas denna senare åtgärd innebära minskade

kostnader för bidragsgivningen med ca 130 miljoner kronor.

 Från och med år 1996 tillämpas inom regeringskansliet en reformerad

budgetprocess. Den innebär bl.a. att regeringen i mitten av april, i den s.k.

ekonomiska vårpropositionen, lämnar riksdagen förslag till ett flerårigt beslut

om utgiftstak och riktlinjer för 27 utgiftsområden inom den statliga budgeten.

Efter vårpropositionen vidtar den ramberedning som skall resultera i förslag

till fördelning på anslag inom utgiftsområdesramarna. Bostadsbidragen ingår i

utgiftsområde 18 "Samhällsplanering, bostadsförsörjning och byggande". Slutligt

beslut om budgetbeloppen läggs därefter fram till riksdagen i

budgetpropositionen.

 Regeringen avser, i enlighet med den reformerade budgetprocessen, att dels i

den ekonomiska vårpropositionen återkomma med en reviderad beräkning av

anslagsbelastningen för bostadsbidragen under innevarande budgetår, dels i

budgetpropositionen hösten 1996 redovisa det anslagsbehov som för budgetåret

1997 följer av de förslag till nytt bostadsbidragssystem som här redovisats.

21 Övriga frågor

21.1 Direktutbetalning av bostadsbidrag

Bostadsutskottet har i betänkandet 1994/95:BoU14 med anledning av två motioner

behandlat frågan om direktutbetalning av bostadsbidrag till hyresvärd. Utskottet

anförde:

 I och med att administrationen av bostadsbidragen den 1 januari 1994

 flyttades från kommunerna/Boverket till försäkringskassan/RFV förändrades i

 viss mån de rutiner som tillämpades för utbetalning av bostadsbidrag.

 Det var tidigare möjligt att få bostadsbidraget utbetalt direkt till hyres-

 värden/bostadsföretaget. När administrationen överfördes till RFV ändrades

 dessa rutiner. Bara om det finns särskilda skäl går det nu att få bo-

 stadsbidraget utbetalat till annan än bidragstagaren. Sådana skäl är enligt

 RFV fysisk eller psykisk sjukdom eller andra jämförliga tillstånd. Om

 synnerliga skäl föreligger får försäkringskassan på framställning av

 socialnämnd betala ut bidraget till lämplig person eller till nämnden.

 Synnerliga skäl kan t.ex. vara att det är klarlagt att bostadsbidraget används

 för att finansiera drogmissbruk, spelmissbruk e.d.

 I de båda motionerna föreslås ett riksdagens tillkännagivande till rege-

 ringen om att de nuvarande reglerna för utbetalning av bostadsbidrag ändras så

 att försäkringskassorna ges möjlighet att betala ut bostadsbidrag till

 hyresvärdarna, dvs. i princip en återgång till de möjligheter som fanns när

 Boverket/kommunerna administrerade bidragen.

 Utskottet vill med anledning av de båda motionerna anföra följande. I den

 bostadsbidragslag som upphävdes vid utgången av år 1993, lagen (1988:786) om

 bostadsbidrag, fanns alltså en möjlighet att få bidraget utbetalat till någon

 annan än den som sökt bidraget. I denna angavs i 25 § att bostadsbidraget

 skall betalas ut till den som har sökt bidraget om inte sökanden begärt att

 det skall betalas ut till någon annan. Utskottet vill fästa uppmärksamheten på

 att det fordrades ett medgivande från bidragstagaren för att det skulle vara

 möjligt att få bostadsbidraget utbetalat till någon annan än denne. Han måste

 själv fatta beslut därom. Det är viktigt att ha denna omständighet klar. Det

 var inte - om inte särskilda eller synnerliga skäl förelåg - fråga om

 utbetalning till hyresvärden/bostadsföretaget mot bidragstagarens vilja. Den

 fråga som motionärerna tar upp är således en annan än den som understundom

 aktualiserades i riksdagen bl.a. i början av 1970-talet och som gick ut på att

 bostadsbidraget i princip skulle betalas till hyresvärden. Sådana propåer har

 alltid avvisats av riksdagen bl.a. med hänvisning till det intrång i den

 personliga integriteten som ett genomförande av dem skulle innebära.

 Vad frågan nu gäller är emellertid en återgång till en tidigare - och såvitt

 utskottet har sig bekant - väl fungerande och rationell ordning. Denna ordning

 innebär att den enskilde bidragstagaren ges möjlighet att medge att

 bostadsbidraget betalas ut till någon annan, vanligen hyresvärden, utan att

 därför den personliga integriteten för den skull träds för när. Att utskottet

 känner sympati för denna möjlighet med utbetalning direkt till värden som

 fanns tidigare är i och för sig inte förvånande mot bakgrund av vad utskottet

 ovan och tidigare år anfört om att bostadsbidragen är en del av det

 bostadspolitiska stödsystemet. Den tidigare ordningen med möjlighet till

 utbetalning direkt till hyresvärden bör kunna tillämpas även när

 administrationen av systemet anförtrotts en ny huvudman.

 Även om utskottet således anser att det av olika skäl finns goda motiv för

 en återgång till den tidigare ordningen vill utskottet likväl inte nu

 oreserverat föreslå en sådan. Utskottet anser det emellertid välbetänkt att

 anmoda regeringen att ta initiativ till en översyn i vilken bör belysas de

 olika aspekter - samhällsekonomiska, privatekonomiska, administrativa och

 andra - som kan finnas på frågan. Därefter bör regeringen i förening med sin

 syn på frågan återkomma till riksdagen i ärendet i sådan tid att den nya

 ordningen kan börja tillämpas fr.o.m. bidragsåret 1996.

 Riksdagen beslöt att som sin mening ge regeringen till känna vad utskottet

sålunda anfört (rskr. 1994/95:312).

 I det nu aktuella lagstiftningsärendet har Sveriges Allmännyttiga Bo-

stadsföretag (SABO) i yttrande över bostadsbidragsutredningens betänkande

föreslagit en återgång till tidigare förhållanden i fråga om direktutbetalning.

 Regeringen gör följande bedömning.

 Enligt 23 § första stycket i den nu gällande lagen om bostadsbidrag får

försäkringskassan på begäran av sökanden besluta att bidraget skall betalas ut

till någon annan än sökanden. Bestämmelsen överensstämmer i sak med 25 § första

stycket i den tidigare gällande lagen. I propositionen med förslag till den nu

gällande lagen framhölls att en förutsättning för utbetalning till någon annan

än sökanden är att sökanden gör en särskild framställning om önskemålet (prop.

1992/93:174). Riksförsäkringsverket har i sina allmänna råd om bostadsbidrag

(1993:6) rekommenderat försäkringskassorna att bifalla en framställning från

sökanden om utbetalning till annan endast om det finns särskilda skäl för

utbetalning till annan än sökanden, såsom fysisk eller psykisk sjukdom eller

andra jämförliga tillstånd.

 I sak kan allmänt sägas följande i frågan om direktutbetalningar.

 Det bostadsbidragssystem som infördes år 1994 bygger, vilket poängteras i

förarbetena, på ett särskilt samspel mellan den enskilde och försäkringskassan.

Ett ökat ansvarstagande har lagts på individen, framför allt när det gäller att

anmäla ändringar av olika bidragsgrundande faktorer. I ett nytt

inkomstprövningssystem enligt regeringens förslag med preliminära bidrag och en

slutlig avstämning torde detta förhållande förstärkas ytterligare. Betalas under

dessa omständigheter bostadsbidraget direkt till hyresvärd finns en risk för att

den enskilde känner mindre ansvar för att anmäla förändringar av

bidragspåverkande faktorer eller blir mindre uppmärksam på dem. I den mån detta

blir fallet och leder till att för mycket bidrag betalas ut har

direktutbetalningen orsakat onödiga återbetalningssituationer, till skada för

både den enskilde bidragstagaren och samhället.

 Det nya system för inkomstprövning och bidragsbeviljning som föreslås i denna

proposition innebär relativt stora förändringar i olika avseenden i fråga om

ärendehandläggningen. När det nya systemet har fungerat någon tid skall en

utvärdering göras. Regeringen anser under dessa förhållanden att den översyn

rörande frågan om direktutbetalning av bostadsbidrag, som riksdagen har anmodat

regeringen att ta initiativ till, lämpligen inte bör genomföras nu.

21.2 Kretsen bidragsberättigade

Vid 1990/91 års riksmöte togs frågan om kretsen av bidragsberättigade upp i tre

motioner, Bo43(fp), Bo45(v) yrkande 4 och Bo46(s). I den förstnämnda och den

sistnämnda motionen anfördes att det saknas skäl att behålla den diskriminering

som enligt motionärerna ligger i att endast heterosexuella samboende jämställs

med makar. I de tre motionerna föreslogs en ändring av den dåvarande lagen

(1988:786) om bostadsbidrag så att med makar skulle jämställas samboende såväl

av samma som av motsatt kön.

 Bostadsutskottet (1990/91:BoU16) fann det rimligt att en eventuell vidgning av

kretsen bidragsberättigade till att avse personer av samma kön borde göras utan

beaktande av samlevnadsform. Utskottet var alltså inte berett att förorda en

begränsad vidgning av kretsen så att endast homosexuella sambor skulle komma att

omfattas av de ändrade reglerna. En sådan ändring skulle annars ha kunnat göras

genom att bostadsbidragslagen togs in bland de lagar som räknas upp i lagen

(1987:823) om homosexuella sambor. Utskottet hänvisade till Partnerskapskommit-

téns (Ju 1991:01) då pågående arbete med en översyn av behovet av en

lagstiftning om s.k. registrerat partnerskap och gav regeringen till känna att

den borde följa frågan och dess återverkan på eventuella förslag till ändringar

i bostadsbidragslagen. Frågan om en eventuell vidgning av kretsen

bidragsberättigade i enlighet med ovanstående har därefter behandlats av

utskottet vid två senare tillfällen (1991/92:BoU25 resp. 1992/93:BoU21). Vid

båda tillfällena har utskottet i huvudsak hänvisat till sina tidigare

ställningstaganden.

 År 1993 redovisade Partnerskapskommittén resultatet av sina överväganden i

betänkandet Partnerskap (SOU 1993:98). Kommitténs förslag innebar bl.a. att en

särskild lagreglering avseende homosexuella samboende skulle införas. Den 1

januari 1995 trädde lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap i kraft. Lagen

gör det möjligt för två personer av samma kön att registrera sitt partnerskap.

Rättsverkningarna av en registrering motsvarar i huvudsak vad som gäller för

äktenskap. Det innebär bl.a. att äktenskapets regler om giftorätt, bodelning,

arvsrätt m.m. blir tillämpliga även på partnerskapet. Detsamma gäller för regler

om olika bidragsformer.

 Lagen om registrerat partnerskap innebär således att de som registrerat

partnerskap fr.o.m. den 1 januari 1995 kan beviljas bostadsbidrag på samma

villkor som för makar, oavsett om det finns barn i hushållet eller inte.

 Frågan om en vidgning av kretsen bostadsbidragsberättigade till att avse

personer av samma kön utan beaktande av samlevnadsform har emellertid därmed

endast delvis fått sin lösning. Frågan om bostadsbidrag skall kunna utges till

andra samboende av samma kön, dvs. till dem som inte har registrerat ett

partnerskap, kvarstår.

 Bostadsbidrag till barnfamiljer har byggts upp kring ett föräldrapar eller två

gifta vuxna som lever tillsammans med barn och har sedan utvidgats till par som

lever under äktenskapsliknande förhållanden. Det är inte tänkt att två vuxna som

delar bostad men i övrigt inte har några relationer med varandra tillsammans

skall kunna få bostadsbidrag. Rätten till bostadsbidrag till hushåll utan barn

har byggts upp efter samma principer, dvs. för att ett par skall kunna söka

bostadsbidrag tillsammans förutsätts en äktenskapsliknande relation. Enligt

regeringens mening skall bostadsbidragen även i fortsättningen ha en

familjepolitisk inriktning och stödet vara en del av det familjeekonomiska

stödsystemet.

 Att öppna möjligheten för alla samboende par oavsett samlevnadsform att

tillsammans söka bostadsbidrag är inte rimligt med tanke på de ekonomiska

konsekvenser som detta medför. Vidare skulle det ursprungliga familjepolitiska

syftet med bidragsgivningen väsentligt försvagas, vilket kan åskådliggöras genom

följande exempel.

 Det vore inte rimligt att medge gemensam bostadsbidragsansökan av hyresvärd

och inneboende, som inte har någon hushållsrelation utöver hyresförhållandet,

även om de är av samma kön. Inte heller för syskon eller föräldrar och barn över

gällande åldersgräns som bor tillsammans bör bostadsbidrag kunna utges. Den

möjligheten finns inte i dagens system när det gäller syskon eller föräldrar och

äldre barn av motsatt kön. Något skäl att öppna den möjligheten för dessa

grupper när de är av samma kön finns inte. Inte heller bör bidrag normalt kunna

utges till två goda vänner som delar bostad, men som i övrigt inte har någon

ekonomisk gemenskap. En sådan bidragsgivning svarar inte mot bostadsbidragens

familjepolitiska inriktning och bör därför inte ske.

 För homosexuella samboende som registrerat partnerskap har möjligheten att

söka bostadsbidrag nyligen öppnats. Regeringen är inte beredd att nu förslå en

ytterligare vidgning av kretsen bostadsbidragsberättigade av samma kön.

21.3 BTP och bostadsbidrag till hushåll utan barn

Enligt 12 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag lämnas inte bostadsbidrag till

hushåll utan barn om sökanden eller dennes make uppbär bostadstillägg till

pensionärer (BTP). I 2 § samma lag anges vidare att med makar avses makar som

lever tillsammans. I motion Bo217(c), som behandlades vid 1993/94 års riksmöte,

anfördes bl.a. att bestämmelserna i 12 § lagen om bostadsbidrag kommit att

tillämpas även i de fall makar varaktigt bor på skilda håll och har skilda

hushåll. Detta kan enligt motionären i enskilda fall få orimliga konsekvenser.

Om t.ex. den ene maken varaktigt bor på servicehus och där uppbär BTP kan inte

den andre maken samtidigt uppbära bostadsbidrag för sitt boende, trots att

inkomstförhållanden och bostadskostnader är sådana att bidrag hade lämnats om

den andre maken hade betraktats som ensamboende. Riksdagen angav (1993/94:BoU16,

rskr. 1993/94:301) att det vid regeltilllämpningen i detta och andra liknande

fall bör finnas utrymme för att beakta att särskilda omständigheter finns, som

innebär att makar lever åtskilda.

 Den 1 januari 1996 har rätten till bostadsbidrag för hushåll utan barn, där

någon av familjemedlemmarna är 29 år eller äldre, upphört. Regeringen anser att

en ändring i enlighet med ovanstående av bostadsbidragslagen eller dess

tillämpning därmed har förlorat aktualitet.

21.4 Folkbokföring och bostadsbidrag

Regeringen har anmodats (1994/95:BoU14, rskr. 1994/95:312) att förelägga

riksdagen förslag till ändring av lagen (1993:737) om bostadsbidrag så att krav

ställs på att bostadsbidragssökanden, om inte särskilda skäl föreligger, skall

vara folkbokförd på den bostad han söker bidrag för. Regeringen delar riksdagens

uppfattning att sådant krav skall ställas. Regeringen kan dock konstatera att

någon ytterligare lagreglering i frågan inte synes nödvändig.

 Bostadsbidrag i form av bidrag till bostadskostnader lämnas enligt 1 §

bostadsbidragslagen för den bostad där sökanden är bosatt. Eftersom enligt

folkbokföringslagen (1991:481) var och en skall folkbokföras på den fastighet

och i den territoriella församling där han enligt folkbokföringslagens närmare

bestämmelser är att anse som bosatt, skall sökanden normalt vara folkbokförd på

den fastighet där bostaden för vilken han söker bostadsbidrag är belägen. Saken

kan också uttryckas så, att det förhållandet att sökanden inte är folkbokförd på

nämnda fastighet från försäkringskassans sida bör kunna uppfattas som en stark

presumtion för att han inte är bosatt där.

 Såsom berördes i propositionen om administrationen av bostadsbidragen till

barnfamiljer m.m. (prop. 1992/93:174) finns det emellertid vissa

undantagssituationer, som gör att ett ovillkorligt krav på folkbokföring inte

kan gälla. Speciella fall kan inträffa när det råder oklarhet om sökandens rätta

folkbokföringsort eller godtagbara skäl finns för att en flyttningsanmälan inte

har gjorts. Enligt folkbokföringslagen finns möjlighet att medge kvarskrivning

på den gamla folkbokföringsorten om någon har blivit utsatt för allvarlig eller

upprepad brottslighet. I dessa undantagssituationer torde det ankomma på

sökanden att redovisa skälen till att han inte är folkbokförd på fastigheten och

på lämpligt sätt styrka att han uppfyller kravet att vara bosatt där.

22 Författningskommentar

1 a §

Den föreslagna nya paragrafen innehåller - efter en introduktion i första

stycket som något antyder bidragets konstruktion och härvid lyfter fram den

bidragsgrundande inkomstens betydelse - i andra stycket den nya principen att

bidraget fastställs först när inkomsten är slutligt känd, och att det bidrag som

betalas ut dessförinnan är preliminärt.

2 §

Definitionerna i de nuvarande punkterna 1 och 2 är i och med övriga föreslagna

ändringar inte längre aktuella.

3 §

Bevisregeln om makars sammanlevnad har flyttats hit som ett nytt första stycke

från 8 § och samtidigt omredigerats, utan någon avsedd saklig ändring.

Paragrafen är i övrigt oförändrad.

4 §

Det centrala i den bidragsgrundande inkomsten är summan av de vid den årliga

taxeringen fastställda inkomsterna av de tre inkomstslagen näringsverksamhet,

tjänst och kapital. Det valda inkomstmåttet innebär att allmänna avdrag inte

minskar den bidragsgrundande inkomsten. Som huvudregel gäller däremot att avdrag

i en förvärvskälla får sådan effekt. Undantag från denna huvudregel finns, för

förvärvskällor i inkomstslagen näringsverksamhet och kapital, i andra stycket.

Av punkterna avseende tillägg i andra stycket har 1-4 överförts från nuvarande 6

§. I punkt 1 har därvid gjorts ett förtydligande om kostförmån, som föranleds av

sjömansskattelagens speciella konstruktion. Kostförmånens värde kan bestämmas

med ledning av de föreskrifter som Riksförsäkringsverket årligen meddelar för

beräkningen av pensionsgrundande inkomst. Punkt 2 har kompletterats med

inkomster som på grund av dubbelbeskattningsavtal inte ingår i den taxerade

inkomsten. Punkt 5 avser ett antal avdragsposter i näringsverksamhet som skall

återläggas. Det är avdrag som har karaktär mer av frivilliga dispositioner än

nödvändiga omkostnader, och som i likhet med allmänna avdrag inte bör tillåtas

minska den bidragsgrundande inkomsten. Vidare undantas underskott från tidigare

beskattningsår. Punktens innehåll har kommenterats i avsnitt 12. Genom punkt 6

begränsas verkan av avdrag från inkomst av kapital till tre fall. De två första

gäller realisationsvinster, som inte tidigare har ingått i bidragsgrundande

inkomst. Kvittning tillåts här mot realisationsförluster under samma

beskattningsår, och minskning av kapitalinkomsten tillåts genom uppskovsavdrag

enligt lagen om uppskovsavdrag vid byte av bostad. Att näringsidkares avdrag för

negativ räntefördelning inte återläggs beror på att beloppet, vilket beskattas

som intäkt i näringsverksamhet, då skulle ingå dubbelt i den bidragsgrundande

inkomsten. Övriga avdrag från inkomst av kapital skall återläggas. I

återläggningsfallen skall den bidragsgrundande inkomsten ökas med de belopp som

de nämnda avdragen har minskat näringsinkomst respektive kapitalinkomst. Härmed

avses avdragens inkomstminskande verkan ned till noll, inte uppkomsten av

underskott. Avdrag skall således inte återläggas till den del de överstiger de

inkomster de skall jämföras med. Minskningsposterna i tredje stycket är endast

nödvändiga avstämningsposter till punkt 5. Beträffande allt som har varit

föremål för beslut vid taxeringen gäller att taxeringsbeslutet är bindande för

beräkningen av den bidragsgrundande inkomsten. Anknytningen till den inkomst som

fastställs i inkomsttaxeringsförfarandet innebär att avstämningen och

fastställandet av det slutliga bidraget alltid görs per bidragstagarens

beskattningsår, som alltid är detsamma som kalenderår. Tillägg i form av icke

skattepliktiga intäkter får hänföras i tiden på samma sätt som skulle ha skett

om intäkterna hade varit skattepliktiga. Tillägg för förmögenhet (enligt den

följande paragrafen) får anses belöpa på det beskattningsår som gäller för för-

mögenhetstaxeringen, dvs. det kalenderår vars utgång utgör beskattnings-

tidpunkten för förmögenheten. Det innebär att tillägget hänförs till det

kalenderår vid vars utgång förmögenheten finns.

5 §

Beaktandet av förmögenhetsinnehav har kommenterats i avsnitt 9. Anknytningen

till lagen om statlig förmögenhetsskatt sker på två sätt. Om den

beskattningsbara förmögenheten uppgår till mer än 800 000 kronor och således ett

beskattningsbeslut fattas, är detta beslut bindande i fråga om den

beskattningsbara förmögenhetens storlek. I andra fall är det reglerna i lagen om

statlig förmögenhetsskatt som gäller, och förmögenheten skall bestämmas till det

belopp som skulle ha blivit innehållet i ett taxeringsbeslut om ett sådant hade

fattats. En följd av anknytningen till skattereglerna är att det undantag för

företagsförmögenhet som finns där slår igenom. Denna fråga har berörts i avsnitt

9. I fråga om relevant tidpunkt gäller reglerna för förmögenhetstaxeringen,

vilket innebär att det är innehavet vid utgången av beskattningsåret dvs.

kalenderåret som är avgörande. Se även kommentaren till föregående paragraf. Att

det är förhållandena vid utgången av varje kalenderår som är avgörande innebär

att frågan om förmögenheten i princip måste uppmärksammas av alla sökande inför

avstämningen, så att ändringar i förhållande till vad som preliminärt angivits i

ansökningen i förekommande fall anmäls och kan påverka det slutliga

bostadsbidraget. Regeln om avrundning nedåt till närmaste hela tiotusental

kronor minskar dock antalet justeringar på grund av sådana ändringar.

 Fördelningsregeln i andra stycket behövs på grund av den föreslagna

uppdelningen av inkomstgränsen för makar (se 13 §).

7 §

Fördelningsregeln i tredje stycket behövs på grund av den föreslagna

uppdelningen av inkomstgränsen för makar (se 13 §).

8 §

Bevisregeln om makars sammanlevnad har flyttats till 3 §.

 Bestämmelsen att bidragsgrundande inkomst skall beräknas gemensamt för makar

har tagits bort, i konsekvens med att det för barnfamiljer föreslås införande av

individuella inkomstgränser vid bidragsberäkningen. Beträffande

inkomstberäkningen för övriga makar torde bestämmelsen inte heller behövas.

 Beskattningsåret är för alla fysiska personer lika med kalenderår. Den

tolvmånadersperiod för vilken preliminärt bidrag normalt beviljas kommer

regelmässigt att avvika från beskattningsåret, men avstämningen och

fastställandet av det slutliga bidraget görs alltid per beskattningsår. Vid

nybeviljning och upphörande av bostadsbidrag kan dock även perioden för det

slutliga bidraget avvika från beskattningsåret, genom att vara kortare än detta.

I sådana fall skall den bidragsgrundande inkomsten anses vara lika fördelad över

beskattningsårets månader. Regeln innebär att det är hushållets ekonomiska

situation sedd över hela året som är avgörande även i fråga om bidrag som bara

avser en del av året. Ett särskilt fall är det där två makar separerar under

året. Separationen är då för det första en omständighet som skall bryta den

pågående bidragsperioden; bidrag för tid efter separationen förutsätter ny

ansökan av var och en av makarna. Men makarnas respektive ekonomiska för-

hållanden efter separationen skall inte heller inverka på bidraget före

separationen såvitt gäller den andra maken. Detta måste bli den nödvändiga

följden av att makars inbördes beroende av varandras förhållanden när det gäller

rätten till förmåner inte kan bli bestående efter det att gemenskapen dem

emellan har upphört. På grund av denna - överordnade - regel kan för-

delningsregeln inte alltid upprätthållas i dessa fall. Det blir då i stället

nödvändigt att utreda inkomsternas fördelning över året. Frågan om lämpliga

lösningar kan bli föremål för verkställighetsföreskrifter. Några undantag från

fördelningsregeln i förhållande till en och samma person eller ett under året

oförändrat hushåll skall inte förekomma.

9 §

Såsom framgår av avsnitt 10 avser regeringen att - som en väg att beakta

förekomst och tillväxt av förmögenhet i form av den bostad för vilken bidrag

söks - införa en särskild begränsning av den kapitalkostnad som får räknas in i

bostadskostnaden för ägda bostäder. Eftersom det kan hävdas att föreskrifter om

detta går utöver rena verkställighetsföreskrifter och även utgör en avvikelse

från vad som får anses gälla enligt lagen, ges föreskrifterna stöd i lagen genom

denna paragraf.

10 §

Det föreslagna nya femte stycket innehåller en storleksbegränsning som gäller

rätten till bostadsbidrag för s.k. umgängesrättsbarn. Begreppet bostadsyta får

definieras närmare genom verkställighetsföreskrifter.

12 §

Genom den nya punkten 2 i första stycket avskaffas rätten till bostadsbidrag för

andra ungdomar utan barn än studerande. Kretsen av bidragsberättigade enligt

punkt 2 utgörs av dels studerande som uppbär studiestöd enligt 3, 4 eller 7 kap.

studiestödslagen eller enligt lagen om särskilt vuxenstudiestöd för arbetslösa,

dels sådana studerande med utbildningsbidrag som i detta sammanhang bör jäm-

ställas med de förstnämnda, enligt en avgränsning som regeringen eller

Riksförsäkringsverket kommer att besluta.

13 §

Förslaget om individuella inkomstgränser för makar har kommenterats i avsnitt 8.

Att bidrag som beräknas till mindre belopp än 1 200 kronor per helt år - med år

avses kalenderår - inte betalas ut är detsamma som att rätt till bidrag i sådana

fall inte föreligger. Om bidrag löper under bara en del av kalenderåret får

beloppet 1 200 kronor proportioneras. Preliminärt bidrag skall i dessa fall inte

betalas ut. Någon avstämning/prövning av slutligt bostadsbidrag i efterhand

skall då inte heller ske.

14 §

Höjningen av det särskilda bidraget har behandlats i avsnitt 15 och kommenteras

nedan under Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser.

15 a §

Begränsningen av den bidragsgrundande bostadsytan har kommenterats i avsnitt 14.

Begreppet bostadsyta får definieras närmare genom verkställighetsföreskrifter.

16 §

Det nya andra stycket motsvarar det nya andra stycket i 13 §.

17 a §

Paragrafen har kommenterats i avsnitt 14.

18 §

Tredje stycket skulle behöva modifieras för att passa till det nya systemet med

preliminära och slutliga beslut. Det kan emellertid knappast finnas skäl att

reglera denna fråga i lag, varför bestämmelsen föreslås utgå.

21 §

När en ansökan bifalls betyder det att preliminärt bostadsbidrag kommer att

utges under högst tolv månader. För tid därefter krävs en ny ansökan. Regeln om

ändring i rätten till bidrag den första dagen i en månad har ändrats efter

påpekanden att den nuvarande ensidiga regeln kan leda till att en person får en

dubbel rätt till bidrag en månad. Huvudregeln om retroaktivitet föreslås ändrad

så att bidrag inte längre lämnas för tid före ansökningsmånaden. Andra styckets

bestämmelse om bidrag för begränsad tid torde i och med övriga ändringar inte

längre tjäna något påtagligt syfte, och föreslås upphävd.

21 a §

Att preliminärt bostadsbidrag beräknas efter en uppskattad bidragsgrundande

inkomst för att så nära som möjligt motsvara det slutliga bostadsbidraget är den

överordnade normen om preliminärt bidrag. Den innebär att preliminärt bidrag

skall beräknas för varje kalenderår för sig i de fall bidrag söks för en period

som sträcker sig över två kalenderår. Om för något kalenderår bidraget kan

beräknas till mindre än 100 kronor per månad eller 1 200 kronor per helt år

föreligger ingen rätt till bidrag för det året. Regeln innebär också, i förening

med bestämmelsen om ändring i 25 §, att en ändring som görs när redan ett för

högt månadsbelopp har betalats ut under någon tid skall syfta till att om

möjligt få totalbeloppet för hela kalenderåret att stämma. Uppgifter om

förväntad inkomst från sökande som är näringsidkare kan vara svårare att

kontrollera än uppgifter från löntagare. För dessa sökande ges därför en sär-

skild presumtionsregel om uppskattningen av bidragsgrundande inkomst.

21 b §

Paragrafen har kommenterats i avsnitt 7.

22 §

Paragrafen har kommenterats i avsnitt 7.

24 §

Bestämmelsen om skyldighet att anmäla ändrade förhållanden föreslås få en

generell lydelse i fråga om vilka omständigheter den omfattar. Vilka de

omständigheter är som har betydelse måste göras klart för bidragsmottagaren

redan vid ansökningen, framför allt via de blanketter som används.

Anmälningsskyldigheten avses kunna uppfyllas, förutom genom en formlig anmälan

som leder till ett nytt beslut, på det förenklade sätt som berörs i avsnitt 7.

Paragrafens lydelse har också jämkats för att täcka sådan tid före

avstämningstidpunkten under vilken något preliminärt bostadsbidrag av någon

anledning inte längre betalas ut.

25 §

Paragrafen är ändrad till att gälla det preliminära bidraget.

26 §

Paragrafens lydelse har jämkats för att täcka dels den tid under vilken någon

uppbär bidrag - numera preliminärt bidrag -, dels eventuell tid därefter fram

till dess avstämningen för det aktuella kalenderåret äger rum.

28 §

I denna paragraf har sammanförts den hittills existerande återbetal-

ningsbestämmelsen och den nya återbetalningen efter avstämning av inkomst.

Kravet i den äldre bestämmelsen att bidragstagaren skall ha antingen förorsakat

felutbetalningen eller skäligen bort inse den har tagits bort. Hur det förhåller

sig i dessa avseenden är något som kan ingå i bedömningen av om eftergift bör

ges. Paragrafen innehåller en eftergiftsregel med en sedvanlig utformning. Till

frågan vad som allmänt sett skall anses utgöra tillräckliga skäl för eftergift

av återkrav av socialförsäkringsersättningar finns en rätt rikhaltig

rättspraxis. Att för bostadsbidrag återbetalning av preliminärt bidrag efter

inkomstavstämning är ett reguljärt inslag i systemet och därmed något i viss mån

förutsebart påkallar dock en särskilt restriktiv tillämpning.

29 a §

Inkomstberäkningens bindning till inkomst- och i förekommande fall

förmögenhetstaxeringen innebär att ändringar i beskattningsbeslut direkt kan

påverka vad som är rätt bostadsbidrag. Om en taxeringsändring avser höjning av

inkomst eller förmögenhet är det fråga om att bidraget borde ha varit lägre.

Enligt 28 § i den föreslagna nya lydelsen skall bostadsbidrag som har lämnats

felaktigt eller med för högt belopp återbetalas. Det kan alltså hävdas att 28 §

blir tillämplig vid taxeringsändring i höjande riktning. Samtidigt är det inte

utan vidare naturligt att tala om att bidrag har lämnats med för högt belopp om

avstämning har gjorts i enlighet med ett vid tidpunkten gällande

beskattningsbeslut. För taxeringsändringar i sänkande riktning torde det inte

finnas någon bestämmelse som kan åberopas till stöd för en höjning av

bostadsbidraget i efterhand. I förevarande paragraf regleras uttryckligen frågan

om omprövning av beslut om slutligt bostadsbidrag till följd av taxeringsändring

i både sänkande och höjande riktning. Taxeringsändringar till den skattskyldiges

fördel kan förekomma inom fem år efter taxeringsåret. Taxeringsändringar till

den skattskyldiges nackdel kan förekomma under året efter taxeringsåret och, om

oriktig uppgift har lämnats, i form av eftertaxering under ytterligare fyra år.

Härtill kommer eventuell tid för processer i förvaltningsdomstol.

 I paragrafens andra stycke begränsas möjligheten till nya beslut efter två år

genom ett krav att den ifrågasatta höjningen eller sänkningen av bostadsbidraget

då skall vara väsentlig. Härmed avses att det varken beloppsmässigt eller

procentuellt av bidraget skall vara fråga om endast en mindre höjning eller

sänkning.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Tidpunkterna då de olika ändringarna föreslås få verkan har behandlats i avsnitt

17. Övergångsbestämmelsen i punkt 2 innebär att höjningen av det särskilda

bidraget får verkan successivt i takt med att flerbarnstilläggen avskaffas

enligt övergångsbestämmelserna till den ändringen i barnbidragslagen.

 21

Fördelningseffekter och risk för övervältring på

socialbidragen

I följande bilaga presenteras en fördelningsanalys av en kombination av ett

antal sparförslag. Beräkningarna, som utförts på samma sätt som i bilaga 3 till

Bostadsbidragen - effektivare inkomstprövning - besparingar, avser enbart

familjer med barn. Med hjälp av en mikrosimuleringsmodell som SCB (Statistiska

Centralbyrån) utarbetat tillsammans med regeringskansliet har

fördelningseffekterna analyserats. Beräkningarna baseras på en

urvalsundersökning varför resultaten omgärdas med en statistisk osäkerhet.

 I modellen bygger redan bidragsgrundande inkomst på taxeringsdata, därför

betraktas i huvudalternativet det nya inkomstprövningssystemet som infört.

Dessutom används en bidragsgrundande inkomst som inkluderar reavinster och där

de nya avdragsreglerna för resor och övriga kostnader tillämpas. Effekterna av

dessa tre sparförslag finns alltså inte inkluderade i kombinationsförslaget.

Dessutom kan inte sparförslaget som begränsar bidragsgrundande boendeytan för

umgängesrättsföräldrar beaktats utifrån denna urvalsundersökning. Referensen

utgörs av 1996 års ekonomiska förutsättningar och jämförelserna har gjorts,

undantaget ovan givna förutsättningar, utifrån 1996 års regelsystem.

 De sparförslag som kombinerats finns beskrivna i kapitel 8, 9, 10, 12 och 14.

Sparförslaget i kapital 12 har endast schablonmässigt beaktats. Samtliga förslag

analyseras endast för barnfamiljer.

 Risk för övervältring på socialbidrag på grund av förslag om att slopa

bostadsbidrag till ungdomar mellan 18 och 24 år som inte studerar berörs i

kapitel 16.

Resultat

Disponibel inkomst och konsumtionsenhet

Disponibel inkomst definieras som den inkomst som ett hushåll har kvar efter att

hänsyn tagits till skatter och bidrag. För att kunna göra jämförelser mellan

hushåll av olika storlek har för varje hushåll den disponibla inkomsten

dividerats med antalet konsumtionsenheter. En konsumtionsenhet är en vikt för

varje individs konsumtion. Disponibel inkomst efter boendekostnad definieras som

disponibel inkomst minus det minsta värdet av faktisk bostadskostnad och skälig

bostadskostnad enligt de normer som tillämpas hos socialtjänsten och som bl.a.

används vid fastställande av underhåll.

 När de fem förslagen införs utifrån huvudalternativet kommer ca 200 000

bostadsbidragshushåll att beröras, vilket motsvarar ca 4,1 % av samtliga hushåll

i riket. Dessa hushåll kommer i snitt att förlora ca 5 800 kronor per år, vilket

motsvarar 3,6 % procent av deras disponibla inkomst. Om man skulle slå samman

effekterna för varje enskilt förslag skulle en överskattning av den samlade

effekten av sparförslagen göras eftersom förslagen till viss del överlappar

varandra.

Fördelningsmått

Ginikoefficienten är ett av de vanligaste förekommande måtten på graden av

ojämnhet i en inkomstfördelning. Koefficienten kan anta värden mellan noll och

ett. Ju högre värden koefficienten antar desto större är inkomstspridningen.

 Decilkvoten är ett mått på inkomstskillnaden mellan höginkomsthushåll och

låginkomsthushåll. Ju högre värde på decilkvoten desto större är skillnaden. Vid

mätning av decilkvoten görs först en rangordning av hushållen efter storleken på

disponibel inkomst per konsumtionsenhet. Därefter delas hushållen in i tio olika

grupper, deciler. I den första decilgruppen finns de 10 % av hushållen som har

de lägsta disponibla inkomsterna per konsumtionsenhet. I den andra decilgruppen

finns de 10 % av hushållen som har de näst lägsta disponibla inkomsterna per

konumtionsenhet osv. Själva decilkvoten beräknas genom att medelinkomsten för

decil nio divideras med medelinkomsten för decil två.

 För att få jämförbarhet redovisas fördelningsmåtten beräknade för hela

befolkningen. Ginikoefficienten som är mycket trögrörlig ökar från 0,261 till

0,262. Decilkvoten, också den trögrörlig, ökar från 2,40 till 2,41.

Risk för övervältring på socialbidrag

Bostadsbidragen utges i hög grad till familjer som har socialbidrag eller som

med sänkta bostadsbidrag skulle bli berättigade till socialbidrag. Tre

indikatorer har använts vid bedömning av riskerna för att besparingsförslagen

leder till att kostnaderna till viss del övervältras på socialbidragen. Den

första indikatorn ger en uppskattning av hur andelen bostadsbidragstagande

hushåll under socialbidragsnormen kan komma att förändras till följd av de

besparingsåtgärder som analyserats. Den andra indikatorn mäter den summerade

skillnaden mellan socialbidragsnivån och den disponibla inkomsten för de hushåll

som har inkomster under socialbidragsnivå (resursgapet). Vad gäller de båda

första indikatorerna bör påpekas att många hushåll med låg förvärvsfrekvens,

förmögenhet, utlandsinkomster, underhåll från annat håll eller som är

näringsidkare, studerar eller bor på institution kan ha inkomster under

socialbidragsnivån utan att vara berättigade till socialbidrag. Dessutom söker

endast en del av de socialbidragsberättigade hushållen bidrag. Därför tenderar

dessa indikatorer att i betydande grad överskatta risken för övervältring på

socialbidragen.

 Den tredje indikatorn kan i stället sägas ge ett minimimått på det ökade

socialbidragsbehovet. Den uppskattar nämligen minskningen av bostadsbidragen för

de bostadsbidragstagare som enligt databasen hade socialbidrag någon gång under

kalenderåret. För dessa hushåll är det rimligt att anta att besparingarna leder

till direkta övervältringar på socialbidragen.

 Uppskattningarna bör tolkas med stor försiktighet eftersom de baseras på ett

relativt begränsat urval av bostadsbidragshushåll.

 I huvudalternativet beräknas 33,4 % av de bostadsbidragsberättigade ha en

inkomst under socialbidragsnormen. Genom att införa kombinationssparförslaget

ökar denna andel till 34,1 %. Detta i kombination med minskningen av

bostadsbidragen för de som redan före förändringen låg under socialbidragsnormen

leder till att den samlade inkomstsumman under socialbidragsnormen (resursgapet)

enligt de approximativa beräkningarna kommer att öka med ca 250 Mkr. Minskat

bostadsbidrag till de bostadsbidragstagare, som enligt databasen erhållit

socialbidrag någon gång under det kalenderåret som simuleringarna baseras på (år

1993), har uppskattats till 80 Mkr.

Redovisningsgrupper

Hushållen har i redovisningen delats in i decilgrupper efter den disponibla

inkomsten som korrigerats för försörjningsbörda. (I decilgrupp 1 kan förekomma

hushåll som har relativt hög inkomst, men som har många barn att försörja. På

motsvarande sätt kan i decilgrupp 10 förekomma hushåll med låga inkomster och få

familjemedlemmar.)

 De grupperingar som används vid fördelningsanalysen är decilgrupp,

hushållskategori, boendeform och boenderegion. Hushållskategorierna betecknas

E1, E2, E3+, G/S1, G/S2 och G/S3+. Dessa beteckningar betyder ensamstående eller

gifta/sammanboende med 1, 2, 3 eller flera barn.

Antal hushåll per decilgrupp uppräknat till riksnivå uppgår till ca 33 000

Hushållstyp Antal hushåll upp-

 räknat till riksnivå

E1 97 000

E2 67 000

E3+ 28 000

G/S1 27 000

G/S2 49 000

G/S3+ 60 000

Boendeform Antal hushåll upp-

 räknat till riksnivå

hyreslägenhet 191 000

bostadsrätt 38 000

egnahem 88 000

övriga 10 000

Region Antal hushåll upp-

 räknat till riksnivå

Stor-Stockholm 63 000

Stor-Göteborg 24 000

övriga mer än 75 000 inv82 000

övriga 160 000

Fördelningsanalysen

Diagrammen nedan visar den relativa förändringen av disponibel inkomst före och

efter boendekostnader för enbart populationen bostadsbidragsberättigade

barnfamiljer. Ungdomar under 29 år har exkluderats. Därefter har populationen

delats in i de olika redovisningsgrupperna (se definitioner). Observera att

diagrammen delvis har olika skalor för att profilen av effekterna ska kunna

observeras.

 56

Förteckning över myndigheter och organisationer

som inbjudits till hearing om Bostadsbidragsutred-

ningens förslag Bostadsbidragen - effektivare

inkomstprövning - besparingar (SOU 1995:133)

(De som inte deltagit anges kursivt)

Myndigheter

Kammarrätten i Jönköping, Länsrätten i Västernorrlands län, Domstolsverket,

Datainspektionen, Riksförsäkringsverket, Socialstyrelsen, Statskontoret,

Statistiska centralbyrån, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket, Centrala

studiestödsnämnden, Boverket, Ungdomsstyrelsen, Utredningen om översyn av

bostadspolitiken (N 1995:01), Kommittén för översyn av studiestödssystemet (U

1994:13) och Sjuk- och arbetsskadeberedningen (S 1993:07).

Organisationer

Svenska Kommunförbundet, Tjänstemännens centralorganisation, Sveriges

Akademikers Centralorganisation, Landsorganisationen i Sverige, Svenska

arbetsgivareföreningen, Försäkringskasseförbundet, Hyresgästernas Riksförbund,

Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag, Sveriges Fastighetsägareförbund och

Sveriges Förenade Studentkårer.

 57

Sammanställning av synpunkter framförda vid

hearing om Bostadsbidragsutredningens betänkande

Bostadsbidragen - effektivare inkomstprövning -

besparingar (SOU 1995:133)

(Muntliga synpunkter har i vissa fall kompletterats med skriftliga synpunkter.)

Allmänna synpunkter

Boverket anser att utredningens förslag är acceptabla i stora drag men saknar en

närmare utredning av de administrativa kostnaderna. Centrala studiestödsnämnden

(CSN) anser att det extra tillägg, som finns inom studiehjälpssystemet och som

lämnas till inkomstsvaga föräldrar, bör överföras till det särskilda bidraget

inom ramen för bostadsbidragssystemet. Datainspektionen har från

integritetssynpunkt inget att erinra. Inspektionen pekar på att det är viktigt

att det i det fortsatta lagstiftningsarbetet utreds vilka register som kommer

att beröras. Domstolsverket har i sak inget att invända mot förslaget. Verket

påpekar dock att förslagen sannolikt kommer att leda till en ökad

måltillströmning hos de allmänna förvaltningsdomstolarna.

Försäkringskasseförbundet (FKF) är positivt till förslagen men samtidigt

tveksamt till utredningens bedömning av administrativa besparingar.

Riksförsäkringsverket (RFV) står i huvudsak bakom förslaget. Verket är positivt

till att bättre kontrollmöjligheter kommer att uppnås. RFV ställer sig dock

tveksamt till två genomförandetidpunkter. Riksrevisionsverket (RRV) har i allt

väsentligt inget att erinra mot förslaget. Riksskatteverket (RSV) anser att det

borde klargöras vilka uppgifter som man för bostadsbidragsändamål behöver från

skatteregistren. Socialstyrelsen (SoS) anser att det bör vara rimligt med en

övergångsperiod innan de nya reglerna träder i kraft. Styrelsen konstaterar att

huvudförslaget har små effekter för socialbidragstagarna. Vidare framhåller

styrelsen att det är mycket viktigt med information till bidragstagarna, bl.a.

när det gäller återbetalningskravet. Svenska Kommunförbundet anser att de

samlade övervältringseffekterna på socialbidragen är oroande. Förbundet kan

acceptera delar av förslaget som inte slår direkt på kommunerna, men är kritiskt

mot att ungdomsbostadsbidragen slopas. Landsorganisationen i Sverige (LO)

framför att förslaget kommer att medföra övervältringar på socialbidragen.

Författningsförslag

Domstolsverket anser att det lagtekniskt kan vara lämpligt att omarbeta

förslaget till en löpande paragrafnumrering. Kammarrätten i Jönköping framför

synpunkter av juridiskt-teknisk karaktär. RFV anser att författningstexten

behöver bearbetas för att göras mer lättläst. RSV framhåller att det behövs en

teknisk genomgång av författningstexten. Vissa uppgifter som försäkringskassan

behöver få tillgång till kan vara sekretessskyddade.

Nytt system för inkomstprövning av bostadsbidragen

Utredningens förslag: Preliminärt bostadsbidrag betalas ut efter prövning av an-

sökan där uppskattad årsinkomst anges. Preliminärt bostadsbidrag beviljas och

utbetalas för högst tolv månader och i normalfallet från och med den månad

ansökan inkommit till försäkringskassan. Preliminärt bidrag kan sättas ned. En

ökning av det preliminära bidraget skall kräva en ny ansökan. Bostadsbidrag

fastställs slutligt på grundval av de inkomstuppgifter som skattemyndigheterna

fastställer vid taxeringen avseende det kalenderår då preliminärt bostadsbidrag

har betalats ut, med vissa tillägg och justeringar. För högt respektive för lågt

preliminärt bostadsbidrag korrigeras vid fastställandet av det slutliga bostads-

bidraget. Ränta betalas på återbetalade och utbetalade belopp.

 Remissinstanserna: Boverket tillstyrker, men anser det vara komplicerat med

bidragsbeslut som gäller mer än ett kalenderår. CSN anser att en uttömmande

information till bidragstagarna är viktig. Ändringsbeslut under löpande bidrags-

period bör tillåtas. FKF och RFV tillstyrker, men anser att hänsyn måste tas

till resursbehovet hos försäkringskassorna. FKF pekar på att försäkringskassorna

måste få tillgång till de uppgifter som behövs via befintliga ADB-register hos

andra myndigheter. Förbundet ställer sig frågande till hur nuvarande system med

återbetalning skall samordnas med föreslaget avstämningssystem och anser att ett

system bör räcka. Såväl FKF som RFV anser att bidraget bör betraktas som

preliminärt endast med hänsyn till hushållets inkomster. RFV anser att en

förutsättning är att ett lämpligt ADB-system kan byggas upp och att ett genom-

förande 1 januari 1997 är möjligt om bidragsansökningarna kan tas emot tre

månader före detta datum. RFV förordar ett solidariskt betalningsansvar vid

återbetalning om det finns flera medlemmar i familjen. Hyresgästernas Riksför-

bund tillstyrker förslaget. Kammarrätten i Jönköping har inget att erinra, men

anmärker att de nedskärningar som föreslås sannolikt kommer att medföra ökningar

av mål om ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen och därmed öka

personalbehovet i förvaltningsdomstolarna. LO anser att förslaget är bra, men

kommer bli svårt att tillämpa. RRV tillstyrker och anser att förslaget uppfyller

de krav som RRV efterlyste i FUSK-rapporten (RRV 1995:32). Sveriges Allmän-

nyttiga Bostadsföretag (SABO) tillstyrker. Tjänstemännens centralorganisation

(TCO) är i princip positiv, men påtalar att de administrativa kostnaderna bör

utredas närmare i den fortsatta beredningen. RSV pekar på att det inte finns

individrelaterade inkomstuppgifter förrän i december året efter inkomståret. Ett

genomförande den 1 januari 1997 är enligt RSV väl optimistiskt.

Bostadsbidragsgrundande inkomst för egenföretagare

Utredningens förslag: I avvaktan på en med andra bidragssystem samordnad

utredning om inkomstberäkningar för näringsidkare bör inkomster från

näringsverksamhet i bostadsbidragssammanhang beräknas utifrån den taxerade in-

komsten ökad med årets avsättning till periodiseringsfonder minskat med årets

upplösning av periodiseringsfonder samt ökad med den del av avdrag för

pensionsförsäkring som överstiger 0,25 basbelopp.

 Remissinstansern: FKF anser att förslaget i någon mån kan avhjälpa de

felaktigheter som råder i dag. RFV och RRV anser att en översyn av

inkomstbegreppet bör företas.

Inkludera realisationsvinster i bidragsgrundande inkomst

Utredningens förslag: Under året uppkomna realisationsvinster inkluderas i den

bidragsgrundande inkomsten. Avdrag mot realisationsvinst får göras för

realisationsförluster som uppkommit under samma år. Inga undantag görs för rea-

lisationsvinster till följd av fastighetsförsäljning. Dock skall skattelag-

stiftningens regler om uppskov gälla.

 Remissinstanserna: Boverket, FKF, RFV, RRV och SABO tillstyrker förslaget. RRV

anser att förslaget minskar risken att bostadsbidraget används för att subven-

tionera privat förmögenhetsuppbyggnad.

Förmögenhetsprövning

Utredningens förslag: 15 % av den del av ett hushålls nettoförmögenhet som

överstiger 200 000 kronor vad avser makar och 100 000 kronor vad avser ensam-

stående inkluderas i bidragsgrundande inkomst. Förmögenhetsvärdet i den bostad

för vilken bidragstagaren sökt bostadsbidrag exkluderas. Likaså beaktas inte

skulder på bostad när nettoförmögenheten skall fastställas.

 Remissinstanserna: RRV och SABO tillstyrker förslaget. FKF anser det vara

orimligt och stötande att höga förmögenheter inte påverkar bostadsbidrag. Om

förmögenhet skall inkluderas måste lämnade uppgifter kunna kontrolleras. RSV

anger att verket inte kan tillhandahålla de förmögenhetsuppgifter som krävs för

prövningen. Dock bör den enskilde själv kunna lämna uppgifterna i ansökan om bo-

stadsbidrag. Boverket och RFV anser att gränsen för bidragsgrundande förmögenhet

skall sättas vid 800 000 kronor på grund av att lägre förmögenheter är svåra att

kontrollera. Boverket anser att generalklausulen bör tillämpas i större ut-

sträckning.

Förmögenhet i eget hem och bostadsrätt

Utredningens förslag: 5,6 % av taxeringsvärdet eller motsvarande inkluderas i

den bidragsgrundande inkomsten.

 Remissinstanserna: Hyresgästernas Riksförbund och SABO tillstyrker. FKF har

inga invändningar. RRV påtalar att förslaget minskar risken för att bostads-

bidrag används för att subventionera privat förmögenhetsuppbyggnad. RSV pekar på

att uppgifter om vilken fastighet som är sökandens bostad eller om värde på bo-

stadsrätt eller andel i bostadsförening/-aktiebolag inte kan hämtas från

skatteregistret. Bostadspolitiska utredningen anser att förslaget kan slå mot

barnfamiljer som är bosatta i bostadsrätter eller egna hem byggda under åren

1988-1993. RFV avstyrker och anser att förmögenhet i egnahem bör inkluderas i

den generella förmögenhetsprövningen.

Bidragsförskott och underhållsbidrag

Utredningens förslag: De som erhåller underhållsbidrag och/eller bidragsförskott

skall inkludera ett belopp (för närvarande 1 173 kronor) som motsvarar

bidragsförskottet för ett barn, samt de delar av underhållsbidraget som

överstiger bidragsförskottsnivån, i den bidragsgrundande inkomsten.

 Remissinstanserna: SABO tillstyrker. FKF anser att ett bidragsförskott bör

räknas in, dock inte underhållsbidrag därutöver. Förslaget kommer att drabba

ensamstående föräldrar. RFV anser inte att belopp som överstiger bidragsför-

skottsnivån bör beaktas. RRV anser att det finns starka skäl att inkludera

bidragsförskott och underhållsbidrag i BGI. Hyresgästernas Rikförbund anser att

förslaget med hänsyn till ensamståendes ekonomiska situation inte bör

genomföras. LO anser att förslaget inte bör genomföras då det kommer att leda

till ökade kostnader för socialbidragen. TCO pekar på att förslaget kommer att

drabba ensamstående.

Avdragregler för resor och övriga kostnader

Utredningens förslag: Reglerna för avdrag för resor och övriga kostnader skall

vara desamma inom bostadsbidragssystemet som inom inkomstskattesystemet.

 Remissinstanserna: RFV tillstyrker. FKF har inga invändningar. RRV delar

uppfattningen att likartade regler i olika system inom välfärdsområdet bör

eftersträvas, men anför att det i princip bör undvikas att en aktivitet,

exempelvis en arbetsresa, "subventioneras två gånger".

Bostadsbidrag till ungdomar under 29 år

Utredningens förslag: Bostadsbidraget till ungdomar utan barn slopas. För

studerande utan barn bör övervägas att utifrån en samlad bedömning beakta

bostadskostnaden i studiemedelssystemet.

 Remissinstanserna: SABO tillstyrker förslaget. Bostadspolitiska utredningen

ser fördelar med att stödet till studenternas boende hanteras inom ramen för

studiemedelssystemet. FKF anser att förslaget är rimligt med hänsyn till det

statsfinansiella läget. RFV har inget att erinra. RRV delar utredningens upp-

fattning. TCO accepterar att ungdomar med barn prioriteras men pekar på att det

finns risk för övervältringseffekter. Ungdomsstyrelsen delar utredningens all-

männa bedömning. Sveriges Förenade Studentkårer (SFS) anser att en analys av

effekter för dels studerande, dels de som inte studerar saknas. SFS efterlyser

ett helhetsgrepp på ungdomsfrågan. Boverket anser att det finns risk för att be-

sparingen är överskattad. Studiestödsutredningen menar att en tänkbar utformning

av stödet till bostadskostnader inom ramen för studiestödssystemet är ett extra

studielån. Ett nytt studiestödssystem kan emellertid inte träda i kraft förrän

tidigast den 1 juli 1997. Därmed skulle en mellanperiod uppstå från det att

ungdomsbostadsbidraget upphör till dess att kompenserande åtgärder kan införas.

Hyresgästernas Riksförbund avstyrker. LO pekar på att kostnaderna för

socialbidrag kommer att öka. SoS anser att risken är stor för övervältring på

socialbidrag.

Hushåll utan boendekostnad

Utredningens förslag Bidragsbelopp som överstiger boendekostnaden utbetalas ej.

De som inte har någon boendekostnad blir därmed ej heller berättigad till det

särskilda bidraget för hemmavarande barn.

 Remissinstanserna: FKF och RRV tillstyrker. RFV anser att nuvarande regler bör

behållas.

Begränsningar av den bidraggrundande bostadsytan

Utredningens förslag: Den bidragsgrundande bostadsytan begränsas enligt

följande:

För hushåll med ett barn högst 90 m2

För hushåll med två barn högst 110 m2

För hushåll med tre barn högst 130 m2

För hushåll med fyra barn högst 150 m2

För hushåll med fem eller fler barnhögst 170 m2

 För hushåll med en bostadsyta som överstiger dessa gränser fastställs den

bidragsgrundande boendekostnaden genom att den fulla boendekostnaden multiplice-

ras med kvoten mellan den högsta bidragsgrundande bostadsytan och bostadens yta.

Biytor räknas inte in. För hushåll med enbart umgängesrättsbarn används samma

ytgräns som för ett hemmavarande barn. För varje tillkommande umgängesrättsbarn

ökas ytgränsen med 10 kvm.

 Remissinstanserna: Boverket tillstyrker, men föreslår som alternativa åtgärder

antingen att en i förhållande till utredningens förslag begränsad ytgräns införs

och att de övre bostadskostnadsgränserna i systemet tas bort, eller att

ytgränserna differentieras mellan hyresrätt och bostadsrätt resp. egnahem. FKF

har inga invändningar. RFV, RRV och SABO tillstyrker förslaget. RRV och SABO

anger att det saknas skäl att subventionera mycket stort boende.

Bostadspolitiska utredningen anser att förslaget kan slå mot de hushåll som bor

i bostadsrätt eller egnahem tillhörande senare års produktion.

Regional differentiering av den övre boendekostnadsgränsen

Utredningens förslag: Den övre boendekostnadsgränsen sänks med 500 kronor för

alla utanför Stor-Stockholm och Stor-Göteborg.

 Remissinstanserna: RRV anser att förslaget ligger i linje med principen att

boende i stora bostäder inte bör subventioneras fullt ut. SABO tillstyrker en

differentiering av den övre boendekostnadsgränsen men motsätter sig en generell

sänkning. Bostadspolitiska utredningen anser att förslaget kan slå mot de

hushåll som bor i bostadsrätt eller egnahem tillhörande senare års produktion.

Boverket anser att byggnadsår och inte ort avgör kostnaden. FKF anser att

bostadsbidraget bör vara lika i hela landet. Hyresgästernas Riksförbund pekar på

att höga hyror även förekommer utanför storstäderna. LO ställer sig tveksam. RFV

framhåller att det snarare är byggnadsår som avgör hyreskostnaden.

Individuella inkomstgränser

Utredningens förslag: Den nuvarande inkomstgränsen för hushåll med barn, 117 000

kr, ersätts med individuella inkomstgränser för den sökande och den medsökande.

Den individuella inkomstgränsen skall vara 58 500 kronor för gifta/sammanboende.

För ensamstående skall gränsen vara 117 000 kr. För gifta/sammanboende fördelas

barnens inkomster lika mellan makarna.

 Remissinstanserna: RRV anser att förslaget bidrar till att stärka arbets-

linjen. RFV avstyrker och anser att förslaget innebär ett starkt incitament för

gifta och sammanboende att skenseparera. Svenska Kommunförbundet anser att det

är bra att arbetslinjen förstärks. LO anser att förslaget kan slå mot lågin-

komsttagare. TCO anser att förslaget slår orättvist om den ena sökanden i ett

förhållande har inkomster som reducerar bostadsbidrag, men sökandena tillsammans

har inkomster som ligger under inkomstgränsen. TCO anser att en spärr mot av-

räkning borde införas vid den inkomstgräns som gäller för ensamstående.

Bostadsbidrag för föräldrar med umgängesrätt

Utredningens förslag: De som enbart får bostadsbidrag för umgängesrättsbarn ges

bidrag med 50 % av boendekostnaden i det nedre boendekostnadsintervallet. I det

övre intervallet utgår ingen ersättning. För de som får bostadsbidrag för både

hemmavarande och umgängesrättsbarn höjs den övre boendekostnadsgränsen för varje

umgängesrättsbarn med ett belopp som är hälften så stort som höjningen för varje

ytterligare hemmavarande barn. Till föräldrar med enbart umgängesrätt skall

bostadsbidrag utgå enbart för bostäder på minst 2 rum och kök och en storlek på

minst 40 kvm.

 Remissinstanserna: RFV och SABO tillstyrker förslaget. FKF har inga invänd-

ningar och anser att det är viktig att bostaden är tillräckligt stor för um-

gänget. RRV anser att förslaget bidrar till att minska incitament till skensepa-

rationer. TCO accepterar förslag om minsta bostadsstandard, men påtalar att

kostnaderna för barnets boende kvarstår även då barnet inte vistas hos umgänges-

rättsföräldern. Hyresgästernas Riksförbund anser att umgängesrättsföräldrarna är

en viktig grupp att stödja. Många barn bor lika lång tid hos resp. förälder. LO

avstyrker förslaget och anser att krav på vistelsetid i stället bör införas.

Tillfälliga kostnadssänkande åtgärder

Utredningens förslag: Gränsen för inkomstprövning sänks tillfälligt. Den andel

av den bidragsgrundande boendekostnaden som ersätts sänks tillfälligt från t.ex.

75 % till 70 % respektive 50 % till 45 % eller med det antal procentenheter som

krävs för att besparingen skall uppgå till det belopp som erfordras. Den nedre

boendekostnadsgränsen höjs för gifta/sammanboende med barn. Det bidrag som

utbetalas sänks tillfälligt med samma belopp för alla bidragstagare. Alla

bidragstagare bör dock få behålla minst 100 kr.

 Remissinstanserna: Bostadspolitiska utredningen anser att kortsiktiga åtgärder

riskerar att försvåra administrationen och skada förtroendet för

bidragssystemet. Boverket instämmer i att det finns brister med tillfälliga

lösningar. FKF anser att det är bättre med långsiktiga lösningar. Hyresgästerna

Riksförbund anser att besparingarna måste ha långsiktigt perspektiv för att ge

trovärdighet. RFV avstyrker bl.a. mot bakgrund av de problem som utredningen

pekat på. RRV anser att regeringen i första hand bör överväga lösningar som kan

uppfattas som långsiktigt stabila. Svenska Kommunförbundet är kritiskt mot till-

fälliga besparingar och anser att övervältringseffekter för dessa förslag bör

beräknas. SABO avstyrker samtliga förslag. TCO avstyrker och anser att förslagen

borde genomsyras av långsiktighet och stabila regler.

Övriga frågor

Administrationskostnader

RFV har beräknat kostnader för tillverkning av ADB-system, tillämpningsföre-

skrifter, utbildning, information m.m. till 15 miljoner kronor. Under 1994-1995

har behovet av resurserna varit avsevärt större än vad som beräknats och till-

delats kassorna. Vid förändring av bostadsbidragssystemet måste resursbehovet

för framtiden grundas på det behov som funnits för åren 1994 och 1995 och det

behov som finns innevarande år 1996. RSV framhåller att merkostnader kommer att

uppstå på grund av förfrågningar dels från bidragstagarna, dels från försäk-

ringskassorna.

Direktutbetalning till hyresvärd

SABO föreslår en direktutbetalning av bostadsbidrag till hyresvärd. Svenska Kom-

munförbundet stödjer SABO:s förslag.

 58

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 mars 1996

Närvarande: statsrådet Hjelm-Wallén, ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN], Pe-

terson,[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN], Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet Hedborg

Regeringen beslutar proposition 1995/96:186 Nya regler för bostadsbidrag.

 59

Rättsdatablad

-------------------------------------------------------

Författningsrubrik Bestämmelser som Celexnummer för

 inför, ändrar, upp- bakomliggande

 häver eller upp- EG-

 repar ett regler

 normgiv-

 ningsbemyndigande

-------------------------------------------------------

Lag om ändring i 9, 12, 22 §§

lagen (1993:737)

om bostadsbidrag

 60