Regeringens proposition 1990/91:122

om biskoparna i kyrkomötet, m. m.

Prop. 1990/91:122

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen. Föredragande vid regeringssammanträde har varit statsrådet Wallslröm.

Stockholm den 7 mars 1991 På regeringens vägnar Odd[REDACTED_EFTERNAMN]

Margot[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås vissa ändringar i fråga om biskoparnas ställning i kyrkomötet och om behörighetskraven för alt utnämnas på tjänster som biskop eller biträdande biskop. Förslagen innebär i huvudsak följande.

De som innehar tjänster som biskop eller biträdande biskop skall när­vara vid kyrkomötets sammaniräden. De får väcka motioner, delta i kyrkomötets överläggningar och ställa yrkanden, men delta i besluten bara om de är ledamöter av kyrkomötet.

I likhet med vad som gällde före den 1 januari 1989 skall den som utnämns till biskop inte behöva vara prästvigd. Detsamma skall gälla för den som utnämns till biträdande biskop.

Förslagen föranleder ändringar i lagen (1982:942) om svenska kyrkan och i prästanställningslagen (1988:184). Ändringarna avses träda i kraft den I juni 1991.

1    Riksdagen 1990/91. 1 saml Nr 122

Som elt led i en försöksverksamhet har denna proposition utformats på ett nyll sätt. Den nya utformningen syftar till att vinna erfarenhe­ter för en eventuell övergång till en ändamålsenligare utformning av regeringens förslag m. m. lill riksdagen.

Det regeringen vill att riksdagen skall ta ställning till redovisas i propositionen under rubriken Ärendel lill riksdagen, som alltså mot­svarar den tidigare rubriken Hemställan.

Prop. 1990/91:122

Proposition om biskoparna i kyrkomötet, m. m.

pp- 

1990/91:122

1  Inledning

1982 års kyrkomötesreform (prop. 1981/82:192, KU 1982/83:2, rskr. 2 och skr. 1982:2, 1 SäU 1, kskr. 28) innebar bl. a. att biskoparna inle längre skulle vara självskrivna ledamöter av kyrkomötet. I slällel ålades biskopar­na närvaroplikl med räll atl della i kyrkomötets överläggningar, men delta i beslulen bara om de är ledamöler av kyrkomötet.

I enlighet med vad som uttalades i samband med riksdagsbehandlingen av kyrkomötesreformen har reformen utvärderats. Sålunda beslutade re­geringen i oktober 1986 alt tillsälta en särskild utredare (generalsekreteraren Sören[REDACTED_EFTERNAMN] t.o.m. den 9 april 1987, därefter generaldirektören Peder Törnvall) för att göra en utvärdering och analys av kyrkomötesreformens tillämpning.

Resultatet av utvärderingen har redovisats dels i rapporten (Ds C 1987:13) Läroansvar i kyrkan teologisk belysning, som var en rapport från en arbetsgrupp vid de leologiska fakulteterna, dels i rapporten (Ds 1989:58) Kyrkomötesreformen en utvärdering. Den senare rappor­ten har remissbehandlals. För kännedom och evenluelll beaktande i sam­band med remissbehandlingen fogades förutom den förstnämnda rapporten (Ds C 1987:13) och riksrevisionsverkels rapport (1987:1529) Den rikskyrk­liga organisationen Utvärdering av vissa ekonomiska frågor också riks-skatteverkels promemoria den 11 maj 1987 angående erfarenheter från 1986 års val till kyrkomötet tillsammans med en sammanställning av remissytt­randena över promemorian.

En förteckning över remissinstanserna och en sammanställning av deras yttranden fmns intagen i svenska kyrkans centralstyrelses skrivelse lill 1990 års kyrkomöte (CsSkr 1990:9) med förslag till vissa förändringar rörande kyrkomötet, m. m.

1990 års kyrkomöte har i skrivelse till regeringen (kskr. 1990:6) hem­ställt att riksdagen föreläggs förslag om sådana ändringar i lagen (1982:942) om svenska kyrkan (omtryckt 1988:1429, ändrad senast 1990:298) som innebär dels all biskoparna i kyrkomötet ges rätt atl framställa förslag, dels atl biträdande biskopen i Uppsala stift åläggs närvaroplikt i kyrkomötet saml i övrigt ges samma yttrande- och förslags­rätt som sliflsbiskoparna.

1990 års kyrkomöte har också anhållit om ändringar av föreskrifterna i prästanställningslagen (1988:184, ändrad senast 1990:301) om behörig-helskraven för tillsättning av biskopstjänster (kskr. 1990:2).

Kyrkomötets skrivelser finns fogade till propositionen som bilagorna I och 2.

Regeringen tar på grundval av kyrkomötets skrivelser i det följande upp frågorom biskoparnas slällning i kyrkomötet i avsnilt 2 och om behörighet att utnämnas till biskopstjänster i avsnitt 3.

I övrigt anser vi att den gjorda utvärderingen av kyrkomötesreförmen och de i sammanhanget remitterade rapporterna inte föranleder någon yllerligare åtgärd från vår sida.

2 Biskoparnas ställning i kyrkomötet

Prop. 1990/91:122

Regeringens förslag: De som innehar tjänster som biskop i svenska kyrkan skall också i fortsättningen ha närvaroplikt i kyrkomötet.

Fömtom rätt att delta i kyrkomötets överläggningar skall bisko-pama också få framställa förslag, men delta i beslulen bara om de är ledamöter av kyrkomötet.

Detsamma skall gälla för den som innehar en tjänst som biträdan­de biskop.

Kyrkomötet skall också behandla kyrkliga ärenden som har väckts genom motion av den som innehar en tjänst som biskop eller biträdande biskop.

Förslaget genomförs genom ändringar i 5 och 6 §§ lagen om svens­ka kyrkan.

1990 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag motsvarar i huvudsak vårt (CsSkr 1990:9, 2KL4, kskr. 6).

Skälen för regeringens förslag

Stiftsbiskopar

Biskoparna har en särställning inom svenska kyrkan genom sitt ansvar för frågor som hänger samman med kyrkans lära. 1982 års kyrkomötesreform innebar bl.a. alt ett kyrkomöte med en bredare förankring och med en mera demokratisk uppbyggnad skulle tillskapas. I samband med reformen diskuterades därför frågan om biskoparnas självskrivenhet. Man var dock inte beredd att bryta den gmndläggande principen att bara fritt valda ledamöter skall ingå i ett organ av det nya kyrkomötets karaktär.

Genom biskoparnas närvaroplikt och yttranderätt skulle garantier ska­pas för att debatten före kyrkomötets beslut i t. ex. lärofrågor tillfördes den sakkunskap som biskoparna besitter. Av samma skäl får kyrkomötet enligt 32 § lagen (1982:943) om kyrkomötet (ändrad senast 1990:299) besluta atl en eller flera biskopar, även om de inte är ledamöter i kyrkomötet, får delta i ett utskotts överläggningar men inte delta i besluten (jfr prop.

1981/82:192s. 26foch70 0.

Enligt 4 kap. 17 § kyrkliga kungörelsen (SKFS 1983:4) om arbetsord­ning för kyrkomötet (ändrad senast SKFS 1990:2) ingår vidare biskoparna tillsammans med åtta av kyrkomötet valda ledamöter i kyrkomötets läro­nämnd. Läronämnden har till uppgift all som ett led i kyrkomötets bered­ning av ärendena avge yttranden i ärenden som avser svenska kyrkans lära, det kyrkliga ämbetet, svenska kyrkans böcker eller svenska kyrkans sakrament, gudstjänst och handlingar.

Efter genomförandel av kyrkomötesreformen har frågan om etl själv­skrivet ledamotskap för biskoparna i kyrkomötet tagits upp vid flera olika tillfällen, bl.a. i motioner till 1983, 1985 och 1988 års kyrkomöten. Vid kyrkomötena år 1985 och 1988 bifölls motionerna.

Med anledning av bl.a. svenska kyrkans centralstyrelses skrivelse Prop. 1990/91:122 (CsSkr 1990:9) med förslag till vissa förändringar rörande kyrkomötet, m.m. behandlade 1990 års kyrkomöte frågan om biskoparnas ställning i kyrkomötet. Kyrkomötet beslöt därvid (kskr. 6) att hos regeringen hem­ställa om sådana lagändringar som innebär att biskoparna i kyrkomötet ges rätt all framställa förslag. Kyrkomötet gick därmed emot centralstyrel­sens förslag. Centralstyrelsen hade nämligen med knapp majoritet föresla­git att biskoparna och den biträdande biskopen i Uppsala stift skulle bli självskrivna ledamöler i kyrkomötet.

Biskoparna är de främsta företrädarna för läroämbetet. 1 denna egen­skap har de betydelsefulla uppgifter också när det gäller behandlingen av många av de frågor som det ankommer på kyrkomötet att besluta om. Enighet råder om atl deras ställning i kyrkomötet därför bör stärkas. Kyrkomötet har ansett att det bör ske genom alt biskoparna ges förslags-och motionsrätt. En majoritet av ledamöterna har avvisat ett självskrivet ledamotskap med hänvisning till att endast fritt valda ledamöter bör ingå i en beslutande församling av det slag kyrkomötet är.

Regeringen har för sin del ingen erinran mol alt biskoparnas ställning förändras på del sätt som kyrkomötet har föreslagit. De bör alltså ges förslags- och molionsrätt i kyrkomötet.

Biträdande biskop

Riksdagen beslöt under hösten 1989 om ändringar i bl.a. prästanställ­ningslagen för att göra det möjligt att avlasta ärkebiskopen vissa av hans uppgifter som biskop i Uppsala stift (prop. 1989/90:11, KU 17, rskr. 47). Regeringen har därefter under år 1990 inrättat och tillsatt en tjänst som biträdande biskop i Uppsala stift.

I samband med lagändringarna om biträdande biskop togs inte ställning till frågan om tjänsteinnehavarens ställning i kyrkomötet. 1990 års kyrko­möte har på förslag från svenska kyrkans centralstyrelse hemställt att den biträdande biskopen skall jämställas med övriga biskopar i kyrkomötet (CsSkr 1990:9, 2KL4, kskr. 6).

I likhet med kyrkomötet anser vi att den som innehar en tjänst som biträdande biskop bör åläggas samma närvaroplikt saml ges samma ytt­rande- och förslagsrätt i kyrkomötet som sliflsbiskoparna. Det får ankom­ma på kyrkomötet att genom kyrklig kungörelse meddela de föreskrifter som behövs i fråga om biträdande biskopens möjlighet alt ta del i kyrko­mötets beredning av dess ärenden.

Ikraftträdande m. m.

Våra förslag om stiftsbiskoparnas och den biträdande biskopens ställning i kyrkomötet medför ändringar i 5 och 6 §§ lagen om svenska kyrkan.

För att göra det möjligl för biskoparna att kunna väcka motioner redan till 1991 års kyrkomöte börden nya lagstiftningen träda i kraft redan den I juni 1991. Några särskilda övergångsbestämmelser behövs dock inte.

Förslagen förutses inte innebära några kostnadskonsekvenser.

3 Behörighet till biskopstjänster

Prop. 1990/91:122

Regeringens förslag: Den som inle är prästvigd skall vara behörig att utnämnas på tjänster som biskop och biträdande biskop.

Förslaget genomförs genom ändringar i  17§ prästanställnings­lagen.

1990 års kyrkomöte: Kyrkomötets förslag motsvarar i huvudsak vårt (CsSkr 1990:5, 2KL2, kskr. 2).

Skälen for regeringens förslag: Enligt 17 § andra styckel prästanställ­ningslagen gäller atl en prästtjänst bara får lillsällas med den som får utöva del kyrkliga ämbetet.

Kyrkomötet fick år 1989 möjligheter att genom kyrklig kungörelse med­dela föreskrifter om det kyrkliga ämbetet (jfr prop. 1987/88:31 avsnitt 4). Kyrkomötet har i kyrkliga kungörelsen (SKFS 1989:8) om behörighet att utöva prästämbetet som en huvudregel föreskrivit att bara den som i svenska kyrkans ordning har vigts till präst är behörig att utöva ämbetet.

Med anledning av svenska kyrkans centralstyrelses skrivelse (Cs 1990:5) om vissa frågor rörande svenska kyrkans prästtjänster beslöt 1990 års kyrkomöte (kskr. 2) att hos regeringen hemställa om sådana ändringar i prästanställningslagen att en icke prästvigd person blir behörig att tillsättas på en biskopstjänst.

De behörighetsvillkor för prästtjänster i prästanställningslagen, som kyrkomötet har önskat få ändrade, har sin motsvarighet i 6 § den numera upphävda lagen (1957:577) om prästval, där del bland annat föreskrevs att "till prästeriig tjänst får ifrågakomma endast den som äger utöva prästäm­betet".

Prästanställningslagen trädde i kraft den 1 juli 1989 och ersatte då prästvalslagen. Emellertid blev den nya lagen tillämplig förutom på präster i svenska kyrkan som har anställning i territoriella pastorat och stiftssamfälligheter - också på biskopar med anställning i svenska kyrkan. Det behörighetskrav för biskopstjänster som fördes in genom prästanställ­ningslagen kom till efter förslag av kyrkommittén (SOU 1986:17 och 18). Kommittén angav inga särskilda skäl för sitt förslag i denna del. Såsom andra kyrkolagsutskottet (2KL 1990:2) konstaterar uppmärksammades det nytillkomna behörighetskravet för biskopar inte vare sig av remissinstan­serna i sina yttranden över betänkandet eller av kyrkomötet i sitt yttrande över lagförslaget (KL 1987:5).

Den ordning som lidigare har gällt i fråga om behörighet lill biskops­tjänster bör, såsom kyrkomötet har föreslagit, återinföras. Vi föreslår därför att 17 § andra stycket prästanställningslagen ändras så att också den som inle är behörig att utöva det kyrkliga ämbetet som präst blir behörig att utnämnas på en tjänst som biskop eller biträdande biskop. Ändringen innebär också att prästvigning inte blir ett krav för valbarhet vid bis­kopsval.

Den nya lagstiftningen bör träda i kraft den 1 juni 1991. Några särskilda

övergångsbestämmelser behövs inte. Förslaget förutses inte innebära någ-     Prop. 1990/91: 122 ra kostnadskonsekvenser.

4 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad som anförts har inom civildepartementet upprättats förslag till

1.     lag om ändring i lagen (1982:942) om svenska kyrkan,

2.     lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184).

5 Ärendet till riksdagen

Med hänvisning till det anförda föreslår regeringen att riksdagen

dels i den ordning som anges i punkt 9 första stycket övergångsbestäm­melserna till regeringsformen antar förslaget till lag om ändring i lagen (1982:942) om svenska kyrkan,

dels antar förslaget till lag om ändring i prästanställningslagen (1988:184).

Propositionens lagförslag

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1982:942) om svenska kyrkan

Härigenom föreskrivs att 5 och 6 §§ lagen (1982:942) om svenska kyr­kan' skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:122

Propositionens

lagforslag

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

5§ Kyrkomötet sammanträder varje år.

Biskoparna i stiften skall närvara vid kyrkomötets sammanträden och får deltaga i kyrkomötets över­läggningar, men i besluten endast om de är ledamöter av kyrkomötet.

De som innehar tjänster som bis­kop eller biträdande biskop i svens­ka kyrkan skall närvara vid kyrko­mötets sammanträden och får delta i kyrkomötets överläggningar och framställa förslag, men delta i be­sluten endast om de är ledamöter ay kyrkomötet.

6§

Kyrkomötet skall behandla ären­den som riksdagen eller regeringen överlämnar till kyrkomötet.

Kyrkomötet skall behandla ären­den som riksdagen eller regeringen överlämnar till kyrkomötet samt kyrkliga ärenden som väcks av nå­gon av kyrkomötets ledamöter ge­nom motion eller av organ sotn en­ligt lag har tillsatts av kyrkomötet.

   Kyrkomötet skall också behandla kyrkliga ärenden som väcks genom motion av någon av kyrkomötets le­damöter eller av den som innehar en tjänst som biskop eller biträdande biskop. Detsamma gäller kyrkliga ärenden som väcks av ell organ som enligt lag har tillsatts av kyrkomö­tet. Kyrkomötet får besluta i frågor som anges i grundlag eller i annan lag. I övrigt får kyrkomötet besluta om yttranden och framställningar till rege­ringen.

Denna lag träder i kraft den 1 juni 1991.

Lagen omtryckt 1988:1429.

2 Förslag till

Lagom ändring i prästanställningslagen (1988:184)

Härigenom föreskrivs att 17 § prästanställningslagen (1988:184) skall ha följande lydelse.

Prop. 1990/91:122

Propositionens

lagförslag

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

17§

Av lagen (1982:942) om svenska kyrkan framgår att endast den som bekänner svenska kyrkans lära får tillsättas på en prästtjänst.

En prästtjänst får tillsättas endast med den som får utöva det kyrkliga ämbetet.

En prästtjänst får tillsättas endasl med den som får utöva det kyrkliga ämbetet som präst. Della gäller dock inte för tjänster som biskop el­ler biträdande biskop.

Denna lag träder i kraft den 1 juni 1991.

Kyrkomötet

KYRKOMÖTETS SKRIVELSE 1990:2

P''°P- ' ''   2

Bilaga 1

REGERINGEN

Andra kyrkolagsutskottets betänkande 1990:2 om vissa frågor rörande svenska kyrkans prästtjänster

Med överlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla alt kyrkomötet den 29 augusti 1990 bifallit vad utskottet hemställt.

Stockholm den 29 augusti 1990

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

/Bengt TörneU

10

Kyrkomötet

KYRKOMÖTETS SKRIVELSE 1990:6

"""P-     * 

Bilaga 2

REGERINGEN

Andra kyrkolagsutskottets betänkande 1990:4 om kyrkomötet, m. m.

Med överlämnande av nämnda betänkande får jag anmäla att kyrkomötet den 30 augusti 1990 bifallit vad utskottet hemställt.

Stockholm den 30 augusti 1990

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

/Bengt TörneU

II

Civildepartementet

Pwp. 1990/91:122

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 7 mars 1991

Närvarande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Hjelm-Wallen, S.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], G.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] anmäler frågor om lagstiftning otn biskoparna i kyrkomötet, m. m.

Regeringen beslutar att genom proposition lämna förslag till riksdagen om biskoparna i kyrkomötet, m. m. i enlighet med bilagan lill detta proto­koll.

Ur protokollet: Maud[REDACTED_EFTERNAMN]

12

Proposition om biskoparna i kyrkomötet, rh. m.

Pop-1990/91:122

Innehållsförteckning

Propositionens huvudsakliga innehåll ....................... 

.... 

I

1

Inledning.......................................... ;............. 

... 

3

2

Biskoparnas ställning i kyrkomötet  ....................... 

... 

4

3

Behörighet tiU biskopstjänster............................ ,.

6

4

Upprättade lagförslag......................................... 

... 

7

5

Ärendet ti|! riksdagen................. ;............... ..:...

7

Propositionens lagförslag.............................. ..... ....-..,.

8

Bilaga 1 Kyrkomötets skrivelse 1990;2................... ,..

10

Bilaga 2 Kyrkomötets skrivelse i 990:6  ..,,,.....:......... 

.. 

11

Utdrag ur regeringsprotokollet den 7 niars 1991.......... 

.. 

12

Norstedts Tryckeri, Stockholm 1991                                                                                                                       13