Regeringens proposition

 1993/94:31

 Rätt för enskild utbildningsanordnare att besluta

 i fråga om förmåner och ledighet för vapenfria

 tjänstepliktiga

 Regeringen överlämnar denna proposition till

 riksdagen.

 Stockholm den 30 september 1993

 På regeringens vägnar

 Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Anders[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Försvarsdepartementet)

 Propositionens huvudsakliga innehåll

 Propositionen innehåller förslag till ändring i

 lagen (1966:413) om vapenfri tjänst.

 Enligt förslaget får det överlämnas till ett bolag,

 en förening eller en stiftelse som anordnar

 vapenfri tjänst att fatta beslut i fråga om

 förmåner och ledighet för vapenfria

 tjänstepliktiga.

 Vidare föreslås att bilagan till sekretesslagen

 (1980:100) ändras så att enskilda

 utbildningsanordnare jämställs med myndigheter vid

 prövning av frågor om förmåner eller ledighet för

 vapenfria tjänstepliktiga. Därmed blir

 handlingsoffentligheten tillämplig vid

 utbildningsanordnarnas prövning av dessa ärenden.

 Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari

 1994.

 Innehållsförteckning

 1 Förslag till riksdagsbeslut3

 2 Lagtext

 2.1 Förslag till lag om ändring i lagen

 (1966:413) om vapenfri tjänst4

 2.2 Förslag till lag om ändring i

 sekretesslagen

 (1980:100)................5

 3 Ärendet och dess beredning11

 4 Bakgrund och gällande rätt12

 5 Behov av ändring ....14

 6 Skall enskilda utbildningsanordnare få utöva

 myndighet mot vapenfria?17

 7 Specialmotivering....24

 Bilaga 1 Försvarsdepartementets promemoria

 .....................25

 Bilaga 2 Förteckning över de remissinstanser som

 avgett

 yttrande över Försvarsdepartementets promemoria

 .....................44

 Bilaga 3 Remissammanställning

 .....................45

 Bilaga 4 Lagrådsremissens lagförslag

 .....................49

 Bilaga 5 Lagrådets yttrande56

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

 .....................57

 1 Förslag till riksdagsbeslutRegeringen föreslår

 att riksdagen

 antar regeringens förslag till

 - lag om ändring i lagen (1966:413) om

 vapenfri tjänst,

 - lag om ändring i sekretesslagen

 (1980:100).

 2 Lagtext

 Regeringen har följande förslag till lagtext.

 2.1 Förslag till

 Lag om ändring i lagen (1966:413) om

 vapenfri tjänst

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen

 (1966:413) om

 vapenfri tjänst skall ha följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen

 lydelse

 2 § 1

 Vapenfri tjänstepliktig Vapenfri tjänstepliktig

 skall fullgöra tjänst i skall fullgöra tjänst i

 verksamhet, som är verksamhet, som är

 betydelsefull för betydelsefull för sam-

 samhället under hället under beredskap

 beredskap och krig. och krig. Tjänsten skall

 Tjänstgöringen skall ske fullgöras hos någon

 hos statlig, kommunal statlig eller kommunal

 eller landstingskommunal myndighet, hos någon

 myndighet eller hos myndighet hos ett

 bolag, förening eller landsting eller hos

 stiftelse som regeringen bolag, förening eller

 bestämmer. stiftelse som regeringen

 bestämmer.

 Det får överlämnas till

 ett bolag, en förening

 eller en stiftelse som

 avses i första stycket

 att fatta beslut i fråga

 om förmåner och ledighet

 för vapenfria tjänste-

 pliktiga som fullgör

 vapenfri tjänst hos

 bolaget, föreningen eller

 stiftelsen.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994.

 1 Senaste lydelse 1991:719.

 2.2 Förslag till

 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs att bilagan till

 sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande

 lydelse.

 Bilaga 2

 Nuvarande lydelse

 I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad

 som föreskrivs

 i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av

 handlingar hos myndighet

 i tillämpliga delar gälla också handlingar hos

 något av de organ som

 nämns nedan i den mån handlingarna hör till där

 angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges

 i förekommande fall med hänvisning till numret i

 Svensk författningssamling (SFS) på den författning

 med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt

 organet.

 Organ

 Verksamhet

 Folkbildningsrådet fördelning av statsbidrag

 Folkbildningsförbundet mellan folkhögskolor och

 Handelshögskolan i studieförbund (SFS

 Stockholm 1976:1046)

 Radiotjänst i Kiruna fördelning av statliga

 Aktiebolag medel mellan

 Kungliga Skogs- och länsbildningsförbunden

 Lantbruks- för stöd till

 akademien kulturverksamhet genom

 Kungliga Svenska ideella föreningar (SFS

 Aeroklubben 1976:1046)

 1 Lagen omtryckt statligt stöd i form av

 1992:1474. utbildningsbidrag för

 2 Senaste lydelse doktorander (SFS

 1993:337. 1976:1046)

 ärenden om TV-avgifter

 (SFS 1989:41)

 prövning av anställnings-

 Nuvarande lydelse och arbetsvillkor och

 Organ andra frågor som rör

 statligt reglerad

 Länsbildningsförbunden anställning hos akademien

 Musikaliska akademien besiktning och tillsyn av

 luftfartyg samt utfärdan-

 de och förnyande av

 luftvärdighetsbevis (SFS

 1957:297)

 Verksamhet

 statligt stöd till

 kulturverksamhet genom

 ideella föreningar (SFS

 1976:1046)

 statligt stöd till

 utbildnings- och

 utgivningsverksamhet (SFS

 1976:1046 och 1992:318)

 Notarius publicus all verksamhet som

 Regleringsföreningen Notarius publicus (SFS

 Svensk fisk, ekonomisk 1981:1363)

 förening statligt stöd i

 Riksprovplatserna marknadsreglerande syfte

 Aktiebolaget Svensk (SFS 1974:226)

 Anläggningsprovning, kontroll som

 Aktiebolaget Svensk riksprovplats

 Bilprovning och (SFS 1992:1119)

 Apoteksbolaget förvaltning av statligt

 Aktiebolag reglerade räntebärande

 Statens lån för bostadsändamål

 Bostadsfinansieringsaktie-som beviljats under

 bolag, SBAB medverkan av

 Stiftelsen Svenska Bostadsstyrelsen eller

 institutet länsbo-

 Stiftelsen Svensk-norska stadsnämnd samt frågor om

 samarbetsfonden lån enligt förordningen

 Stiftelsen Lantbrukarnas (1989:858) om

 skörde- ersättningslån för

 skadeskydd bostadsändamål (SFS

 Stiftelserna Nordiska 1993:336)

 museet, all verksamhet

 Riksutställningar, statligt stöd i form av

 Stockholms stipendier (SFS 1992:318)

 internationella prövning av ärenden om

 fredsforskningsinstitut skörde-

 (SIPRI), Tekniska museet skadeskydd (SFS 1988:89)

 och WHO Collaborating prövning av anställnings-

 Center on International och arbetsvillkor och

 Drug Monitoring andra frågor som rör

 statligt reglerad

 anställning hos

 Nuvarande lydelse stiftelsen (SFS 1992:318)

 Organ

 Svenska föreningen Verksamhet

 Norden

 Svenska institutet i Rom statligt stöd i form av

 Svenska språknämnden bidrag till resor och

 stipendier (SFS

 1976:1046)

 statligt stöd i form av

 stipendier

 prövning av anställnings-

 och arbetsvillkor och

 andra frågor som rör

 statligt reglerad

 anställning hos nämnden

 (SFS 1992:318)

 Föreslagen lydelse

 I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad

 som föreskrivs

 i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av

 handlingar hos myndighet

 i tillämpliga delar gälla också handlingar hos

 något av de organ som

 nämns nedan i den mån handlingarna hör till där

 angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges

 i förekommande fall med hänvisning till numret i

 Svensk författningssamling (SFS) på den författning

 med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt

 organet.

 Organ

 Verksamhet

 Bolag, förening eller prövning av frågor om

 stiftelse som enligt förmåner och ledighet för

 regeringens bestämmande en vapenfri tjän-

 anordnar vapenfri tjänst stepliktig (SFS 1966:413

 Folkbildningsrådet och

 Folkbildningsförbundet 1993:000)

 Handelshögskolan i fördelning av statsbidrag

 Stockholm

 mellan folkhögskolor och

 Radiotjänst i Kiruna studieförbund (SFS

 Aktiebolag 1976:1046)

 Kungliga Skogs- och fördelning av statliga

 Lantbruks- medel mellan

 akademien länsbildningsförbunden

 för stöd till

 Kungliga Svenska kulturverksamhet genom

 Aeroklubben ideella föreningar (SFS

 1976:1046)

 Länsbildningsförbunden statligt stöd i form av

 utbildningsbidrag för

 doktorander

 (SFS 1976:1046)

 ärenden om TV-avgifter

 (SFS 1989:41)

 prövning av anställnings-

 och arbetsvillkor och

 andra frågor som rör

 statligt reglerad

 anställning hos akademien

 besiktning och tillsyn av

 luftfartyg

 samt utfärdande och

 förnyande av luft-

 värdighetsbevis (SFS

 1957:297)

 statligt stöd till

 kulturverksamhet genom

 ideella föreningar (SFS

 1976:1046)

 Föreslagen lydelse

 Organ

 Verksamhet

 Musikaliska akademien statligt stöd till ut-

 bildnings- och

 utgivningsverksamhet (SFS

 1976:1046 och 1992:318)

 Notarius publicus

 Regleringsföreningen all verksamhet som

 Svensk fisk, ekonomisk Notarius publicus (SFS

 förening 1981:1363)

 Riksprovplatserna statligt stöd i

 Aktiebolaget Svensk marknadsreglerande syfte

 Anläggningsprovning, (SFS 1974:226)

 Aktiebolaget Svensk kontroll som

 Bilprovning och riksprovplats

 Apoteksbolaget (SFS 1992:1119)

 Aktiebolag förvaltning av statligt

 Statens reglerade räntebärande

 Bostadsfinansierings- lån för bostadsändamål

 aktiebolag, SBAB som beviljats under med-

 Stiftelsen Svenska verkan av

 institutet Bostadsstyrelsen eller

 Stiftelsen Svensk-norska länsbo-

 samarbetsfonden stadsnämnd samt frågor om

 Stiftelsen Lantbrukarnas lån enligt förordningen

 skörde- (1989:858) om

 skadeskydd ersättningslån för bos-

 Stiftelserna Nordiska tadsändamål (SFS

 museet, Riksut- 1993:336)

 ställningar, Stockholms all verksamhet

 internationella statligt stöd i form av

 fredsforskningsinstitut stipendier (SFS 1992:318)

 (SIPRI), Tekniska museet prövning av ärenden om

 och WHO Collaborating skörde-

 Center on International skadeskydd (SFS 1988:89)

 Drug Monitoring prövning av anställnings-

 Svenska föreningen och arbetsvillkor och

 Norden andra frågor som rör

 Föreslagen lydelse statligt reglerad

 anställning hos

 Organ stiftelsen (SFS 1992:318)

 Svenska institutet i Rom statligt stöd i form av

 Svenska språknämnden bidrag till resor och

 stipendier (SFS

 1976:1046)

 Verksamhet

 statligt stöd i form av

 stipendier

 prövning av anställnings-

 och arbetsvillkor och

 andra frågor som rör

 statligt reglerad

 anställning hos nämnden

 (SFS 1992:318)

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994.

 3 Ärendet och dess beredningEnligt 2 § lagen

 (1966:413) om vapenfri tjänst (vapenfrilagen) skall

 vapenfri tjänst anordnas för vapenfria

 tjänstepliktiga (vapenfria) hos statlig, kommunal

 eller landstingskommunal myndighet eller hos bolag,

 förening eller stiftelse som regeringen bestämmer.

 Vid vapenfri tjänstgöring utövas myndighet i olika

 sammanhang mot de vapenfria. Så sker bl.a. vid

 beslut om tillrättavisning och vid tillämpning av

 föreskrifter för ledighet och vid bestämmande av

 förmåner.

 Bolag, förening eller stiftelse, som är enskilda

 rättssubjekt, får inte utan lagstöd handha

 förvaltningsuppgifter som innebär

 myndighetsutövning mot enskilda. I dag finns inte

 något lagstöd som ger enskilda utbildningsanordnare

 rätt att utöva myndighet mot vapenfria. I stället

 handlägger Vapenfristyrelsen, som är en central

 förvaltningsmyndighet med ansvar för den vapenfria

 tjänstgöringen, ärenden som utgör

 myndighetsutövning mot sådana vapenfria som

 tjänstgör hos enskilda rättssubjekt.

 Vapenfristyrelsen har däremot utnyttjat den rätt

 man har enligt författning att överlämna till

 utbildningsmyndigheter att handlägga ärenden om

 förmåner och ledighet.

 Vapenfristyrelsen har i en skrivelse den 10

 februari 1993 till regeringen hemställt att

 styrelsen får överlämna till bolag och andra

 privaträttsliga subjekt att utöva förvaltning

 innebärande myndighetsutövning mot vapenfria (dnr

 Fo93/298/CIV).

 I en departementspromemoria (dnr FO93/298/CIV)

 föreslås att Vapenfristyrelsen bemyndigas att

 överlåta åt enskilda utbildningsanordnare att

 handlägga dessa slags ärenden samt ärenden om

 tillrättavisning av vapenfria. Promemorian finns i

 bilaga 1.

 Promemorian har remissbehandlats. En förteckning

 över remissinstanserna finns i bilaga 2. En samman-

 ställning av remissyttrandena finns i bilaga 3.

 Remissyttrandena finns tillgängliga hos

 Försvarsdepartementet, dnr FO93/298/CIV.

 Lagrådet

 Regeringen beslutade den 2 september 1993 att

 inhämta Lagrådets yttrande över de lagförslag som

 finns i bilaga 4.

 Lagrådet har i sitt yttrande lämnat förslagen utan

 erinran. Lagrådets yttrande finns i bilaga 5.

 Lagrådets granskning har föranlett vissa

 redaktionella ändringar av remissens lagförslag.

 4 Bakgrund och gällande rättVapenfristyrelsen

 bestämmer med stöd av 9 § kungörelsen (1966:414)

 med vissa bestämmelser om vapenfri tjänst

 (vapenfrikungörelsen) vid vilka myndigheter den

 vapenfria tjänsten skall anordnas. Vapenfri tjänst

 anordnas för närvarande hos 16 olika myndigheter.

 Av dessa är tolv myndigheter hos landsting och

 kommuner. Övriga myndigheter är de statliga

 förvaltningsmyndigheterna Statens räddningsverk,

 Banverket, Styrelsen för u-landsutbildning i Sandö

 och affärsverket Luftfartsverket.

 Av 9 § kungörelsen framgår vidare att vapenfri

 tjänst dessutom får anordnas hos Svenska röda

 korset, Sveriges civilförsvarsförbund, Sveriges

 kristna ungdomsråd och hos sådana aktiebolag inom

 total-

 försvaret där staten ensam har ett bestämmande

 inflytande.

 Den 1 januari 1992 ombildades det statliga

 affärsverket Statens vattenfallsverk till ett

 bolag, Vattenfall AB. Av regeringens proposition

 1990/91:87 om näringspolitik för tillväxt framgår

 att bolagiseringen av de statliga affärsverken var

 en av de åtgärder som vidtogs för utveckling av

 statens affärsdrivande verksamhet.

 Inför den statliga bolagiseringsreformen framhölls

 från statsmakterna att det var angeläget att de

 statliga affärsverk som utbildade vapenfria, t.ex.

 Vattenfallsverket, också i fortsättningen kunde

 bedriva sådan utbildning. Man ändrade därför 2 §

 vapenfrilagen så att regeringen bemyndigades att på

 samma sätt som i fråga om föreningar och

 stiftelser, bestämma vilka bolag som skulle få

 anordna den vapenfria tjänsten. Ändringen trädde i

 kraft den 1 juli 1991 (prop. 1990/91:169,

 bet.1990/91:FöU9, rskr.

 1990/91:347). Med stöd av detta bemyndigande

 införde regeringen i

 9 § vapenfrikungörelsen möjligheten att anordna

 vapenfri tjänst hos aktiebolag inom totalförsvaret

 där staten ensam har ett bestämmande inflytande.

 Sedan den 1 januari 1992 har vapenfri tjänst varit

 anordnad hos Vattenfall AB. Bland övriga enskilda

 utbildningsanordnare anordnas vapenfri tjänst för

 närvarande endast hos Sveriges kristna ungdomsråd.

 Tidigare har sådan tjänst förekommit även hos

 Svenska röda korset och Sveriges

 civilförsvarsförbund.

 Televerket ombildades den 1 juli i år till bolag,

 Telia AB. Ansvaret för teleförsvarskommunikationer

 fördes då över till den statliga myndigheten

 Telestyrelsen. Telestyrelsen tar inom kort

 ställning till om fortsatt utbildning av vapenfria

 bör ske hos bolaget.

 Under bugetåret 1992/93 tjänstgjorde sammanlagt 325

 vapenfria hos Vattenfall AB, hos Televerket och hos

 Sveriges kristna ungdomsråd på 40 olika platser i

 landet.

 Under budgetåret 1993/94 tjänstgör enligt

 tjänstgöringsplan våren 1993 270 vapenfria hos

 dessa utbildningsanordnare. Viss osäkerhet råder

 alltså ännu beträffande Telia AB:s fortsatta

 utbildningsverksamhet.

 Utbildningsanordnare, som är enskilda rättssubjekt,

 får inte utan lagstöd handha förvaltningsuppgift

 som innefattar myndighetsutövning. Detta följer av

 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen. Sådant

 lagstöd finns inte i dag. I föregående stycke

 nämnda utbildningsanordnare får således i dag inte

 utöva myndighet mot vapenfria.

 Vid utbildning av vapenfria utövas myndighet bl.a.

 vid beslut om tillrättavisning, tillämpning av

 föreskrifter för ledighet samt vid bestämmande av

 förmåner.

 Vapenfristyrelsen beslutar om uttagning av

 vapenfria och har tillsyn över deras utbildning och

 tjänstgöring.

 Enligt 6 § vapenfrilagen bestämmer

 Vapenfristyrelsen när en vapenfri skall tjänstgöra.

 Styrelsen får överlämna denna uppgift på annan

 statlig myndighet i fråga om tjänstgöring där.

 Av 12 § vapenfrikungörelsen framgår att

 Vapenfristyrelsen bestämmer närmare om

 utbildningstidens fördelning på grundutbildning och

 repetitionsutbildning. Vidare föreskrivs i 13 §

 vapenfrikungörelsen att Vapenfristyrelsen prövar

 frågor om anstånd med vapenfri tjänstgöring.

 Enligt 17 § vapenfrikungörelsen beviljas ledighet

 från vapenfri tjänstgöring av Vapenfristyrelsen

 efter samma grunder som gäller i fråga om ledighet

 från värnpliktstjänstgöring. Vapenfristyrelsens

 beslut får överklagas till Totalförsvarets

 tjänstepliktsnämnd. Nämndens beslut får inte

 överklagas. Av bestämmelsen framgår att styrelsen

 får överlåta åt annan myndighet där den vapenfrie

 tjänstgör att bevilja ledighet. Ett beslut som

 fattas av en sådan myndighet får överklagas hos

 Vapenfristyrelsen. Styrelsens beslut får inte

 överklagas.

 Enligt 8 a § vapenfrilagen har en vapenfri rätt

 till samma förmåner i samband med tjänstgöring som

 tillkommer värnpliktiga i samband med

 värnpliktstjänstgöring. Bland dessa förmåner kan

 nämnas reseförmåner, fri förplägnad, fri

 inkvartering, fri utrustning samt fri hälso- och

 sjukvård.

 I 18 § vapenfrikungörelsen föreskrivs att

 värnpliktsförmånsförordningen (1976:1008) tillämpas

 i fråga om förmåner till vapenfria i samband med

 tjänstgöring i den mån regeringen inte meddelar

 särskilda bestämmelser.

 Vidare föreskrivs att vid tillämpningen av

 värnpliktsförmånsförordningens bestämmelser skall

 med myndighet inom försvarsmakten avses Vapen-

 fristyrelsen.

 Detta har tolkats som att styrelsen får föreskriva

 att annan

 myndighet får handlägga ärenden om förmåner (jfr 39

 § andra stycket värnpliktsförmånsförordningen). Ett

 beslut i fråga om en förmån som har fattats av

 Vapenfristyrelsen får överklagas hos kammarrätt. Om

 en annan myndighet har fattat ett sådant beslut får

 det överklagas hos Vapenfristyrelsen (40 §

 värnpliktsförmånsförordningen).

 Av 18 § vapenfrilagen framgår att en vapenfri kan

 meddelas tillrättavisning i form av varning,

 extratjänst eller utegångsförbud. Innan någon

 meddelar tillrättavisning, skall han vid förhör med

 den felande lämna denne tillfälle att förklara sig.

 Befogenhet att meddela en vapenfri tillrättavisning

 tillkommer enligt

 19 § vapenfrilagen hos staten eller hos kommun

 anställd civilförsvars-, räddnings- eller

 arbetschef i fråga om underställd personal. Med

 kommuner likställs landsting, kommunalförbund,

 församlingar, kyrkliga samfälligheter och allmänna

 försäkringskassor.

 I 20 § vapenfrilagen föreskrivs att en vapenfri som

 meddelats tillrättavisning får begära omprövning av

 tillrättavisningen. Om han tjänstgör hos statlig

 myndighet, skall omprövningen begäras hos denna och

 i annat fall hos Vapenfristyrelsen.

 I lagen (1986:644) om disciplinförseelser av

 krigsmän m.m. (disciplin-

 lagen), som bl.a. tillämpas på värnpliktiga, finns

 regler om disciplin-

 ansvar som på följande väsentliga punkter skiljer

 sig från motsvarande regler för vapenfria.

 Till skillnad från disciplinsystemet enligt

 vapenfrilagen, som grundas på ett straffrättsligt

 synsätt, vilar disciplinsystemet i disciplinlagen

 helt på förvaltningsrättslig grund. Utöver de

 former för tillrättavisning som finns i

 vapenfrilagen finns i disciplinlagen

 disciplinpåföljden löneavdrag. Disciplinpåföljderna

 extratjänst och utegångsförbud i disciplinlagen

 innebär att längre tid får tas i anspråk av den

 felandes fritid jämfört med vad som är tillåtet vid

 motsvarande former av tillrättavisning enligt

 vapenfrilagen. För att biträda de myndigheter som

 har att handlägga disciplinärenden enligt

 disciplinlagen skall finnas auditörer. En vapenfri

 som har ålagts disciplinpåföljd kan liksom en

 värnpliktig få beslutet omprövat. I motsats till en

 vapenfri kan en värnpliktig dessutom överklaga ett

 beslut om disciplinpåföljd hos allmän domstol.

 Slutligen skall nämnas att Vapenfristyrelsen enligt

 30 § vapenfrikungörelsen får meddela närmare

 föreskrifter för tillämpningen av kungörelsen.

 5 Behov av ändringEnskilda utbildningsanordnare,

 som utbildar vapenfria, får som framgått i

 dagsläget inte utöva myndighet mot de vapenfria.

 Detta innebär bl.a. att de inte får handha frågor

 om tillrättavisning, förmåner eller ledighet.

 Ärenden härom handläggs av Vapenfristyrelsen.

 Styrelsen handlägger ärenden om tillrättavisning i

 sin egenskap av ytterst ansvarig utbildnings-

 myndighet. Den har i de fall där en myndighet

 anordnar utbildning använt sin rätt att överlämna

 åt utbildningsmyndigheten att besluta om förmåner

 och ledighet. Även beslut om tillrättavisning

 meddelas - med stöd av 19 § vapenfrilagen - av

 utbildningsmyndigheterna.

 Som antytts vid redogörelsen för gällande rätt

 innefattar en tillämpning av disciplinsystemet en

 rad olika frågor. Förhör skall hållas med den

 felande. För att en tillrättavisning i form av

 extratjänst skall kunna verkställas måste

 möjligheter skapas för handräckningsarbete eller

 annan särskild uppgift.

 Administrationen av förmåner innefattar ett flertal

 olika beslut. Förmånerna avser frågor som resor,

 förläggning, hälso- och sjukvård samt förplägnad.

 Det skall exempelvis tas ställning till vilka

 färdmedel som den vapenfrie får använda vid

 tjänstledighets-, förläggnings- samt in- och

 utryckningsresor. Rutiner för beställning av resor

 skall skapas. Frågor som gäller förläggning är

 t.ex. ordningsregler och skötsel. Bland frågor som

 uppkommer inom hälso- och sjukvården kan nämnas

 kostnadsersättningar för läkemedel och tandvård.

 Myndighetsutövning framträder för den vapenfrie som

 mest påtaglig vid meddelande av tillrättavisning.

 Även i beslut som rör t.ex. innehållande av fria

 resor eller vid olika former av återkrav av

 utbetald ersättning som riktas mot den vapenfrie,

 är myndighetsutövningen påtaglig.

 Av lätt insedda skäl är många praktiska fördelar

 förknippade med att ärenden om tillrättavisning,

 förmåner och tjänstledighet handläggs av

 utbildningsanordnaren själv. Denne har ju direkt

 kontakt med den vapenfrie och känner därför väl

 till hans förhållanden. Även för den vapenfrie

 måste det vara en klar fördel att kunna kommunicera

 direkt med en beslutsfattare som finns hos

 utbildningsanordnaren.

 Den omfattande verksamheten i samband med

 myndighetsutövning gentemot vapenfria hos enskilda

 utbildningsanordnare medför stora praktiska

 svårigheter för Vapenfristyrelsen. Personal från

 Vapenfristyrelsen måste ofta resa till de olika

 orter där de enskilda

 utbildningsanordnarna bedriver verksamhet för att

 t.ex. utreda ärenden om tillrättavisning.

 Beslutsprocessen i dessa och andra ärenden där

 myndighetsutövning förekommer blir fördröjd till

 men för de vapenfria.

 Om de enskilda utbildningsanordnarna fick handlägga

 dessa ärenden, skulle i allt väsentligt hithörande

 frågor kunna lösas genom direktkontakt mellan

 utbildningsanordnaren och de vapenfria.

 Vapenfristyrelsen har på dessa grunder begärt att

 styrelsen bemyndigas att överföra uppgiften att

 handlägga ärenden om tillrättavisning, förmåner och

 ledighet till de enskilda utbildningsanordnarna.

 Något behov att därutöver överlämna

 myndighetsutövande uppgifter till enskilda

 utbildningsanordnare har inte ansetts föreligga.

 I linje med statens strävan till affärsmässig

 verksamhet på många olika områden kan ytterligare

 bolagisering av myndigheter förväntas.

 I budgetpropositionen (1992/93:100, bil.7, bet.

 1992/93:TU19, rskr. 1992/93:245) konstateras att de

 kommersiella delarna av Luftfartsverket bör kunna

 bolagiseras. Enligt förslaget skall Luftfartsverket

 även i fortsättningen vara ett affärsverk, men

 vissa verksamheter skall drivas i aktiebolagsform.

 Hos verket utbildas för närvarande vapenfria vid

 brand- och räddningsskolan samt vid verkets

 flygplatser.

 I och med att bolagiseringen av myndigheter som

 utbildar vapenfria fortsätter accentueras de

 nackdelar som är förenade med att all myndig-

 hetsutövning gentemot vapenfria hos enskilda organ

 utövas av Vapenfristyrelsen.

 I detta sammanhang bör nämnas att såväl värnplikten

 som pliktsystemet i övrigt för närvarande är

 föremål för översyn.

 När Värnpliktslagutredningen under hösten 1990 lade

 fram sitt betänkande En ny värnpliktslag (SOU

 1990:89) föreslogs att disciplin-

 systemet för vapenfria skulle anpassas till vad som

 gäller för de värnpliktiga och att

 disciplinpåföljderna i princip skulle beslutas av

 Vapenfristyrelsen, som dock i viss utsträckning

 skulle få delegera beslutanderätten till den

 myndighet där den vapenfrie tjänstgjorde. Om denne

 inte tjänstgjorde vid en myndighet, borde enligt

 betänkandet alltid Vapenfristyrelsen handlägga

 ärendet. Här gavs alltså inte möjlighet att

 delegera ett åläggande av disciplinpåföljd till en

 enskild utbildningsanordnare. Vapenfristyrelsens

 beslut att ålägga en vapenfri disciplinpåföljd

 skulle få överklagas hos tingsrätt.

 Sedan betänkandet remitterats under våren 1991,

 tillsattes under hösten samma år en utredning som

 skulle se över totalförsvarets personalförsörjning

 genom pliktsystem, Pliktutredningen (dir.1991:40).

 I direktiven till utredningen sades att ställning

 borde tas till om olika utbildnings-

 anordnare som inte är statliga eller kommunala

 skulle få ägna sig åt myndighetsutövning gentemot

 den pliktpersonal som tjänstgör hos dem.

 Pliktutredningen har den 28 januari 1993 överlämnat

 sitt betänkande Totalförsvarsplikt till Försvars-

 departementet (SOU 1992:139).

 Vid sidan av Pliktutredningen har Utredningen (Fö

 1992:01) om författningsreglering av

 totalförsvarsplikten (UFT) den 1 april 1993

 överlämnat sitt betänkande med förslag till

 författningsändringar med anledning av

 Pliktutredningens förslag.

 I Pliktutredningens betänkande föreslås att en

 allmän totalförsvarsplikt skall införas. Detta

 innebär dock inte att möjligheterna för en

 tjänstgöring utan vapenbruk försvinner.

 Totalförsvarsplikten skall kunna fullgöras också

 hos enskilda organ. Vidare lämnas förslag om att

 Vapenfristyrelsen skall upphöra. Dess uppgifter

 skall enligt förslaget övertas av en ny myndighet,

 Total-

 försvarets personalverk, som skall administrera all

 pliktpersonal.

 I UFT:s betänkande lämnas förslag till en lag om

 disciplinansvar inom totalförsvaret. Förslaget

 innebär att privaträttsliga subjekt, som handhar

 utbildning av pliktpersonal, skall vara behöriga

 att utöva myndighet mot den personalen. Bland den

 personalen finns vapenfria. Vidare innehåller

 lagförslaget bestämmelser om medverkan av auditör

 när en disciplinpåföljd beslutas samt rätt till

 överklagande av disciplinbeslut till domstol.

 Betänkandena har remissbehandlats och bereds för

 närvarande i Försvarsdepartementet.

 6 Skall enskilda utbildningsanordnare få utöva

 myndighet mot vapenfria?

 Regeringens förslag: Vapenfrilagen ändras så att

 det får överlämnas till ett bolag, en förening

 eller en stiftelse som anordnar vapenfri tjänst att

 fatta beslut i fråga om förmåner och ledighet för

 de vapenfria.

 Vidare föreslås att ett tillägg i bilagan till

 sekretesslagen införs. Genom tillägget blir rätten

 att ta del av handlingar tillämplig också hos

 enskilda utbildningsanordnare när de prövar frågor

 om ledighet och förmåner för vapenfria.

 Promemorians förslag: Förutom de av regeringen

 föreslagna ändringarna föreslås i promemorian att

 Vapenfristyrelsen skall bemyndigas delegera

 beslutanderätt i frågor om tillrättavisning av

 vapenfria. Förslaget innebär bl.a. att om det åt en

 enskild utbildningsanordnare har överlåtits att

 meddela vapenfria tillrättavisning tillkommer sådan

 befogenhet hos utbildningsanordnaren anställd

 ansvarig utbildningschef eller närmast ansvarig

 utbildningsledare.

 I övrigt innehåller förslaget inte några nya

 särskilda regler i vapenfrilagen för

 handläggningen, när en enskild utbildningsanordnare

 anförtros att meddela tillrättavisning. Detta

 innebär att ett beslut om tillrättavisning får

 omprövas, men inte överklagas. Någon regel om

 medverkan av jurist, när tillrättavisning meddelas,

 föreslås inte heller.

 Remissinstanserna: De flesta remissinstanser

 tillstyrker eller lämnar utan erinran promemorians

 förslag såvitt gäller förmåner och ledighet. Dock

 anser bl.a. Riksdagens ombudsmän (JO) och

 Justitiekanslern (JK) att beredningen av

 Pliktutredningens och UFT:s förslag bör avvaktas

 innan förslaget genomförs.

 Styrelsen för Sveriges vapenfria tjänstepliktigas

 medinflytandeorganisation (VMO) tillstyrker

 promemorians förslag endast under förutsättning att

 offentlighetsprincipen tillämpas på alla frågor som

 rör den vapenfrie hos en enskild

 utbildningsanordnare.

 Flera remissinstanser, bl.a. JO och JK, avstyrker

 främst av rättssäkerhetsskäl ändringarna såvitt

 avser tillrättavisning av vapenfria. JO anför att

 det är otillfredsställande att låta enskilda

 utbildningsanordnare administrera ett på

 straffrättsligt synsätt grundat sanktionssystem

 utan möjlighet för den vapenfrie att få saken

 prövad i domstol. JO har dessutom - bl.a. med

 hänvisning till en inspektion som JO har gjort vid

 en utbildningsanordnare som ombildats till bolag -

 satt i fråga om utbildningsanordnaren över huvud är

 tillräckligt kompetent att handlägga disciplinären-

 den. Slutligen har JO anfört att förslaget även i

 denna del i vart fall bör anstå tills översynen av

 reglerna om vapenfri tjänst har slutförts.

 JK har i allt väsentligt anfört samma skäl som JO

 har gjort mot förslaget såvitt gäller

 tillrättavisning. Därutöver har JK ifrågasatt om

 frånvaron av en överklaganderegel av en

 tillrättavisning enligt förslaget kan anses

 förenlig med den europeiska konventionen angående

 skydd för de mänskliga rättigheterna och de

 grundläggande friheterna.

 Skälen för regeringens förslag: Med hänsyn till

 rådande ovisshet om vad som i framtiden skall gälla

 för den vapenfria tjänsten, har man från

 regeringens sida hittills bedömt det mest lämpligt

 att tills vidare inte anförtro åt enskilda

 utbildningsanordnare att pröva frågor som innebär

 myndighetsutövning.

 Det hade i och för sig varit bra om man hade kunnat

 avvakta beredningen av Pliktutredningens och UFT:s

 förslag, innan man tog ställning till de frågor som

 behandlas i denna proposition.

 Emellertid är det - med hänsyn till vad bl.a.

 Vapenfristyrelsen har anfört - angeläget att redan

 nu överväga åtgärder.

 Den situation, som styrelsen har beskrivit, innebär

 utdragna handläggningstider i ärenden som avser

 viktiga frågor både för den vapenfrie och

 utbildningsanordnaren. Handläggningen är också

 mycket resurs-

 krävande.

 I samband med bolagiseringen av affärsverken har

 olika statliga myndigheter inrättats för att överta

 uppgifter som innefattar myndighetsutövning från de

 tidigare affärsverken.

 Uppgifterna har i regel anknytning till den rent

 affärsmässiga verksamheten. Vapenfriutbildningen är

 en i förhållande till den verksamheten helt

 artskild uppgift. Det är därför inte lämpligt att

 åt dessa myndigheter anförtro den myndig-

 hetsutövning som vapenfriutbildningen innebär. En

 sådan ordning skulle inte heller tillgodose

 önskemålet om ett decentraliserat beslutsfattande.

 Det är i stället att föredra att den enskilde

 utbildningsanordnaren själv får handlägga ärenden,

 som också innebär myndighetsutövning. Bortsett från

 Televerket (nu Telia AB) - som utan att ha motsatt

 sig förslaget ändå har uttryckt visst tvivel om att

 utöva myndighet i bolagsform mot enskild - har

 samtliga enskilda utbildningsanordnare förklarat

 sig positiva till att i handläggningen av

 vapenfriärenden utöva myndighet mot vapenfria.

 En ovillkorlig förutsättning för att enskilda

 utbildningsanordnare skall få handlägga sådana

 ärenden är dock att kraven på rättssäkerhet är

 uppfyllda. Dessa krav är särskilt långtgående vid

 handläggningen av disciplinärenden.

 Vid bolagisering av en myndighet uppstår ett

 flertal problem vad gäller bolagets möjlighet att

 inom sitt verksamhetsområde behålla uppgifter som

 innebär myndighetsutövning. Ett aktiebolag är en

 självständig juridisk person skild från

 statsförvaltningen och det särskilda regelverk som

 gäller för myndigheter är inte automatiskt

 tillämpligt på aktiebolaget.

 En första förutsättning för att annat rättssubjekt

 än myndighet skall få handha förvaltningsuppgift är

 att uppgiften överlämnats till rättssubjektet. Om

 förvaltningsuppgiften innefattar

 myndighetsutövning, skall överlämnandet som

 tidigare anförts ske med stöd av lag. Detta följer

 av 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen. Ett

 överlämnande kan ske till bolag, förening,

 samfällighet, stiftelse eller enskild individ.

 Vad innebär begreppet myndighetsutövning?

 Begreppet infördes genom 3 § i 1971 års

 förvaltningslag och definieras såsom offentlig

 verksamhet som innebär utövning av befogenhet att

 för enskild bestämma förmån, rättighet, skyldighet,

 disciplinpåföljd eller annat jämförbart förhållande

 (prop. 1971:30).

 Utbildningsverksamheten för vapenfria är en

 förvaltningsuppgift som också kan innefatta

 myndighetsutövning vid tillämpning av de be-

 stämmelser som gäller för tjänsten. Som tidigare

 nämnts blir myndighetsutövningen mest påtaglig vid

 tillämpningen av disciplinsystemet men omfattar

 såsom också nämnts även tillämpningen av

 bestämmelser om tjänstgöringstid, ledighet och

 förmåner.

 Vilka är rättssäkerhetsgarantierna?

 Av 1 kap. 9 § regeringsformen följer att den som

 fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen

 har att beakta allas likhet inför lagen samt att

 iaktta saklighet och opartiskhet. Häri ligger en av

 de avgörande skillnaderna mellan offentlig

 förvaltning och privat verksamhet - skyldigheten

 att inom den offentliga förvaltningen iaktta

 normmässighet och objektivitet. Emellertid gäller

 denna skyldighet också för ett privat subjekt som

 enligt 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen

 anförtrotts förvaltningsuppgift (Petrén/ Ragnemalm,

 Sveriges grundlagar, 1980, s. 38).

 Brottsbalkens 20 kap. innehåller straffbestämmelser

 om tjänstefel m.m. för brott begångna vid myndig-

 hetsutövning. Enskild befattningshavare hos ett

 privat subjekt som med stöd av bemyndigande ägnar

 sig åt myndighetsutövning omfattas enligt de

 förutsättningar som närmare anges i 20 kap.

 brottsbalken av straffansvar för sitt agerande i

 myndighetsutövningsfunktionen.

 En ytterligare skillnad mellan privat verksamhet

 och offentlig förvaltning är att myndighets beslut

 alltid kan överklagas, om inte rätten till

 överklagande uttryckligen tagits bort i

 författning. Överlämnas myndighetsutövning till ett

 privat rättssubjekt finns det en möjlighet att

 överklaga dess beslut endast om en särskild

 bestämmelse härom ges. Ges en sådan kan lagen

 (1986:1142) om överklagande av beslut av enskilda

 organ med offentliga förvaltningsuppgifter bli

 tillämplig.

 En annan rättssäkerhetsfråga som gör sig gällande

 på området är frågan om insyn i verksamheten. Inom

 offentlig förvaltning gäller offentlig-

 hetsprincipen.

 Offentlighetsprincipen förknippas i första hand med

 den i 2 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen fastlagda

 grundsatsen om allmänna handlingars offentlighet.

 Ett annat inslag i offentlighetsprincipen utgör

 yttrande-

 friheten och reglerna om meddelarfrihet.

 Rätten att ta del av handlingar gäller inte hos

 enskilda rättssubjekt,

 vilket är en följd av att tryckfrihetsförordningens

 regler om allmänna handlingars offentlighet normalt

 inte gäller hos enskilda organ.

 Det är således inte tillräckligt att ett enskilt

 rättssubjekt utövar myndighet för att detta skall

 omfattas av principen. Emellertid finns möjlighet

 att låta rätten att ta del av handlingar gälla

 också handlingar hos enskilda rättssubjekt.

 Bestämmelsen härom återfinns i 1 kap. 8 § andra

 stycket sekretesslagen (1980:100). Möjligheteten

 har utnyttjats bl.a i fråga om AB Svensk

 Bilprovning. För att rätten att ta del av

 handlingar skall gälla även hos en enskild

 utbildningsanordnare krävs ett tillägg i bilagan

 till sekretesslagen.

 Offentlighetsprincipen begränsas genom

 sekretessbestämmelserna i sekretesslagen -

 handlingssekretess och tystnadsplikt. Genom att

 enskild utbildningsanordnare jämställs med

 myndighet enligt vad som nyss angivits blir den

 underkastad sekretesslagens bestämmelser.

 För att offentlighetsprincipen skall kunna

 upprätthållas blir det betydelsefullt hur det

 enskilda rättssubjektet registrerar, förvarar och

 bevarar allmänna handlingar. Genom att låta det

 enskilda rättssubjektet omfattas av

 offentlighetsprincipen genom utnyttjandet av den

 möjlighet som erbjuds i 1 kap. 8 § sekretesslagen

 blir reglerna i 2 kap. tryckfrihetsförordningen

 tillämpliga. Därmed följer en skyldighet även för

 ett enskilt rättssubjekt att tillhandahålla

 allmänna handlingar. Även den närmare reglering som

 ges för myndigheter i arkivlagen (1990:782) kommer

 att gälla för det enskilda rättssubjektet. Detta

 framgår av

 2 § 2 arkivlagen och regeringens proposition

 1989/90:72, s. 69.

 Till ovan nämnda fråga hör även

 handläggningsrutiner för ärendena.

 Förvaltningslagen (1986:223) gäller endast för

 förvaltningsmyndigheter och domstolar. Lagen är

 således inte formellt tillämplig för enskilda

 rättssubjekt även om de har anförtrotts offentliga

 förvaltningsuppgifter. Ges ett enskilt rättssubjekt

 bemyndigande att ägna sig åt myndighetsutövning

 följer emellertid av detta en skyldighet att följa

 de bestämmelser som finns på området, inklusive de

 närmare verkställighetsföreskrifter som meddelas

 med stöd av de förordningar som gäller för

 verksamheten. I vapenfrikungörelsen finns t.ex.

 närmare bestämmelser om hur tillrättavisning skall

 bringas till verkställighet och om skyldighet att

 föra register över dylika.

 Enskilda rättssubjekt är undandragna JO:s och JK:s

 tillsyn. Emellertid står den som innehar tjänst

 eller uppdrag varmed följer myndighetsutövning

 under JO:s tillsyn. Detta gäller självfallet endast

 såvitt avser den myndighetsutövande verksamheten

 vilket framgår av 2 § 3 lagen (1986:765) med

 instruktion för riksdagens ombudsmän. Härigenom

 kvarstår en viktig kontrollfunktion för det

 allmänna och en möjlighet för den enskilde att

 genom klagomål till JO fästa uppmärksamhet på

 eventuella missförhållanden i myndighetsutövningen

 hos enskilt rätts-

 subjekt.

 Enligt lagen (1975:1339) om justitiekanslerns

 tillsyn har även

 JK tillsyn över den som har uppdrag eller tjänst

 varmed följer myndighetsutövning.

 Genom de olika former av rättssäkerhetsgarantier

 som finns och som kan åstadkommas när en enskild

 utövar myndighet anser regeringen att kraven på

 rättssäkerhet är tillräckligt tillgodosedda när det

 gäller att anförtro åt enskilda

 utbildningsanordnare att handlägga ärenden om

 förmåner och ledighet. Härtill kommer att en

 handläggning av bl.a. frågor om förmåner och

 ledighet inte innebär någon nyhet för de statligt

 helägda bolagen.

 Det kan därför på goda grunder antas att kompetens

 i dessa frågor redan finns hos dem. Det skall

 därvid anmärkas att JO:s kritik vid inspektionen av

 utbildningsanordnaren tar sikte på handläggningen

 av disciplinreglerna.

 Övriga enskilda utbildningsanordnare har

 visserligen inte tidigare fått utöva myndighet mot

 en vapenfri. Med hänsyn till den långa erfarenhet

 som dessa ändå har av vapenfriutbildning kan det

 förväntas att man snabbt sätter sig in i vad

 myndighetsutövning innebär. Vapenfristyrelsen

 spelar därvid en viktig roll, dels som

 tillsynsmyndighet, dels som den myndighet som

 meddelar föreskrifter om verksamheten.

 Kraven på rättssäkerhet i frågor om förmåner och

 ledighet innefattar för den enskilde även rätten

 till en skyndsam handläggning. Inför en utveckling

 mot ytterligare bolagisering av affärsverken kan

 den redan ansträngda Vapenfristyrelsen förväntas få

 svårt att uppfylla ett sådant krav.

 Regeringen bedömer med hänsyn till det anförda att

 behovet av en snabb handläggning av ärendena är så

 påkallad att det inte är lämpligt att avvakta

 beredningen av Pliktutredningens och UFT:s förslag.

 Övervägande skäl talar därför för att åt enskilda

 utbildningsanordnare skall anförtros att handlägga

 ärenden om förmåner och ledighet. Regeringen

 föreslår därför att vapenfrilagen ändras så att det

 blir möjligt att överlämna till ett bolag, en

 förening eller en stiftelse som anordnar vapenfri

 tjänst att fatta beslut i fråga om förmåner och

 ledighet för de vapenfria. Regeringen avser att

 meddela bestämmelser om överklagande av sådana

 beslut.

 Vidare föreslås att ett tillägg görs till bilagan i

 sekretesslagen så att

 dessa enskilda utbildningsanordnare blir jämställda

 med myndigheter i fråga om vad som föreskrivs i

 tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av

 allmänna handlingar när de prövar frågor om

 förmåner och ledighet för en vapenfri

 tjänstepliktig.

 Regeringen ser inte någon anledning att i detta

 lagstiftningsärende därutöver göra tryck-

 frihetsförordningen tillämplig i fråga om rätten

 att ta del även av andra handlingar hos de enskilda

 utbildningsanordnarna.

 Vad däremot gäller frågan om enskilda

 utbildningsanordnare bör få handlägga ärenden om

 tillrättavisning anser regeringen att det är

 lämpligt att avvakta den fortsatta beredningen av

 utredningarnas förslag innan ställning tas. Ett

 starkt skäl för detta ställningstagande är att det

 nuvarande disciplinsystemet för vapenfria inte är

 särskilt utförligt reglerat. Det är därför

 väsentligt att inte sprida tillämpningen på alltför

 många organ, då man då riskerar att få en oenhetlig

 rättstillämpning.

 Om utredningarnas förslag genomförs innebär detta

 en helt ny reglering av disciplinsystemet för

 vapenfria och andra som tjänstgör i det civila

 försvaret. Frågan kommer då i ett helt annat läge.

 Med hänsyn härtill och till vad remissinstanserna i

 övrigt anfört lämnar regeringen inte något förslag

 om rätt för enskilda att besluta om

 tillrättavisning.

 Detta ställningstagande torde inte få några större

 negativa konsekvenser. Antalet ärenden om

 tillrättavisning är väsentligt färre än antalet

 ärenden som rör förmåner och ledighet.

 7 Specialmotivering

 Förslaget till ändring i lagen (1966:413) om

 vapenfri tjänst

 2 §

 Ändringen i första stycket är en följdändring till

 den nya kommunallagen (1991:100).

 Genom ett nytt andra stycke ges möjlighet att

 överlämna till enskilda utbildningsanordnare som

 anordnar vapenfri tjänst att besluta i fråga om

 förmåner och ledighet för vapenfria.

 Förslaget till ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Ändringen innebär att ett tillägg görs i bilagan

 till sekretesslagen enligt vilket

 handlingsoffentligheten blir tillämplig när

 enskilda utbildnings-

 anordnare enligt regeringens bestämmande prövar

 frågor om förmåner och ledighet för vapenfria.

 PM

 ang.

bemyndigande för

 bolag, förening

 eller

 stiftelse att utöva

myndig--

 het mot vapenfri tjänsteliktig

 1 Inledning

 Vapenfria tjänstepliktiga (vapenfria) utbildas

 bl.a. hos det statligt helägda bolaget Vattenfall

 AB och hos stiftelsen Sveriges kristna ungdomsråd.

 Bolag och stiftelse, som är enskilda rättssubjekt,

 får inte utan lagstöd handha förvaltningsuppgifter

 som innebär myndighetsutövning mot enskild. Det

 finns i dag inte något lagstöd som ger nyssnämnda

 eller andra enskilda utbildningsanordnare rätt att

 utöva myndighet mot vapenfria.

 I denna PM behandlas frågan om enskilda utbild-

 ningsanordnare bör anförtros att utöva myndighet

 mot vapenfria.

 För utbildning av vapenfria sker myndighetsutövning

 bl.a. vid tillämpning av föreskrifter om att

 meddela tillrättavisning och vid tillämpning av

 föreskrifter för ledighet, samt vid bestämmande av

 förmåner. I det följande redogörs för dessa

 föreskrifter och andra regler, som gäller vid

 vapenfri tjänst. Därefter beskrivs hur kraven på

 rättssäkerhet kan tillgodoses, om en enskild

 utbildningsanordnare anförtros myndighets-

 utövande uppgifter. Slutligen görs överväganden och

 lämnas förslag till ändringar.

 2 Hos vilka anordnas vapenfri tjänst?

 Enligt 2 § lagen (1966:413) om vapenfri tjänst

 (vapenfrilagen) skall vapenfri tjänst anordnas för

 vapenfria hos statlig, kommunal eller landstings-

 kommunal myndighet eller hos bolag, förening eller

 stiftelse som regeringen bestämmer.

 Vapenfristyrelsen, som är en central förvalt-

 ningsmyndighet med ansvar

 för den vapenfria tjänstgöringen, har med stöd av 9

 § kungörelsen (1966:414) med vissa bestämmelser om

 vapenfria tjänstepliktiga (vapenfrikungörelsen)

 bestämt att den vapenfria tjänsten skall anordnas

 hos 17 olika myndigheter. Av dessa är 12 myndig-

 heter hos landsting eller kommuner. Övriga

 myndigheter är de statliga affärsverken Luftfarts-

 verket, Banverket, Televerket, den centrala

 förvaltningsmyndigheten Statens räddningsverk samt

 Styrelsen för u-landsutbildning i Sandö.

 Av 9 § kungörelsen framgår vidare att vapenfri

 tjänst dessutom får anordnas hos Svenska röda

 korset, Sveriges civilförsvarsförbund, Sveriges

 kristna ungdomsråd och hos sådana aktiebolag med

 uppgifter inom totalförsvaret där staten ensam har

 ett bestämmande inflytande.

 Den 1 januari 1992 ombildades det statliga

 affärsverket Statens vattenfallsverk till ett

 bolag, Vattenfall AB. Av regeringens proposition

 1990/1991:87 om näringspolitik för tillväxt framgår

 att bolagiseringen av de statliga affärsverken var

 en av de åtgärder som vidtogs för utveckling av

 statens affärsdrivande verksamhet.

 Inför den statliga bolagiseringsreformen framhölls

 från statsmakterna att det var angeläget att de

 statliga affärsverk som utbildade vapenfria,

 t.ex. Vattenfallsverket, också i fortsättningen

 kunde bedriva sådan utbildning. Man ändrade därför

 2 § vapenfrilagen så att regeringen bemyndigades

 att på samma sätt som i fråga om föreningar och

 stiftelser, bestämma vilka bolag som skulle få

 anordna den vapenfria

 tjänsten. Ändringen trädde i kraft den 1 juli 1991

 (prop. 1990/91:169, FöU9, rskr. 347).

 Sedan den 1 januari 1992 har vapenfri tjänst varit

 anordnad hos Vattenfall AB. Bland övriga enskilda

 utbildningsanordnare anordnas vapenfri tjänst för

 närvarande endast hos Sveriges kristna ungdomsråd.

 Tidigare har sådan tjänst förekommit även hos

 Svenska röda korset och Sveriges civil-

 försvarsförbund.

 Den 1 juli 1993 ombildas Televerket till olika

 statliga aktiebolag. Avsikten är att vapenfri

 tjänst skall anordnas hos dessa bolag.

 3 Bestämmelser om ledighet, förmåner och

 tillrättavisning m.m.

 Vapenfristyrelsen beslutar om uttagning av

 vapenfria och har tillsyn över deras utbildning och

 tjänstgöring.

 Enligt 6 § vapenfrilagen bestämmer

 Vapenfristyrelsen när en vapenfri skall tjänstgöra.

 Styrelsen får överlämna denna uppgift på annan

 statlig myndighet i fråga om tjänstgöring där.

 Av 12 § vapenfrikungörelsen framgår att

 Vapenfristyrelsen bestämmer närmare om

 utbildningstidens fördelning på grundutbildning och

 repetitionsutbildning. Vidare föreskrivs i 13 §

 vapenfrikungörelsen att Vapenfristyrelsen prövar

 frågor om anstånd med vapenfri tjänstgöring.

 Enligt 17 § vapenfrikungörelsen beviljas ledighet

 från vapenfri tjänstgöring av Vapenfristyrelsen

 efter samma grunder som gäller i fråga om ledighet

 från värnpliktstjänstgöring. Vapenfristyrelsens

 beslut får överklagas till Totalförsvarets

 tjänstepliktsnämnd. Nämndens beslut får inte

 överklagas. Av bestämmelsen framgår vidare att

 styrelsen får överlåta åt annan myndighet där den

 vapenfrie tjänstgör att bevilja ledighet. Ett

 beslut som fattas av en sådan myndighet får

 överklagas hos Vapenfristyrelsen.

 Vapenfristyrelsens beslut får inte överklagas.

 Enligt 8 a § vapenfrilagen har en vapenfri rätt

 till samma förmåner i samband med tjänstgöring som

 enligt 33 § första stycket värnpliktslagen

 (1941:967) tillkommer värnpliktiga i samband med

 värnpliktstjänstgöring. Bland dessa förmåner kan

 nämnas reseförmåner, fri förplägnad, fri

 inkvartering, fri utrustning samt fri hälso- och

 sjukvård.

 I 18 § vapenfrikungörelsen föreskrivs att

 värnpliktsförmånsförordningen (1976:1008) tillämpas

 i fråga om förmåner till vapenfria i samband med

 tjänstgöring i den mån regeringen inte meddelar

 särskilda bestämmelser. Vidare föreskrivs att vid

 tillämpningen av värnpliktsförmånsförordningens

 bestämmelser skall med myndighet inom

 försvarsmakten avses Vapenfristyrelsen. Detta har

 tolkats som att Styrelsen får föreskriva att annan

 myndighet får handlägga ärenden om förmåner (jfr 39

 § andra stycket värnpliktsförmånsförordningen).

 Det skall anmärkas att det i

 värnpliktsförmånsförordningen finns bestämmelser om

 förmåner som Vapenfristyrelsen inte har befogenhet

 att bevilja, t.ex. dagpenning. I denna PM avses med

 förmåner endast sådana förmåner som Vapenfristy-

 relsen beslutar om.

 Ett beslut i fråga om en förmån som har fattats av

 Vapenfristyrelsen får överklagas hos kammarrätt. Om

 en annan myndighet än central förvaltningsmyndighet

 har fattat ett sådant beslut får det överklagas hos

 Vapenfristyrelsen (40 §

 värnpliktsförmånsförordningen).

 Av 18 § vapenfrilagen framgår att en vapenfri kan

 meddelas tillrättavisning i form av varning,

 extratjänst eller utegångsförbud. Innan någon

 meddelar tillrättavisning, skall han vid förhör med

 den felande lämna denne tillfälle att förklara sig.

 Befogenhet att meddela en vapenfri tillrättavisning

 tillkommer enligt

 19 § vapenfrilagen hos staten eller hos kommun

 anställd civilförsvars,- räddnings- eller

 arbetschef i fråga om underställd personal. Med

 kommuner likställs landsting, kommunalförbund,

 församlingar, kyrkliga samfälligheter och allmänna

 försäkringskassor.

 I 20 § vapenfrilagen föreskrivs att en vapenfri som

 meddelats tillrättavisning får begära omprövning av

 tillrättavisningen. Om han tjänstgör hos statlig

 myndighet, skall omprövning begäras hos denna och i

 annat fall hos Vapenfristyrelsen.

 I lagen (1986:644) om disciplinförseelser av

 krigsmän, m.m.(disciplin-

 lagen), som bl.a. tillämpas på värnpliktiga, finns

 regler om disciplin-

 ansvar som på följande väsentliga punkter skiljer

 sig från motsvarande regler för vapenfria.

 Utöver de former av tillrättavisning som finns i

 vapenfrilagen finns i disciplinlagen

 disciplinpåföljden löneavdrag. Disciplinpåföljderna

 extratjänst och utegångsförbud i disciplinlagen

 innebär att längre tid får tas i anspråk av den

 felandes fritid jämfört med vad som är tillåtet vid

 motsvarande former av tillrättavisning enligt

 vapenfrilagen. För att biträda de myndigheter som

 har att handlägga disciplinärenden enligt

 disciplinlagen skall finnas auditörer. En vapenfri

 som har ålagts disciplinpåföljd kan liksom en

 värnpliktig begära omprövning av beslutet. I

 motsats till en vapenfri kan en värnpliktig

 dessutom överklaga ett beslut om disciplinpåföljd

 till allmän domstol.

 Slutligen skall nämnas att Vapenfristyrelsen enligt

 30 § vapenfrikungörelsen får meddela närmare

 föreskrifter för tillämpningen av kungörelsen.

 4 Bolagiseringens konsekvenser för

 myndighetsutövning

 Vid bolagisering av en myndighet uppstår ett

 flertal problem vad gäller bolagets möjlighet att

 inom sitt verksamhetsområde behålla uppgifter som

 innebär myndighetsutövning. Ett aktiebolag är en

 självständig juridisk person skild från statsför-

 valtningen och det särskilda regelverk som gäller

 för myndigheter är inte automatiskt tillämpligt på

 aktiebolaget.

 En första förutsättning för att annat rättssubjekt

 än myndighet skall få handha förvaltningsuppgift är

 att uppgiften överlämnats till rättssubjektet. Om

 förvaltningsuppgiften innefattar

 myndighetsutövning, skall överlämnandet ske med

 stöd av lag. Detta följer av 11 kap. 6 § tredje

 stycket regeringsformen. Ett överlämnande kan ske

 till bolag, förening, samfällighet, stiftelse eller

 enskild individ.

 Vad innebär då begreppet myndighetsutövning?

 Begreppet infördes genom 3 § i 1971 års

 förvaltningslag och definieras såsom sådan

 offentlig verksamhet som innebär utövning av

 befogenhet att för enskild bestämma förmån,

 rättighet, skyldighet, disciplinpåföljd eller annat

 jämförbart förhållande (prop. 1971:30).

 Utbildningsverksamheten för vapenfria är en

 förvaltningsuppgift som också kan innefatta myndig-

 hetsutövning vid tillämpningen av de bestämmelser

 som gäller för tjänsten. Myndighetsutövningen blir

 som mest påtaglig vid tillämpningen av disci-

 plinsystemet men omfattar såsom tidigare nämnts

 även tillämpningen av bestämmelser angående tjänst-

 göringstid, ledighet och förmåner.

 Av vad som anförts ovan följer att en delegering av

 förvaltningsuppgifter som innebär myndig-

 hetsutövning är möjlig endast om den sker med stöd

 av lag. Om uppgifterna delegeras, måste emellertid

 även förutsättningar skapas för att myndig-

 hetsutövningen sker under rättssäkra former.

 Vilka är då rättssäkerhetsgarantierna ?

 Av 1 kap. 9 § regeringsformen följer att den som

 fullgör uppgifter inom den offentliga förvaltningen

 har att beakta allas likhet inför lagen samt att

 iaktta saklighet och opartiskhet. Häri ligger en av

 de avgörande skillnaderna mellan offentlig

 förvaltning och privat verksamhet - iakttagandet av

 normmässighet och objektivitet. Emellertid gäller

 denna skyldighet också för ett privat subjekt som

 enligt 11 kap. 6 § tredje stycket regeringsformen

 anförtrotts förvaltningsuppgift (Petrén/Ragnemalm,

 Sveriges grundlagar, 1980, s 38).

 Brottsbalkens 20 kap. innehåller straffbud om

 tjänstefel m.m. för brott begångna vid myndig-

 hetsutövning. Enskild befattningshavare hos ett

 privat subjekt som med stöd av bemyndigande ägnar

 sig åt myndighetsutövning omfattas enligt de

 förutsättningar som närmare anges i 20 kap.

 brottsbalken av straffansvar för sitt agerande i

 myndighetsutövningsfunktionen.

 En ytterligare skillnad mellan privat verksamhet

 och offentlig förvaltning är att myndighets beslut

 alltid formellt kan överklagas, om inte annat

 angivits så i vart fall till regeringen. Överlämnas

 myndighetsutövning till ett privat subjekt upphör

 möjligheten att överklaga om inte särskild

 bestämmelse härom ges. Ges en sådan kan lagen

 (1986:1142) om överklagande av beslut av enskilda

 organ med offentliga förvaltningsuppgifter bli

 tillämplig.

 En annan rättssäkerhetsfråga som gör sig gällande

 på området är frågan om insyn i verksamheten. Inom

 offentlig förvaltning gäller offentlig-

 hetsprincipen.

 Offentlighetsprincipen innebär först och främst

 envars rätt, att ta del av allmänna handlingar,

 vilken princip är grundlagsfäst genom 2 kap.

 tryckfrihetsförordningen. Principen anses

 emellertid också omfatta yttrandefrihet enligt 2

 kap. 1 § regeringsformen och meddelarfrihet enligt

 1 kap. 1 § tredje stycket tryckfrihetsförordningen.

 Offentlighetsprincipen gäller inte för enskilda

 rättssubjekt, vilket är en följd av att

 tryckfrihetsförordningens regler endast tar sikte

 på myndigheter. Det är således inte tillräckligt

 att ett enskilt rättssubjekt utövar myndighet för

 att detta skall omfattas av principen. Emellertid

 finns möjlighet att göra offentlighetsprincipen

 tillämplig på enskilda rätts-

 subjekt. Bestämmelsen härom är inte grundlagsfäst

 och återfinns i 1 kap. 8 § andra stycket

 sekretesslagen (1980:100). Möjligheten har

 utnyttjats bl.a. i fråga om Aktiebolaget Svensk

 Bilprovning.

 För att offentlighetsprincipen skall gälla även en

 enskild utbildnings-

 anordnare med bemyndigande krävs således ett

 tillägg till den bilaga, (SFS 1992:319), som anges

 i nämnda lagrum i sekretesslagen vari det enskilda

 rätts-subjektet jämställs med myndighet. Därigenom

 blir vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen

 om rätt att ta del av allmänna handlingar hos

 myndighet i tillämpliga delar också gällande för

 handlingar hos enskilt rättssubjekt.

 Offentlighetsprincipen begränsas genom

 sekretessbestämmelserna i sekretesslagen -

 handlingssekretess och tystnadsplikt. Genom att

 enskilt rättssubjekt jämställs med myndighet enligt

 vad som nyss angivits blir detta underkastat

 sekretesslagens bestämmelser.

 För att offentlighetsprincipen skall kunna

 upprätthållas blir det betydelsefullt hur det

 enskilda rättssubjektet registrerar, förvarar och

 bevarar allmänna handlingar. Genom att låta det

 enskilda rättssubjektet omfattas av offentlig-

 hetsprincipen genom utnyttjandet av den möjlighet

 som erbjuds i 1 kap. 8 § sekretesslagen blir

 emellertid 2 kapitlets regler i tryckfrihets-

 förordningen tillämpliga. Därmed följer en

 skyldighet även för ett enskilt rättssubjekt att

 tillhandahålla allmänna handlingar. Den närmare

 reglering som ges för myndigheter i arkivlagen

 (1990:782) kommer emellertid inte att gälla för det

 enskilda rättssubjektet.

 Till ovan nämnda fråga hör även

 handläggningsrutiner för ärendena.

 Förvaltningslagen (1986:223) gäller endast för

 myndigheter. Ges ett enskilt rättssubjekt

 bemyndigande att ägna sig åt myndighetsutövning

 följer emellertid av detta en skyldighet att följa

 de bestämmelser som finns på området, inklusive de

 närmare verkställighetsföreskrifter som meddelas

 med stöd av de förordningar som reglerar

 verksamheten.

 I vapenfrikungörelsen finns t.ex. närmare

 bestämmelser om hur tillrättavisning skall bringas

 till verkställighet och om skyldighet att föra

 register över dylika.

 Enskilda rättssubjekt är undandragna JO:s och JK:s

 tillsyn. Emellertid står den som innehar tjänst

 eller uppdrag varmed följer myndighetsutövning

 under JO:s tillsyn. Detta gäller självfallet endast

 såvitt avser den myndighetsutövande verksamheten

 vilket framgår av 2 § 3. lagen (1986:765) med

 instruktion för riksdagens ombudsmän. Härigenom

 kvarstår en viktig kontrollfunktion för det all-

 männa och en möjlighet för den enskilde att genom

 klagomål till JO fästa uppmärksamheten på

 eventuella missförhållanden i myndighetsutövningen

 hos enskilt rättssubjekt. Enligt lagen (1975:1338)

 om Justitiekanslerns tillsyn kan även JK öva

 tillsyn över den som har uppdrag eller tjänst

 varmed följer myndighetsutövning.

 5 Uppkomna problem

 Enskilda utbildningsanordnare, som utbildar vapen-

 fria, får i dagsläget inte handlägga ärenden om

 tillrättavisning, förmåner eller ledighet. Dessa

 ärenden handläggs av Vapenfristyrelsen. Styrelsen

 handlägger ärenden om tillrättavisning i sin

 egenskap av ytterst ansvarig utbildningsmyndighet.

 Den har i de fall där en myndighet anordnar ut-

 bildning använt sin rätt att överlämna åt ut-

 bildningsmyndigheten att besluta om förmåner och

 ledighet. Även beslut om tillrättavisning meddelas

 - med stöd av

 19 § vapenfrilagen - av utbildningsmyndigheterna.

 Som antytts vid redogörelsen av bestämmelserna

 innefattar en tillämpning av disciplinsystemet en

 rad olika frågor. En utredning måste göras om vad

 som har hänt. Förhör skall hållas med den felande.

 För att en tillrättavisning i form av extratjänst

 skall kunna verkställas måste möjligheter skapas

 för handräckningsarbete eller annan särskild

 uppgift. Fler exempel kan ges som belyser vilka -

 inte minst praktiska - frågor som är förenade med

 handläggning av disciplinärenden.

 Administrationen av förmåner innefattar ett flertal

 olika beslut. Förmånerna avser som tidigare nämnts

 områden som resor, förläggning, hälso- och sjukvård

 samt förplägnad. Exempelvis skall ställning tas

 till vilka färdmedel som den vapenfrie får använda

 vid tjänstledighets-, förläggnings- samt in- och

 utryckningsresor. Vidare skall rutiner för

 beställning av resor skapas. Frågor som gäller

 förläggning är t.ex. ordningsregler och skötsel.

 Bland frågor som uppkommer inom hälso- och

 sjukvården, kan nämnas kostnadsersättningar för

 läkemedel och tandvård.

 Myndighetsutövning framträder för den vapenfrie som

 mest påtaglig vid meddelande av tillrättavisning.

 Även i beslut som rör t.ex. innehållande av fria

 resor eller vid olika former av återkrav av

 utbetald ersättning som riktas mot den vapenfrie,

 är myndighetsutövningen påtaglig.

 Av lätt insedda skäl är många praktiska fördelar

 förknippade med att ärenden om tillrättavisning,

 förmåner och tjänstledighet handläggs av

 utbildningsanordnaren själv. Denne har ju direkt

 kontakt med den vapenfrie och känner därför väl

 till hans förhållanden. Även för den vapenfrie

 måste det vara en klar fördel att kunna kommunicera

 direkt med en beslutsfattare som finns hos

 utbildningsanordnaren.

 Enligt Vapenfristyrelsen utbildas för närvarande

 vapenfria hos Vattenfall AB, hos Sveriges kristna

 ungdomsråd och hos Televerket, som inom kort

 ombildas till bolag. Dessa utbildningsanordnare

 utbildar vapenfria på sammanlagt fyrtio olika

 platser i landet. Under budgetåret 1992/93

 tjänstgör sammanlagt 325 vapenfria hos dessa

 utbildningsanordnare. Under budgetåret 1993/94

 skall enligt tjänstgöringsplan 270 vapenfria

 utbildas hos dem.

 Den omfattande verksamheten i samband med

 myndighetsutövning medför stora praktiska svårig-

 heter. Personal från Vapenfristyrelsen måste ofta

 resa till de olika orter där de enskilda ut-

 bildningsanordnarna bedriver verksamhet för att

 t.ex. utreda ärenden om tillrättavisning. Besluts-

 processsen i dessa och andra ärenden där myndig-

 hetsutövning förekommer medför vidare en relativt

 omfattande skriftväxling mellan Styrelsen och de

 vapenfria. Om de enskilda utbildningsanordnarna

 fick handlägga dessa ärenden kunde skriftväxlingen

 i allt väsentligt ersättas med en direktkontakt

 mellan utbildningsanordnarna och de vapenfria.

 Vapenfristyrelsen har med hänsyn till det anförda

 begärt att Styrelsen

 bemyndigas att överföra uppgiften att handlägga

 ärenden om tillrätta-

 visning, ledighet och förmåner till de enskilda

 utbildningsanordnarna.

 6 Överväganden och förslag

 I linje med statens strävan till affärsmässig

 verksamhet på många olika områden kan ytterligare

 bolagisering av myndigheter förväntas. Det pågår

 t.ex. förhandligar om att ombilda Luftfartsverket

 till bolag.

 Under de senaste åren har olika utredningar varit

 sysselsatta med bl.a. de problem som bolagiseringen

 kan innebära för vapenfriutbildningen.

 När Värnpliktslagutredningen under hösten 1990 lade

 fram sitt betänkande En ny värnpliktslag SOU

 1990:89 föreslogs att disciplinpå-

 följderna i princip skulle beslutas av Vapen-

 fristyrelsen, som dock i viss utsträckning skulle

 få delegera beslutanderätten till den myndighet där

 den vapenfrie tjänstgjorde.

 Om denne inte tjänstgjorde vid en myndighet, borde

 enligt betänkandet alltid Vapenfristyrelsen

 handlägga ärendet. Här gavs alltså inte möjlighet

 att delegera ett åläggande av disciplinpåföljd till

 en enskild utbildnings-

 anordnare.

 Sedan betänkandet remitterats under våren 1991,

 tillsattes under hösten samma år en ny utredning

 som skulle se över totalförsvarets personalför-

 sörjning genom pliktsystem, Pliktutredningen (dir.

 1991:40). I direktiven till utredningen sades att

 ställning borde tas till om olika utbildnings-

 anordnare som inte är statliga eller kommunala

 myndigheter skulle få ägna sig åt myndighetsutöv-

 ning gentemot den pliktpersonal som tjänstgör hos

 dem. Pliktutredningen har den 28 januari 1993

 överlämnat sitt betänkande (SOU 1992:139)

 Totalförsvarsplikt till Försvarsdepartementet.

 Vid sidan av Pliktutredningen arbetar en särskild

 utredning (Fö 1992:01) om författningsreglering med

 anledning av Pliktutredningens förslag

 (dir. 1992:71). Enligt direktiven skall utredningen

 vara klar senast den

 30 april 1993.

 I Pliktutredningens betänkande föreslås att bl.a.

 den vapenfria tjänsten skall ersättas av en allmän

 totalförsvarsplikt. Detta innebär dock inte att

 möjligheterna för en tjänstgöring utan vapenbruk

 försvinner. Totalförsvarsplikten föreslås komma att

 i stor omfattning kunna fullgöras hos enskilda

 organ. Vidare lämnas förslag om att Vapenfristyrel-

 sen skall upphöra. Dess uppgifter skall enligt

 förslaget övertas av en ny myndighet -

 Totalförsvarets personalverk - som skall

 administrera all pliktpersonal. Pliktutredningens

 betänkande remissbehandlas för närvarande.

 Med hänsyn till rådande ovisshet om vad som i

 framtiden skall gälla för den vapenfria tjänsten,

 har man från regeringens sida hittills bedömt det

 mest lämpligt att tills vidare inte anförtro åt

 enskilda utbildnings-

 anordnare att handlägga ärenden som innebär

 myndighetsutövning.

 Det hade varit bra om man hade kunnat avvakta

 beredningen av Pliktutredningens och den särskilda

 författningsutredningens förslag, innan man tog

 ställning till de frågor som behandlas i denna PM.

 Emellertid är det -med hänsyn till vad bl.a. Vapen-

 fristyrelsen har anfört - angeläget att redan nu

 överväga åtgärder. Den situation, som Styrelsen har

 beskrivit, kan nämligen innebära utdragna

 handläggningstider i ärenden som avser viktiga

 frågor både för den vapenfrie och utbildningsa-

 nordnaren.

 I samband med bolagiseringen av affärsverken har

 olika statliga myndigheter inrättats för att överta

 uppgifter som innefattar myndighetsutövning från de

 tidigare affärsverken. Uppgifterna har i regel

 anknytning till den rent affärsmässiga verk-

 samheten. Vapenfriutbildningen är en i förhållande

 till den verksamheten helt artskild uppgift.

 Det är därför inte lämpligt att åt dessa

 myndigheter anförtro den myndighetsutövning som

 vapenfriutbildningen innebär. En sådan ordning

 skulle inte heller tillgodose önskemålet om ett

 decentraliserat beslutsfattande.

 Det är i stället att föredra att den enskilde

 utbildningsanordnaren själv får handlägga ärenden,

 som också innebär myndighetsutövning. Enligt

 Vapenfristyrelsen finns det också ett intresse hos

 de enskilda utbildningsanordnarna för en sådan

 ordning.

 Kraven på rättssäkerhet, som i fråga om

 handläggning av disciplin-

 ärenden är särskilt långtgående, måste dock upp-

 fyllas. Genom de olika former av rättssäkerhets-

 garantier som finns och som kan åstadkommas när en

 enskild utövar myndighet får dock dessa krav anses

 vara tillräckligt tillgodosedda. Härtill kommer att

 en handläggning av ärendena innefattande

 myndighetsutövning inte innebär någon nyhet för de

 statligt helägda bolagen. Det kan därför på goda

 grunder antas att kompetens i frågorna redan finns

 hos dem.

 Övriga enskilda utbildningsanordnare har

 visserligen inte tidigare fått utöva myndighet mot

 en vapenfri. Med hänsyn till den långa erfarenhet

 som dessa ändå har av vapenfriutbildning kan det

 förväntas att man snabbt sätter sig in i vad

 myndighetsutövning innebär. Vapenfristyrelsen

 spelar därvid en viktig roll, dels som

 tillsynsmyndighet, dels som den myndighet som

 meddelar föreskrifter om verksamheten.

 Sammanfattningsvis talar övervägande skäl för att

 anförtro åt enskilda utbildningsanordnare att

 handlägga ärenden om tillrättavisning, förmåner och

 ledighet.

 En sådan förändring kan lämpligen åstadkommas genom

 de upprättade lagförslag, som finns i bilaga 1 till

 promemorian.

 Genom ett nytt andra stycke i 2 § vapenfrilagen får

 regeringen eller myndighet som regeringen bestämmer

 möjlighet att överlåta åt enskilda

 utbildningsanordnare där vapenfria tjänstgör att

 besluta i fråga om tillrättavisning, förmåner och

 ledighet för de vapenfria.

 Ändringen i 2 § första stycket är en följdändring

 till den nya kommunallagen (SFS 1991:900).

 Ett beslut om tillrättavisning som meddelats av

 enskild utbildnings-

 anordnare bör få omprövas av Vapenfristyrelsen. För

 detta krävs inte någon lagändring. Det finns inte

 anledning att nu skapa en särskild överkla-

 ganderegel för beslut om tillrättavisning. Denna

 fråga bör i stället tas upp i ett vidare sammanhang

 i samband med beredningen av utredningarnas

 förslag. Som framgått under 3 finns det många

 skillnader mellan de olika disciplinsystemen. Man

 bör kunna förutse att ett mer enhetligt

 disciplinsystem blir gällande i framtiden.

 I likhet med vad som gäller beträffande övriga

 utbildningsanordnare bör i vapenfrilagen anges vem

 som har befogenhet att meddela tillrättavisning, om

 det åt en enskild utbildningsanordnare har

 överlåtits att meddela ett sådant beslut. Detta

 görs genom en ändring i 19 § vapenfrilagen. En an-

 svarig utbildningschef, som är anställd hos

 utbildningsanordnaren, föreslås få befogenhet att

 meddela tillrättavisning. Om det inte finns någon

 sådan chef, bör den som närmast ansvarar för

 utbildningen få denna befogenhet.

 Vidare föreslås att ett tillägg görs till bilagan

 till sekretesslagen så att enskilda

 utbildningsanordnare blir jämställda med

 myndigheter i fråga om vad som föreskrivs i

 tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av

 allmänna handlingar.

 De förordningsändringar som följer av lagförslagen

 framgår av bilaga 2 till promemorian. Utöver dessa

 ändringar görs ett förtydligande i 18 §

 vapenfrikungörelsen så att det tydligare än enligt

 den nuvarande lydelsen framgår att Vapenfristyrel-

 sen får överlåta åt annan myndighet att besluta om

 förmåner.

 Förslag till

 Lag om ändring i lagen (1966:413) om

 vapenfri tjänst

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1966:413) om

 vapenfri tjänst skall ha följande lydelse.

 Nuvarande lydelse Föreslagen

 lydelse

 2 §1

 Vapenfri tjänstepliktig Vapenfri tjänstepliktig

 skall fullgöra tjänst i skall fullgöra tjänst i

 verksamhet, som är verksamhet, som är

 betydelsefull för betydelsefull för

 samhället under samhället under beredskap

 beredskap och krig. och krig. Tjänstgöringen

 Tjänstgöringen skall ske skall ske hos statlig

 hos statlig, kommunal myndighet eller hos

 eller landstingskommunal myndighet hos kommun

 myndighet eller hos eller landsting eller hos

 bolag, förening eller bolag, förening eller

 stiftelse som regeringen stiftelse som regeringen

 bestämmer. bestämmer.

 19 §2 Befogenhet att Regeringen eller

 meddela vapenfri myndighet som regeringen

 tjänstepliktig bestämmer får överlåta åt

 tillrättavisning till- ett bolag, en förening

 kommer hos staten eller eller en stiftelse där

 hos kommun anställd vapenfria tjänstepliktiga

 civilförsvars-, rädd- tjänstgör att besluta i

 nings eller arbetschef i fråga om

 fråga om underställd tillrättavisning,

 personal. Med kommuner förmåner och ledighet för

 likställs landsting, de vapenfria tjänste-

 kommunalförbund, pliktiga.

 församlingar kyrkliga Befogenhet att meddela

 samfälligheter och vapenfri tjänstepliktig

 allmänna för- tillrättavisning till-

 säkringskassor. kommer hos staten eller

 hos kommun anställd

 civilförsvars-, räddnings

 eller arbetschef i fråga

 om underställd personal.

 1 Senaste lydelse Med kommuner likställs

 1991:719. 2 landsting, kommunal-

 Senaste lydelse 1992:- förbund, församlingar

 1405. kyrkliga samfälligheter

 och allmänna för-

 säkringskassor. Om det åt

 ett bolag, en förening

 eller en stiftelse har

 överlåtits att meddela

 vapenfria tjänstepliktiga

 tillrättavisning,

 tillkommer sådan

 befogenhet hos bolaget,

 förening eller stiftelsen

 anställd ansvarig

 utbildningschef eller

 närmast ansvarig

 utbildningsledare.

 Nuvarande lydelse

 Föreslagen lydelse

 Innan någon meddelar tillrättavisning skall han vid

 förhör med den felande lämna denne tillfälle att

 förklara sig.

 Denna lag träder i kraft den ...

 Förslag till

 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs att bilagan till

 sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande

 lydelse.

 Bilaga 2

 Nuvarande lydelse

 I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad

 som föreskrivs

 i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av

 handlingar hos myndighet

 i tillämpliga delar gälla också handlingar hos

 något av de organ som

 nämns nedan i den mån handlingarna hör till där

 angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges

 i förekommande fall med hänvisning till numret i

 Svensk författningssamling (SFS) på den författning

 med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt

 organet.

 Organ

 Verksamhet

 Folkbildningsrådet fördelning av statsbidrag

 Folkbildningsförbundet mellan folkhögskolor och

 Handelshögskolan i studieförbund (SFS

 Stockholm 1976:1046)

 Radiotjänst i Kiruna fördelning av statliga

 Aktiebolag medel mellan

 Kungliga Skogs- och länsbildningsförbunden

 Lantbruks- för stöd till

 akademien kulturverksamhet genom

 Kungliga Svenska ideella föreningar (SFS

 Aeroklubben 1976:1046)

 1 Lagen omtryckt statligt stöd i form av

 1992:1474. utbildningsbidrag för

 doktorander (SFS

 1976:1046)

 Nuvarande lydelse ärenden om TV-avgifter

 Organ (SFS 1989:41)

 prövning av anställnings-

 Länsbildningsförbunden och arbetsvillkor och

 Musikaliska akademien andra frågor som rör

 statligt reglerad

 anställning hos akademien

 besiktning och tillsyn av

 luftfartyg samt utfärdan-

 de och förnyande av

 luftvärdighetsbevis (SFS

 1957:297)

 Verksamhet

 statligt stöd till

 kulturverksamhet genom

 ideella föreningar (SFS

 1976:1046)

 statligt stöd till

 utbildnings- och

 utgivningsverksamhet (SFS

 1976:1046 och 1992:318)

 Notarius publicus all verksamhet som

 Regleringsföreningen Notarius publicus (SFS

 Svensk fisk, ekonomisk 1981:1363)

 förening statligt stöd i

 Riksprovplatserna marknadsreglerande syfte

 Aktiebolaget Svensk (1974:226)

 Anläggningsprovning, kontroll som

 Aktiebolaget Svensk riksprovplats

 Bilprovning och (SFS 1992:1119)

 Apoteksbolaget förvaltning av statligt

 Aktiebolag reglerade räntebärande

 Statens lån för bostadsändamål

 Bostadsfinansieringsaktie-som beviljas under med-

 bolag, SBAB verkan av

 Stiftelsen Svenska Bostadsstyrelsen eller

 institutet länsbostadsnämnd samt

 Stiftelsen Svensk-norska frågor om lån enligt

 samarbetsfonden förordningen (1989:858)

 Stiftelsen Lantbrukarnas om ersättningslån för

 skörde- bostadsändamål (SFS

 skadeskydd 1993:336)

 Stiftelserna Nordiska all verksamhet

 museet, statligt stöd i form av

 Riksutställningar, stipendier (SFS 1992:318)

 Stockholms prövning av ärenden om

 internationella skörde-

 fredsforskningsinstitut skadeskydd (SFS 1988:89)

 (SIPRI), Tekniska museet prövning av anställnings-

 och WHO Collaborating och arbetsvillkor och

 Center on International andra frågor som rör

 Drug Monitoring statligt reglerad

 Nuvarande lydelse anställning hos

 Organ stiftelsen (SFS

 1992:318)

 Svenska föreningen Verksamhet

 Norden

 Svenska institutet i Rom statligt stöd i form av

 Svenska språknämnden bidrag till resor och

 stipendier (SFS

 1976:1046)

 statligt stöd i form av

 stipendier

 prövning av anställnings-

 och arbetsvillkor och

 andra frågor som rör

 statligt reglerad

 anställning hos nämnden

 (SFS 1992:318)

 ________________________________

 Denna lag träder i kraft den...

 Förslag till

 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs att bilagan till

 sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande

 lydelse.

 Bilaga 2

 Föreslagen lydelse

 I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad

 som föreskrivs

 i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av

 handlingar hos myndighet

 i tillämpliga delar gälla också handlingar hos

 något av de organ som

 nämns nedan i den mån handlingarna hör till där

 angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges

 i förekommande fall med hänvisning till numret i

 Svensk författningssamling (SFS) på den författning

 med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt

 organet.

 Organ

 Verksamhet

 Folkbildningsrådet fördelning av statsbidrag

 Folkbildningsförbundet mellan folkhögskolor och

 Handelshögskolan i studieförbund (SFS

 Stockholm

 1976:1046)

 fördelning av statliga

 Radiotjänst i Kiruna medel mellan

 Aktiebolag länsbildningsförbunden

 Kungliga Skogs- och för stöd till

 Lantbruks- kulturverksamhet genom

 akademien ideella föreningar (SFS

 1976:1046)

 Kungliga Svenska statligt stöd i form av

 Aeroklubben utbildningsbidrag för

 1 Lagen omtryckt doktorander

 1992:1474. (SFS 1976:1046)

 ärenden om TV-avgifter

 (SFS 1989:41)

 prövning av anställnings-

 och arbetsvillkor och

 andra frågor som rör

 Föreslagen lydelse statligt reglerad

 Organ anställning hos akademien

 besiktning och tillsyn av

 Länsbildningsförbunden luftfartyg

 Musikaliska akademien samt utfärdande och

 förnyande av luft-

 värdighetsbevis (SFS

 1957:297)

 Verksamhet

 statligt stöd till

 kulturverksamhet genom

 ideella föreningar (SFS

 1976:1046)

 statligt stöd till ut-

 bildnings- och

 utgivningsverkssamhet

 (SFS

 1976:1046 och 1992:318)

 Notarius publicus

 all verksamhet som

 Enskilda som enligt vad Notarius publicus (SFS

 regeringen föreskriver 1981:1363)

 får anordna vapenfri handläggning av ärenden i

 tjänst fråga om

 tillrättavisning,

 förmåner eller ledighet

 Regleringsföreningen för en vapenfri

 Svensk fisk, ekonomisk tjänstepliktig (SFS

 förening 1966:413)

 Riksprovplatserna

 Aktiebolaget Svensk statligt stöd i

 Anläggningsprovning, marknadsreglerande syfte

 Aktiebolaget Svensk (1974:226)

 Bilprovning och kontroll som

 Apoteksbolaget riksprovplats (SFS

 Aktiebolag 1992:1119)

 Statens förvaltning av statligt

 Bostadsfinansierings- reglerade räntebärande

 aktiebolag, SBAB lån för bostadsändamål

 Stiftelsen Svenska som beviljas under

 institutet medverkan av

 Stiftelsen Svensk-norska Bostadsstyrelsen eller

 samarbetsfonden länsbostadsnämnd samt

 Stiftelsen Lantbrukarnas frågor om lån enligt

 skörde- förordningen (1989:858)

 skadeskydd om ersättningslån för

 bostadsändamål (SFS

 1993:336)

 Föreslagen lydelse all verksamhet

 statligt stöd i form av

 Organ stipendier (SFS 1992:318)

 prövning av ärenden om

 Stiftelserna Nordiska skörde-

 museet, skadeskydd (SFS 1988:89)

 Riksutställningar,

 Stockholms

 internationella

 fredsforskningsinstitut

 (SIPRI), Tekniska museet Verksamhet

 och WHO Collaborating

 Center on International prövning av anställnings-

 Drug Monitoring och arbetsvillkor och

 Svenska föreningen andra frågor som rör

 Norden statligt reglerad

 Svenska institutet i Rom anställning hos

 Svenska språknämnden stiftelsen (SFS 1992:318)

 statligt stöd i form av

 bidrag till resor och

 stipendier (SFS

 1976:1046)

 statligt stöd i form av

 stipendier

 prövning av anställnings-

 och arbetsvillkor och

 andra frågor som rör

 statligt reglerad

 anställning hos nämnden

 (SFS 1992:318)

 Denna lag träder i kraft den....

 Förordning

 om ändring i kungörelsen (1966:414) med viss

 bestämmelser

 om vapenfria tjänstepliktiga

 Regeringen föreskriver att 17 och 18 §§ skall ha

 följande lydelse.

 171 § Ledighet från vapenfri tjänstgöring beviljas

 av Vapenfristyrelsen

 efter samma grunder som gäller i fråga om ledighet

 från värnpliktstjänstgöring.

 Vapenfristyrelsens beslut överklagas till Totalför-

 svarets tjänstepliktsnämnd. Nämndens beslut får

 inte överklagas.

 Vapenfristyrelsen får överlåta åt en annan

 myndighet eller åt ett bolag,

 en förening eller en stiftelse som anges i 9 §

 andra stycket där den

 tjänstepliktige tjänstgör att bevilja ledighet. Ett

 sådant beslut om

 ledighet får överklagas hos Vapenfristyrelsen.

 Vapenfristyrelsens beslut

 får inte överklagas.

 182 § I fråga om förmåner till vapenfria

 tjänstepliktiga i samband med

 tjänstgöring skall värnpliktsförmånsförordningen

 (1976:1008) tillämpas

 i den mån regeringen ej meddelar särskilda

 bestämmelser. Befattningspenning utgår dock endast

 till en vapenfri tjänstepliktig som tjänstgör inom

 civilförsvaret. Befattningspenning beräknas därvid

 enligt de bestämmelser som gäller för

 civilförsvarspliktiga. Vapenfria tjänste-

 pliktiga får för erhållande av tillägg till

 dagersättningen tillgodoräkna

 sig tidigare tjänstgöring enligt värnpliktslagen

 (1941:967).

 Vid tillämpningen av värnpliktsförmånsförordningens

 bestämmelser

 skall med myndighet inom försvarsmakten avses

 Vapenfristyrelsen.

 Vapenfristyrelsen får överlåta åt en annan

 myndighet eller åt ett bolag,

 en förening eller en stiftelse som anges i 9 §

 andra stycket där den

 tjänstepliktige tjänstgör att besluta om förmåner.

 Ett sådant beslut

 om förmåner får överklagas hos Vapenfristyrelsen.

 Vapenfristyrelsens

 beslut får överklagas hos kammarrätt.

 ________________________________

 Denna förordning träder i kraft den .....

 1 Senaste lydelse 1991:1388.

 2 Senaste lydelse 1989:758.

 Förteckning över remissinstanser som avgett

 yttrande över promemorian

 1. Riksdagens ombudsmän

 2. Justitiekanslern

 3. Riksåklagaren

 4. Överbefälhavaren

 5. Försvarets civilförvaltning

 6. Vapenfristyrelsen

 7. Televerket

 8. Luftfartsverket

 9. Banveket

 10. Vattenfall AB

 11. Sveriges civilförsvarsförbund

 12. Styrelsen för Sveriges vapenfria

 tjänstepliktigas

 medinflytandeorganisation

 Sammanställning av remissyttranden över PM angående

 förslag till ändringar i lagen (1966:413) om

 vapenfri tjänst

 1. Remissinstansernas synpunkter på förslagen

 1.1 Riksdagens ombudsmän

 Riksdagens ombudsmän har genom remiss den 24 mars

 1993, dnr Fo93/298/CIV, beretts tillfälle att avge

 yttrande över förslag angående bemyndigande för

 bolag, förening eller stiftelse att utöva myndighet

 mot vapenfri tjänstepliktig. Med anledning härav

 får jag anföra följande.

 De principiella invändningar som kan resas, i

 synnerhet vad gäller att låta enskilda administrera

 ett straffrättsligt synsätt grundat sanktions-

 system utan möjlighet för den enskilde att få saken

 prövad i domstol, förbigås i den remitterade

 promemorian.

 I promemorian anförs att det på goda grunder kan

 antas att kompetens i aktuella frågor redan finns i

 bolagen, vilket bl.a. torde avse det bolag som ska

 ersätta Televerket, och att Vapenfristyrelsen

 spelar en viktig roll som tillsynsmyndigheti

 aktuella frågor. Erfarenheterna från JO:s

 granskning av formerna för tillrättavisning av

 vapenfria tjänstepliktiga hos Televerket och

 Vpaenfristyrelsens tillsyn härav (se JO:s

 ämbetesberättelse 1992-93 s. 278) är dessvärre inte

 sådana att jag kan instämma i uttalandet.

 De föreslagna författningsändringarna - i synnerhet

 de som avser handläggning av disciplinärenden -

 bör anstå till dess översynen av reglerna om

 vapenfri tjänst slutförts.

 1.2 Justitiekanslern

 Jag har anledning att anföra följande om PM:ns

 innehåll.

 Den myndighetsutövning som skulle komma att utövas

 av enskilda faller inte under förvaltningslagen.

 Det är en svaghet. Åtminstone grundläggnade regler

 om förfarandet bör finnas. Iögonfallande är att det

 saknas krav på juristmedverkan när beslut fattas om

 tillrättavisning av vapenfria.

 Det finns i förslaget inte någon möjlighet att

 påkalla domstplsprövning i fråga om

 tillrättavisningar av vapenfria. I promemorian

 finns inte någon analys av om denna ordning kan

 anses förenlig med artikel 6 i den europeiska

 konventionen angående skydd för de mänskliga

 rättigheterna och de grunläggande friheterna. Innan

 lagstiftningen går vidare bör denna fråga

 klarläggas.

 Jag anser vidare att promemorians beskrivning av

 reglerna om allmänna handlingars offentlighet och

 offentlighetsprincipens innebörd i övrigt bör

 förtydligas som ett led i en eventuell fortsatt

 beredning i lagstiftningsfrågan. Bl.a. synes det

 som har anförts på s. 5 om arkivlagens tillämplig-

 het inte vara riktigt, jämför 2 § 2 st arkivlagen

 och prop. 1989/90:72 s. 69.

 1.4 Riksåklagaren

 Med överlämnande av yttranden från överåklagarna i

 Vänersborg, Gävle och Luleå får jag för egen del

 anföra följande.

 Jag vill inte motsätta mig en överflyttning av

 beslutandekompetens i enlighet med förslaget. En

 sådan överflyttning bör dock bl.a. av

 rättssäkerhetsskäl utvärderas efter en viss tid

 samt i övrigt följas av det statliga

 tillsynsorganet. Detta organ bör meddela de råd

 eller föreskrifter som det kan finnas behov av inom

 det aktuella området.

 Överåklagaren i Vänersborg anser att amn, i varje

 fall när det är fråga om tillrättavisning av

 vapenfria, kan föreskriva att Vapenfristyrelsen

 skall underrättas om beslutet utan dröjsmål.

 Överåklagaren i Luleå och Gävle har inget att

 invända.

 1.4 Överbefälhavaren

 Överbefälhavaren har inget att erinra mot de

 föreslagna författningsändringarna.

 1.5 Försvarets civilförvaltning

 FCF anser det rimligt att avvakta beredningen av

 Pliktutredningens och den särskilda författningsut-

 redningens förslag innnan regeringen tar ställning

 till föreliggande förslag. Detta inte minst med

 utgångspunkt i att såväl den vapenfria tjänsten

 skall ersättas av en allmän totlaförsvarsplikt som

 att Vapenfristyrelsen föreslås upphöra. Frågan om

 var ansvaret för ärenden om tillrättavisning,

 förmåner och ledighet bör avgöras i samband med

 tillskapandet av den nya myndigheten-

 Totalförsvarets personalverk.

 1.6 Vapenfristyrelsen

 Vapenfristyrelsen tillstyrker de föreslagna

 ändringarna.

 I förordningen om ändring i kungörelsen (1966:414)

 med vissa bestämmelser om vapenfria tjänstepliktiga

 bör införas ett bemyndigande för Vapenfristyrelsen

 att åt enskild utbildningsanordnare överlåta att

 belsuta i fråga om tillrättavisning.

 I förtydligande syfte framhåller Vapenfristyrelsen

 angående den relativt omfattande skriftväxling som

 förekommer i samband med att styrelsen svarar för

 myndighetsutövning gentemot vapenfria att det inte

 är skriftväxlingen i sig som utgör det största

 problemet, utan fastmer den fördröjning av be-

 slutandeprocessen som uppstår när frågorna hanteras

 centralt. En sådan fördröjning är till men för den

 vapenfrie.

 1.7 Televerket

 När Televerket blir bolag bedöms våra

 förutsättningar för att hantera frågor som gäller

 tillämpningen av förvaltningslagen,

 offentlighetsprincipen och sekretesslagen

 försämras. Mot den bakgrunden är det tveksamt om

 myndighetsuppgifter med därtill knutna

 rättssäkerhetsgarantier bör överlämnas till företag

 som bedriver utpräglad affärsverksamhet. Televerket

 vill ändå inte motsätta sig förslaget.

 1.8 Luftfartsverket

 Luftfartsverket har inget att erinra mot de

 föreslagna författningsändringarna, men påpekar att

 den remitterade PM:n innehåller två smärre fel.

 Dels är Luftfartsverket ett affärsdrivande verl

 (jfr s 1), dels avses inte hela Luftfartsverket bli

 ombildat till bolag (jfr s. 7 st 5).

 1.9 Banverket

 Banverket har inga synpunkter på PM:n. Verket är en

 statlig anslagsmyndighet och inte ett affärsverk.

 1.10 Vattenfall AB

 Vattenfall AB stöder till fullo föreslagna

 ändringar och anser att det är angeläget att den

 nya lagen träder i kraft senast den 1 januari 1994.

 1.11 Sveriges Civilförsvarsförbund

 Sveriges Civilförsvarsförbund har intet att erinra

 mot de föreslagna ändringarna.

 1.12 Sveriges vapenfria medinflytandeorganisation

 VMO anför med anledning av den remitterade PM:n

 följande.

 Då enskild får möjligheten att bedriva

 myndighetsutövning måste samma krav på insyn i den

 vapenfria verksamheten gälla som för statliga

 myndigheter. Det är därför helt otillräckligt att

 offentligheten endast ska gälla de ärenden som

 Försvarsdepartementet föreslår. I stället bör

 offentligheten enligt tryckfrihetsförordningen

 gälla all verksamhet hos den enskilde

 utbildningsanordnaren som rör den vapenfria

 tjänsten.

 Förutsatt att kravet på offentlighet tillgodoses

 har VMO inget att anföra mot de föreslagna

 ändringarna i övrigt.

 2. Sammanfattade kommentar

 De remissinstanser som avstyrker de föreslagna

 ändringarna är huvudsakligen tveksamma till om det

 är möjligt att, med bibehållen rättssäkerhet, låta

 enskilda utbildningsanordnare besluta om

 disciplinåtgärder.

 Flera remissinstanser anser att det är olämpligt

 att genomföra ändringarna innan översynen av

 reglerna om vapenfri tjänst slutförts.

 Lagrådsremissens lagförslag

 Förslag till

 lag om ändring i lagen (1966:413) om

 vapenfri tjänst

 Härigenom föreskrivs att 2 § lagen (1966:413) om

 vapenfri tjänst skall ha följande lydelse.

 Nuvarande lydelse

 Föreslagen lydelse

 2 § 1

 Vapenfri tjänstepliktig Vapenfria tjänstepliktiga

 skall fullgöra tjänst i skall fullgöra tjänst i

 verksamhet, som är verksamheter, som är

 betydelsefull för betydelsefulla för sam-

 samhället under hället under beredskap

 beredskap och krig. och krig. De skall full-

 Tjänstgöringen skall ske göra tjänsten hos någon

 hos statlig, kommunal statlig eller kommunal

 eller landstingskommunal myndighet, hos någon

 myndighet eller hos myndighet inom ett lands-

 bolag, förening eller ting eller hos de bolag,

 stiftelse som regeringen föreningar eller

 bestämmer. stiftelser som regeringen

 bestämmer.

 Det får överlämnas till

 ett bolag, en förening

 eller en stiftelse som

 anordnar vapenfri tjänst

 att fatta beslut i fråga

 om förmåner och ledighet

 för de vapenfria tjänste-

 pliktiga.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994.

 1 Senaste lydelse 1991:719.

 Förslag till

 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs att bilagan till

 sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande

 lydelse.

 Bilaga2

 Nuvarande lydelse

 I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad

 som föreskrivs

 i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av

 handlingar hos myndighet

 i tillämpliga delar gälla också handlingar hos

 något av de organ som

 nämns nedan i den mån handlingarna hör till där

 angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges

 i förekommande fall med hänvisning till numret i

 Svensk författningssamling (SFS) på den författning

 med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt

 organet.

 Organ

 Verksamhet

 Folkbildningsrådet fördelning av statsbidrag

 Folkbildningsförbundet mellan folkhögskolor och

 Handelshögskolan i studieförbund (SFS

 Stockholm 1976:1046)

 Radiotjänst i Kiruna fördelning av statliga

 Aktiebolag medel mellan

 Kungliga Skogs- och länsbildningsförbunden

 Lantbruks- för stöd till

 akademien kulturverksamhet genom

 Kungliga Svenska ideella föreningar (SFS

 Aeroklubben

 1976:1046)

 Länsbildningsförbunden statligt stöd i form av

 utbildningsbidrag för

 doktorander (SFS

 1976:1046)

 ärenden om TV-avgifter

 (SFS 1989:41)

 prövning av anställnings-

 Nuvarande lydelse och arbetsvillkor och

 andra frågor som rör

 Organ statligt reglerad

 anställning hos akademien

 Musikaliska akademien besiktning och tillsyn av

 luftfartyg samt utfärdan-

 de och förnyande av

 luftvärdighetsbevis (SFS

 1957:297)

 statligt stöd till

 kulturverksamhet genom

 ideella föreningar (SFS

 1976:1046)

 Verksamhet

 statligt stöd till

 utbildnings- och

 utgivningsverksamhet (SFS

 1976:1046 och 1992:318)

 Notarius publicus all verksamhet som

 Regleringsföreningen Notarius publicus (SFS

 Svensk fisk, ekonomisk 1981:1363)

 förening statligt stöd i

 Riksprovplatserna marknadsreglerande syfte

 Aktiebolaget Svensk (SFS 1974:226)

 Anläggningsprovning, kontroll som

 Aktiebolaget Svensk riksprovplats (SFS

 Bilprovning och 1992:1119)

 Apoteksbolaget förvaltning av statligt

 Aktiebolag reglerade räntebärande

 Statens lån för bostadsändamål

 Bostadsfinansieringsaktie-som beviljats under med-

 bolag, SBAB verkan av

 Stiftelsen Svenska Bostadsstyrelsen eller

 institutet länsbo-

 Stiftelsen Svensk-norska stadsnämnd samt frågor om

 samarbetsfonden lån enligt förordningen

 Stiftelsen Lantbrukarnas (1989:858) om

 skörde- ersättningslån för

 skadeskydd bostadsändamål (SFS

 Stiftelserna Nordiska 1993:336)

 museet, all verksamhet

 Riksutställningar, statligt stöd i form av

 Stockholms stipendier (SFS 1992:318)

 internationella prövning av ärenden om

 fredsforskningsinstitut skörde-

 (SIPRI), Tekniska museet skadeskydd (SFS 1988:89)

 och WHO Collaborating prövning av anställnings-

 Center on International och arbetsvillkor och

 Drug Monitoring andra frågor som rör

 Svenska föreningen statligt reglerad

 Norden anställning hos

 stiftelsen (SFS 1992:318)

 statligt stöd i form av

 Nuvarande lydelse bidrag till resor och

 stipendier

 Organ (SFS 1976:1046)

 Svenska institutet i Rom

 Svenska språknämnden Verksamhet

 statligt stöd i form av

 stipendier

 prövning av anställnings-

 och arbetsvillkor och

 andra frågor som rör

 statligt reglerad

 anställning hos nämnden

 (SFS 1992:318)

 1 Lagen omtryckt 1992:1474.

 2 Senaste lydelse 1993:337.

 Förslag till

 Lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs att bilagan till

 sekretesslagen (1980:100)1 skall ha följande

 lydelse.

 Bilaga2

 Föreslagen lydelse

 I enlighet med vad som anges i 1 kap. 8 § skall vad

 som föreskrivs

 i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av

 handlingar hos myndighet

 i tillämpliga delar gälla också handlingar hos

 något av de organ som

 nämns nedan i den mån handlingarna hör till där

 angiven verksamhet hos organet. Verksamheten anges

 i förekommande fall med hänvisning till

 numret i Svensk författningssamling (SFS) på den

 författning med stöd

 av vilken verksamheten har uppdragits åt organet.

 Organ

 Verksamhet

 Bolag, förening eller prövning av frågor om

 stiftelse som anordnar förmåner och ledighet för

 vapenfri tjänst en vapenfri

 Folkbildningsrådet tjänstepliktig (SFS

 Folkbildningsförbundet 1966:413)

 Handelshögskolan i fördelning av statsbidrag

 Stockholm mellan folkhögskolor och

 Radiotjänst i Kiruna studieförbund (SFS

 Aktiebolag 1976:1046)

 Kungliga Skogs- och fördelning av statliga

 Lantbruks- medel mellan

 akademien länsbildningsförbunden

 för stöd till

 kulturverksamhet genom

 ideella föreningar (SFS

 1976:1046)

 statligt stöd i form av

 utbildningsbidrag för

 Föreslagen lydelse doktorander

 (SFS 1976:1046)

 ärenden om TV-avgifter

 Organ (SFS 1989:41)

 prövning av anställnings-

 Kungliga Svenska och arbetsvillkor och

 Aeroklubben andra frågor som rör

 statligt reglerad

 anställning hos akademien

 Länsbildningsförbunden

 Musikaliska akademien

 Verksamhet

 besiktning och tillsyn av

 luftfartyg

 samt utfärdande och

 förnyande av luft-

 värdighetsbevis (SFS

 1957:297)

 statligt stöd till

 kulturverksamhet genom

 ideella föreningar

 (SFS 1976:1046)

 statligt stöd till ut-

 bildnings- och

 utgivningsverksamhet (SFS

 1976:1046 och 1992:318)

 Notarius publicus all verksamhet som

 Regleringsföreningen Notarius publicus (SFS

 Svensk fisk, ekonomisk 1981:1363)

 förening statligt stöd i

 Riksprovplatserna marknadsreglerande syfte

 Aktiebolaget Svensk (SFS 1974:226)

 Anläggningsprovning, kontroll som

 Aktiebolaget Svensk riksprovplats

 Bilprovning och (SFS 1992:1119)

 Apoteksbolaget förvaltning av statligt

 Aktiebolag reglerade räntebärande

 Statens lån för bostadsändamål

 Bostadsfinansierings- som beviljats under med-

 aktiebolag, SBAB verkan av

 Stiftelsen Svenska Bostadsstyrelsen eller

 institutet länsbo-

 Stiftelsen Svensk-norska stadsnämnd samt frågor om

 samarbetsfonden lån enligt förordningen

 Stiftelsen Lantbrukarnas (1989:858) om

 skörde- ersättningslån för bos-

 skadeskydd tadsändamål (SFS

 1993:336)

 Föreslagen lydelse all verksamhet

 statligt stöd i form av

 Organ stipendier (SFS 1992:318)

 prövning av ärenden om

 Stiftelserna Nordiska skörde-

 museet, Riks- skadeskydd (SFS 1988:89)

 utställningar,

 Stockholms internatio- Verksamhet

 nella fredsforskningsin-

 stitut (SIPRI), Tekniska prövning av anställnings-

 museet och WHO och arbetsvillkor och

 Collaborating Center on andra frågor som rör

 International Drug statligt reglerad

 Monitoring anställning hos

 Svenska föreningen stiftelsen (SFS 1992:318)

 Norden statligt stöd i form av

 Svenska institutet i Rom bidrag till resor och

 Svenska språknämnden stipendier (SFS

 1976:1046)

 statligt stöd i form av

 stipendier

 prövning av anställnings-

 och arbetsvillkor och

 andra frågor som rör

 statligt reglerad

 anställning hos nämnden

 (SFS 1992:318)

 __________________________

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1994.

 1 Lagen omtryckt 1992:1474.

 2 Senaste lydelse 1993:337.

 Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1993-09-21

 Närvarande: justitierådet Per Jermsten,

 justitierådet Lars Å.[REDACTED_EFTERNAMN],

 regeringsrådet Sigvard Holstad.

 Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 2

 september 1993 har regeringen på hemställan av

 statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat inhämta lagrådets

 yttrande över förslag till

 1. lag om ändring i lagen (1966:413) om vapenfri

 tjänst,

 2. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100).

 Förslagen har inför lagrådet föredragits av

 hovrättsassessorn

 Thomas[REDACTED_EFTERNAMN].

 Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

 Försvarsdepartementet

 Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30

 september 1993

 Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och

 statsråden B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

 Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.[REDACTED_EFTERNAMN],

[REDACTED_EFTERNAMN]

 Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

 Regeringen beslutar proposition 1993/94:31 Rätt för

 enskild utbildnings-

 anordnare att besluta i fråga om förmåner och

 ledighet för vapenfria tjänstepliktiga.