Regeringens proposition

1999/2000:118

Underhållsstöd vid växelvis boende

Prop.

1999/2000:118

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 25 maj 2000

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Ingela[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Socialdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen lämnas förslag till ändrade regler för beräkning och för-

delning av underhållsstöd när barn till särlevande föräldrar bor varaktigt

hos båda föräldrarna (växelvis boende).

Utgångspunkten för de föreslagna regeländringarna är att var och en av

föräldrarna vid växelvis boende har rätt till ett halvt underhållsstöd,

586 kr per barn och månad. Från detta belopp dras sedan halva det be-

lopp som föräldern i andra fall skulle bli skyldig att återbetala.

Ändringarna föreslås träda i kraft den 1 januari 2001 och tillämpas

första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter den 31 mars

2001.

Innehållsförteckning

1 Beslut 3

2 Lagtext 4

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd 4

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:822) om

ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd 9

3 Ärendet och dess beredning 11

4 Översiktlig beskrivning av nuvarande regler, statistik samt

erfarenheter av underhållsstöd 12

4.1 Regelsystemet i sin helhet 12

4.2 Underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag 13

4.3 Barn med underhållsstöd 15

4.4 Motiv för att lämna underhållsstöd vid växelvis

boende 17

4.5 Erfarenheter av underhållsstöd vid växelvis boende 18

5 Hur påverkas barnen av växelvis boende? 19

6 Förslag till nya regler för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende

22

6.1 Beräkning av utfyllnadsbidrag och fördelning mellan

föräldrarna 22

6.2 Varje förälder ansöker om utfyllnadsbidrag 25

7 Oförändrade regler för gränsen mellan umgänge och växelvis

boende 26

8 Samarbetssamtal och samförståndslösningar 28

9 Konsekvenser för den enskilde av de föreslagna reglerna 30

10 Ekonomiska effekter av förslaget för det allmänna 31

11 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 31

12 Författningskommentar 32

12.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd 32

12.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:822) om

ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd 34

Bilaga 1 Förteckning över remissinstanser 36

Bilaga 2 Lagförslag i lagrådsremissen 37

Bilaga 3 Lagrådets yttrande 44

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25 maj 2000 47

1 Beslut

Regeringen förslår att riksdagen antar regeringens förslag till

1. lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,

2. lag om ändring i lagen (1999:822) om ändring i lagen (1996:1030)

 om underhållsstöd.

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:1030) om underhållsstöd

dels att 8, 10, 12, 13, 16, 17, 21 och 31 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 13 a §, av följande ly-

delse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 §

Underhållsstöd till ett barn lämnas med 1 173 kronor per månad. Om

det finns anledning att anta att en bidragsskyldig förälder i rätt ordning

betalar ett underhåll till barnet som motsvarar lägst det belopp som skulle

ha fastställts enligt 24 28 §§, avräknas detta belopp från underhållsstö-

det.

Om barnet växelvis bor varak-

tigt hos båda föräldrarna eller om

sökanden i annat fall begär det,

lämnas underhållsstöd med 1 173

kronor per månad med avräkning

för det belopp som skulle ha fast-

ställts, om 24 28 §§ hade

tillämpats på inkomsten hos den

av föräldrarna som inte är

boförälder.

Om sökanden begär det, lämnas

underhållsstöd med 1 173 kronor

per månad med avräkning för det

belopp som skulle ha fastställts,

om 24 28 §§ hade tillämpats på

inkomsten för den av föräldrarna

som inte är boförälder.

Vid växelvis boende beräknas

underhållsstöd till hälften av 1 173

kronor per månad för var och en

av föräldrarna. Från det belopp

som sålunda beräknats för en

förälder avräknas hälften av det

belopp som skulle ha fastställts,

om 24 28 §§ hade tillämpats på

inkomsten för den föräldern.

Om ett barn bor hos en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare

eller hos någon eller några som var särskilt förordnade vårdnadshavare

när barnet fyllde 18 år, lämnas dubbla underhållsstöd enligt första

stycket.

10 §

Om barnet har en sådan inkomst som framkommer vid en tillämpning

av 25 27 §§, skall underhållsstödet minskas med ett belopp som motsva-

rar hälften av inkomsten. I stället för den minskning av framräknat be-

lopp som anges i 26 § andra stycket skall beloppet minskas med 48 000

kronor.

Vid växelvis boende skall un-

derhållsstödet för var och en av

föräldrarna minskas med ett be-

lopp som motsvarar hälften av det

belopp med vilket underhållsstödet

skall minskas enligt första stycket.

Om den bidragsskyldige enligt 23 § andra stycket har medgetts avdrag

med ett visst belopp vid fullgörande av sin återbetalningsskyldighet, skall

kommande underhållsstöd minskas med motsvarande belopp.

12 §

Underhållsstöd lämnas efter

skriftlig ansökan av boföräldern

hos den allmänna försäkringskas-

san. Ansökan om förlängt under-

hållsstöd skall göras av den stude-

rande.

Underhållsstöd lämnas efter

skriftlig ansökan av boföräldern

hos den allmänna försäkringskas-

san. Vid växelvis boende skall en

sådan ansökan göras av för-

äldrarna för egen del. Ansökan

om förlängt underhållsstöd skall

göras av den studerande.

Ansökan skall innehålla nödvändiga upplysningar för bedömningen av

barnets rätt till stöd och en försäkran på heder och samvete att de läm-

nade uppgifterna är riktiga. Om sökanden inte själv kan lämna en sådan

försäkran, skall riktigheten av upplysningarna intygas av två trovärdiga

personer som är förtrogna med förhållandena.

13 §

När underhållsstöd sökts skall

försäkringskassan omedelbart sän-

da meddelande om ansökan till

den bidragsskyldige, under förut-

sättning att hans eller hennes vis-

telseort är känd eller går att ta reda

på. Meddelandet skall innehålla en

uppmaning till den bidrags-

skyldige att yttra sig muntligen

eller skriftligen inom en viss tid,

om han eller hon har något att in-

vända mot ansökan eller har något

att anföra i fråga om återbetal-

ningsskyldighet enligt 21 §. I med-

delandet skall även underrättelse

lämnas om innehållet i 3, 4, 8 10

och 21 28 §§.

När underhållsstöd enligt 8 §

första, andra eller fjärde stycket

sökts skall försäkringskassan ome-

delbart sända meddelande om an-

sökan till den bidragsskyldige,

under förutsättning att hans eller

hennes vistelseort är känd eller går

att ta reda på. Meddelandet skall

innehålla en uppmaning till den

bidragsskyldige att yttra sig munt-

ligen eller skriftligen inom en viss

tid, om han eller hon har något att

invända mot ansökan eller har nå-

got att anföra i fråga om återbetal-

ningsskyldighet enligt 21 §. I med-

delandet skall även en underrät-

telse lämnas om innehållet i 3, 4,

8 10 och 21 28 §§.

13 a §

När underhållsstöd enligt 8 §

tredje stycket sökts skall försäk-

ringskassan omedelbart sända

meddelande om ansökan till den

andra föräldern, under förutsätt-

ning att hans eller hennes vistelse-

ort är känd eller går att ta reda på.

Meddelandet skall innehålla en

uppmaning till den andra föräldern

att yttra sig muntligen eller skriftli-

gen inom en viss tid, om han eller

hon har något att anföra i fråga om

ansökan. I meddelandet skall även

en underrättelse lämnas om inne-

hållet i 3, 4, 8 10 och 24 28 §§.

16 §

Underhållsstöd skall betalas ut

av försäkringskassan månadsvis i

förskott. Om det belopp som skall

betalas ut för ett barn en viss må-

nad är lägre än 50 kronor, bortfal-

ler beloppet. I övrigt avrundas be-

lopp som slutar på öretal till när-

mast lägre krontal.

Underhållsstöd skall betalas ut

av försäkringskassan månadsvis i

förskott. Om det belopp som skall

betalas ut för ett barn till en

sökande en viss månad är lägre än

50 kronor, bortfaller beloppet. I

övrigt avrundas belopp som slutar

på öretal till närmast lägre krontal.

Om en bidragsskyldig förälder, innan han eller hon enligt 14 § har del-

getts beslut om återbetalningsskyldighet, har betalat underhåll till barnet

för en viss månad, skall motsvarande belopp dras av från

underhållsstödet för den månaden.

Om det underhållsstöd som hänför sig till en viss månad inte har lyfts

inom sex månader efter utgången av den månaden, är underhållsstödet

förverkat.

17 §

Underhållsstödet betalas ut till

boföräldern. Har två särskilt för-

ordnade vårdnadshavare utsetts att

utöva vårdnaden gemensamt,

utbetalas underhållsstödet till den

kvinnliga vårdnadshavaren eller,

om vårdnadshavarna begär det, till

den manlige vårdnadshavaren.

Underhållsstödet betalas ut till

boföräldern. Vid växelvis boende

betalas underhållsstödet ut till var

och en av föräldrarna. Har två

särskilt förordnade vårdnadshavare

utsetts att utöva vårdnaden

gemensamt, betalas underhålls-

stödet ut till den kvinnliga vård-

nadshavaren eller, om vårdnads-

havarna begär det, till den manlige

vårdnadshavaren.

Förlängt underhållsstöd betalas ut till den studerande.

Om det finns synnerliga skäl, får underhållsstödet på framställan av

socialnämnden betalas ut till någon annan lämplig person eller till nämn-

den att användas för barnets bästa.

21 §

När underhållsstöd lämnas till ett barn och det finns en bidragsskyldig

förälder, skall denne återbetala ett belopp till staten som helt eller delvis

motsvarar underhållsstödet. Återbetalningsskyldigheten fastställs av för-

säkringskassan i enlighet med 24 28 §§ samtidigt som eller snarast efter

det att beslutet om underhållsstöd meddelas.

Beslut om återbetalningsskyl-

dighet skall inte meddelas, om 8 §

första stycket andra meningen eller

8 § andra stycket tillämpas eller

om underhållsskyldighet enligt

föräldrabalken har fastställts i

form av ett engångsbelopp. Om

den bidragsskyldige är bosatt

utomlands och en tillämpning av

31 § därför övervägs, behöver

återbetalningsskyldighet inte fast-

ställas.

Beslut om återbetalningsskyl-

dighet skall inte meddelas, om 8 §

första stycket andra meningen eller

8 § andra eller tredje stycket

tillämpas eller om underhållsskyl-

dighet enligt föräldrabalken har

fastställts i form av ett engångs-

belopp. Om den bidragsskyldige är

bosatt utomlands och en till-

lämpning av 31 § därför övervägs,

behöver återbetalningsskyldighet

inte fastställas.

Återbetalningsskyldighet får inte beslutas för tid under vilken försäk-

ringskassan har trätt in i barnets rätt till underhållsbidrag enligt 31 § och

aldrig för längre tid tillbaka än tre år före den dag då meddelande enligt

13 § sändes till den bidragsskyldige.

31 §

Om den bidragsskyldige är bosatt utomlands och underhållsbidrag är

fastställt, inträder försäkringskassan i barnets rätt till underhållsbidrag till

den del det svarar mot utbetalt underhållsstöd. Om underhållsbidrag inte

är fastställt, kan försäkringskassan förelägga boföräldern att vidta eller

medverka till åtgärder för att få underhållsbidrag fastställt. Boföräldern

skall till försäkringskassan ge in en skriftlig handling om fastställt under-

hållsbidrag som kan ligga till grund för indrivning av bidraget, om för-

säkringskassan begär det. Om barnet har fyllt 18 år skall vad som sägs

om boföräldern i detta stycke i stället gälla barnet.

I fall som avses i första stycket

tillämpas även 23, 29 och 32 35 §§

samt 37 § tredje stycket. Vad som

där sägs om återbetalningsskyl-

dighet gäller då skyldighet att

betala fastställt underhållsbidrag

till försäkringskassan. Betalning

till försäkringskassan skall dock

ske allteftersom underhållsbidraget

förfaller till betalning.

I fall som avses i första stycket

tillämpas även 23, 29 och 32 35 §§

samt 37 § fjärde stycket. Vad som

där sägs om återbetalningsskyl-

dighet gäller då skyldighet att

betala fastställt underhållsbidrag

till försäkringskassan. Betalning

till försäkringskassan skall dock

ske allteftersom underhållsbidra-

get förfaller till betalning.

Försäkringskassan bör ge den som får föra barnets talan tillfälle att i

samband med försäkringskassans krav på betalning i enlighet med denna

paragraf utkräva den del av obetalda underhållsbidrag som överstiger

underhållsstödet.

____________

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001 men skall tillämpas

första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter den 31 mars

2001.

2. Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i fråga om underhållsstöd

för tid före den 1 april 2001.

3. Den som för mars 2001 får underhållsstöd för växelvis boende skall

utan särskild ansökan erhålla underhållsstöd enligt de nya föreskrifterna

om inte försäkringskassan beslutar något annat.

2.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:822) om

ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:1030) om underhållsstöd

dels att 3 och 37 §§ i stället för deras lydelse enligt lagen (1999:822)

om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

dels att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen

(1999:822) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 §

Ett barn har rätt till underhålls-

stöd, om föräldrarna inte bor till-

sammans eller den ena föräldern är

avliden. Det krävs dessutom att

barnet varaktigt bor och är folk-

bokfört hos en av föräldrarna

(boföräldern) samt att boföräldern

bor här i landet och, om barnet är

underårigt, är vårdnadshavare för

barnet.

Ett barn har rätt till underhålls-

stöd, om föräldrarna inte bor till-

sammans eller den ena föräldern är

avliden. Det krävs dessutom att

barnet varaktigt bor hos endast en

av föräldrarna och är folkbokfört

hos den föräldern (boföräldern)

samt att boföräldern bor här i lan-

det och, om barnet är underårigt,

är vårdnadshavare för barnet.

Ett barn har också rätt till un-

derhållsstöd om föräldrarna inte

bor tillsammans och barnet bor

varaktigt hos båda föräldrarna

(växelvis boende) och är folkbok-

fört hos en av dem. Det krävs

dessutom att den förälder som sö-

ker stödet bor här i landet och, om

barnet är underårigt, att det står

under vårdnad av båda föräld-

rarna eller en av dem.

Ett barn har också rätt till underhållsstöd, om det varaktigt bor och är

folkbokfört hos en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare som bor

här i landet eller hos någon eller några som bor här i landet och som var

särskilt förordnade vårdnadshavare för barnet, när det fyllde 18 år. Vad

som i lagen sägs om boförälder gäller då den eller de särskilt förordnade

vårdnadshavarna. Bestämmelserna i 4 § 1 och 5 § tillämpas inte i dessa

fall.

37 §

Ett ärende om stöd enligt denna lag prövas av den allmänna försäk-

ringskassa som enligt 5 kap. socialförsäkringslagen (1999:799) skall av-

göra ett ärende avseende boföräldern.

Vid växelvis boende prövas ett

ärende om stöd enligt denna lag av

den försäkringskassa som skall av-

göra ett ärende avseende den föräl-

der som barnet är folkbokfört hos.

Om barnet har fyllt 18 år, prövas ärendet av den försäkringskassa som

skall avgöra ett ärende avseende barnet.

Frågor om återbetalningsskyl-

dighet och om minskning av under-

hållsstöd enligt 10 § andra stycket

prövas dock av den försäkrings-

kassa som enligt 5 kap. socialför-

säkringslagen skall avgöra ett

ärende avseende den bidragsskyl-

dige.

Frågor om återbetalningsskyl-

dighet och om minskning av under-

hållsstöd enligt 10 § andra stycket

prövas dock av den försäkrings-

kassa som skall avgöra ett ärende

avseende den bidragsskyldige.

___________

1. Denna lag träder i kraft den

1 januari 2001.

2. Äldre bestämmelser tillämpas

fortfarande i fråga om underhålls-

stöd före ikraftträdandet.

1. Denna lag träder i kraft den

1 januari 2001 men skall tillämpas

första gången i fråga om under-

hållsstöd som avser tid efter den

31 mars 2001.

2. För tid före den 1 april 2001

tillämpas 3 och 37 §§ samt ikraft-

trädande- och övergångsbestäm-

melserna i sin lydelse enligt lagen

(1999:822) om ändring i lagen

(1996:1030) om underhållsstöd.

3. Den som för mars 2001 får

underhållsstöd för växelvis boende

skall utan särskild ansökan erhålla

underhållsstöd enligt de nya före-

skrifterna om inte försäkringskas-

san beslutar något annat.

3 Ärendet och dess beredning

År 1997 infördes genom lagen (1996:1030) om underhållsstöd ett nytt

samhällsstöd till barn med särlevande föräldrar (prop. 1995/96:208). Det

nya underhållsstödet utformades så att det tydligt framgår att det i första

hand är föräldrarna som har det ekonomiska ansvaret för sina barn. Un-

derhållsstödet ersatte det tidigare bidragsförskottet och det särskilda bi-

draget till vissa adoptivbarn. Lagen om underhållsstöd tillämpades första

gången för underhållsstöd och återbetalningsskyldighet som avsåg tid

efter den 31 januari 1997.

I regleringsbrevet för år 1997 uppdrog regeringen åt Riksförsäkring-

verket (RFV) att utvärdera de nya reglerna om underhållsstöd. RFV har

med anledning av uppdraget lämnat rapporterna Bostadsbidrag till barn-

familjer och ungdomar respektive Underhållsstöd till barn till särlevande

föräldrar (RFV Anser 1997:8), Underhållsstöd till barn med särlevande

föräldrar redovisning vad avser systemets tillämpning (RFV Anser

1998:2) och Underhållsstöd till barn med särlevande föräldrar en utvär-

dering av det nya underhållsstödet (RFV Anser 1998:3). Rapporterna har

remissbehandlats. Remissyttrandena och en remisssammanställning finns

tillgängliga i Socialdepartementet (S98/2196/SF).

I den rapport som avsåg systemets tillämpning, lämnade RFV förslag

till vissa förändringar i systemet. RFV pekade även på att reglerna för

underhållsstöd vid växelvis boende i vissa fall har skapat konflikter mel-

lan berörda föräldrar. Verket lämnade inte några konkreta förslag till

ändrade regler men lämnade ett utkast till en alternativ lösning på hur

utfyllnadsbidraget skulle kunna beräknas.

En promemoria Underhållsstöd vid växelvis boende (Ds 1999:30) med

förslag till ändrade regler för underhållsstöd har därefter utarbetats inom

Socialdepartementet. I promemorian lämnas ett huvudförslag till ändrade

regler för beräkning och fördelning av underhållsstöd när ett barn till

särlevande föräldrar varaktigt bor tillsammans med båda föräldrarna, s.k.

växelvis boende. Även ett alternativt förslag om att utfyllnadsbidraget

vid växelvis boende helt slopas redovisades i promemorian.

Promemorian har remissbehandlats. En förteckning över remissinstanser

som yttrat sig över promemorian finns i bilaga 1. Remissyttrandena samt

en remissammanställning finns tillgängliga i Socialdepartementet

(S1999/5503/SF).

I denna proposition lämnas förslag till ändrade regler för beräkning av

underhållsstöd vid växelvis boende och om bidragets fördelning mellan

de båda föräldrarna. Regeringens förslag överensstämmer i stort sett med

huvudförslaget i promemorian om Underhållsstöd vid växelvis boende

(Ds 1999:30). Därutöver föreslås vissa ändringar av följdkaraktär som

utarbetats i samråd med Riksförsäkringsverket.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 27 april 2000 att inhämta Lagrådets yttrande

över de lagförslag som finns i bilaga 2. Lagrådets yttrande finns i bilaga

3. Lagrådet har hemställt om att en genomgång görs av lagen om under-

hållsstöd för att undersöka i vad mån reglerna om förlängt underhållsstöd

behöver anpassas till de föreslagna ändringarna beträffande växelvis

boende. Lagrådets påpekanden i denna del är riktiga. Förlängt under-

hållsstöd kan även komma i fråga vid växelvis boende. Det rör sig om

omkring 200 personer som får förlängt underhållsstöd. Problemet har

emellertid inte uppmärksammats tidigare. Med hänsyn till att några

egentliga tillämpningsproblem inte har framkommit och till att lagen om

underhållsstöd för närvarande är föremål för en översyn av Familjeutred-

ningen (S2000:02) anser regeringen att några ändringar i reglerna om

förlängt underhållsstöd inte bör föreslås nu. Regeringen får i samband

med att utredningens förslag bereds, pröva om det finns anledning att

återkomma i denna fråga. Lagrådet övriga synpunkter har i allt väsentligt

beaktats. Vi återkommer till Lagrådets synpunkter i författningskom-

mentaren.

4 Översiktlig beskrivning av nuvarande regler,

statistik samt erfarenheter av underhållsstöd

4.1 Regelsystemet i sin helhet

Lagen (1996:1030) om underhållsstöd (USL) trädde i kraft den 1 decem-

ber 1996 och tillämpades första gången för underhållsstöd och återbetal-

ningsskyldighet efter den 31 januari 1997. Genom lagen upphävdes lagen

(1964:143) om bidragsförskott, lagen (1984:1095) om förlängt bidrags-

förskott för studerande och lagen (1984:1096) om särskilt bidrag till

vissa adoptivbarn.

Ett barn har rätt till underhållsstöd om föräldrarna inte bor

tillsammans. Om barnet är underårigt krävs det dessutom att det varaktigt

bor och är folkbokfört hos en av föräldrarna, den s.k. boföräldern, samt

att boföräldern bor här i landet och är vårdnadshavare för barnet. Ett barn

kan också i vissa fall ha rätt till underhållsstöd, om en eller två särskilt

förordnade vårdnadshavare har förordnats för barnet.

Underhållsstöd till ett barn lämnas enligt 8 § USL med 1 173 kronor

per månad vilket är detsamma som år 1994 gällde i det tidigare bi-

dragsförskottssystemet. Om barnet har egna inkomster reduceras dock

stödet enligt 10 § med hälften av det belopp som överstiger 48 000 kro-

nor per år. I de fall barnet varaktigt bor och är folkbokfört hos en av för-

äldrarna, skall den förälder som barnet inte bor tillsammans med helt el-

ler delvis betala tillbaka belopp som bestäms i enlighet med bestämmel-

sen i 24 28 §§. Återbetalningsbeloppet beräknas som en viss procent av

den bidragsskyldiges inkomst, enligt den senaste taxeringen, efter ett av-

drag på 72 000 kronor. Procentsatsen varierar med det totala antalet barn

som den bidragsskyldige enligt 7 kap. 1 § föräldrabalken är underhålls-

skyldig för. Omprövning av återbetalningsbeloppet sker enligt 30 § varje

år per den 1 februari, när ett nytt beslut om årlig taxering föreligger. Om

den bidragsskyldige är bosatt utomlands och underhållsbidrag är fastställt

enligt föräldrabalken, fastställs inte något återbetalningsbelopp enligt

31 § i lagen. I stället inträder försäkringskassan i barnets rätt till under-

hållsbidrag till den del det svarar mot utbetalt underhållsstöd.

I vissa fall kan en del av underhållsstödet betalas ut som s.k. utfyll-

nadsbidrag. Någon återbetalningsskyldighet fastställs inte i sådana fall

(se avsnitt 4.2).

Om den bidragsskyldige inte anser sig kunna betala det beslutade åter-

betalningsbeloppet, kan han eller hon enligt bestämmelserna i 32 § an-

söka om anstånd med betalningen. Anstånd kan beviljas helt eller delvis

för att den bidragsskyldige skall få behålla vad som behövs för eget och

familjens underhåll. Beräkningen av detta belopp görs på samma sätt

som vid kronofogdemyndighetens beräkning av förbehållsbelopp vid

utmätning av lön enligt 7 kap. 4 och 5 §§ utsökningsbalken. Anstånd kan

också beviljas med hänsyn till den bidragsskyldiges personliga eller

ekonomiska förhållanden eller andra särskilda förhållanden.

Av 36 § följer att om den bidragsskyldige inte betalar fastställt återbe-

talningsbelopp i rätt tid, eller har beviljats anstånd med betalningen, skall

ränta betalas på skulden. Räntan fastställs årligen av regeringen till en

nivå som motsvarar genomsnittet av statens utgifter för sin upplåning

under de senaste tre åren. Räntan är reducerad med 30 procent eftersom

den inte är avdragsgill vid taxeringen. Räntesatsen för år 2000 har fast-

ställts till 3,2 procent.

Om den bidragsskyldige inte betalar fastställt återbetalningsbelopp i

rätt tid, och inte heller har beviljats anstånd med betalningen, kan fordran

komma att överlämnas till kronofogdemyndigheten för indrivning. Enligt

4 § indrivningsförordningen (1993:1229) skall en fordran avseende un-

derhållsstöd i normalfallet överlämnas till kronofogdemyndigheten för

indrivning senast två månader efter det att den skulle ha betalats. Tiden

kan dock förlängas till fem månader om det kan antas att den bidrags-

skyldige inom denna period kommer att slutbetala förfallna återbetal-

ningsbelopp.

Om det finns synnerliga skäl med hänsyn till den bidragsskyldiges

ekonomi eller personliga förhållanden, t.ex. i situationer av rehabilite-

ringskaraktär, får försäkringskassan, efter ansökan av den bidragsskyl-

dige, helt eller delvis efterge statens fordran avseende återbetalnings-

skyldighet och ränta (35 §).

Ärenden om underhållsstöd handläggs av de allmänna försäkringskas-

sorna. Bestämmelserna i lagen (1962:381) om allmän försäkring om om-

prövning, ändring och överklagande av beslut tillämpas också i ärenden

om underhållsstöd. Kostnaderna för underhållsstödet täcks av statsmedel

i den mån stödet inte återbetalas av de bidragsskyldiga. Statens utgifter

för bidraget uppgick år 1999 till närmare tre miljarder kronor.

4.2 Underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag

Underhållsstöd betalas ut som utfyllnadsbidrag enligt bestämmelserna i

8 § i tre fall: om det finns grundad anledning att anta att en förälder på

annat sätt betalar underhåll till barnet som motsvarar återbetalningsskyl-

digheten enligt reglerna om underhållsstöd, om barnet växelvis bor hos

båda föräldrarna, eller om sökanden begär det. När underhållsstöd läm-

nas i form av utfyllnadsbidrag föreligger inte någon återbetalningsskyl-

dighet. Utfyllnadsbidraget är alltså ett statligt stöd som kan lämnas i de

fall den bidragsskyldige föräldern inte återbetalar fullt bidrag, 1 173 kro-

nor per barn.

Utfyllnadsbidrag vid direktbetalning av underhåll till barnet

I propositionen, som föregick införandet av underhållsstödssystemet, an-

gav regeringen att det från flera utgångspunkter är en fördel om den bi-

dragsskyldige föräldern betalar underhåll direkt till sitt barn (prop.

1995/96:208 s. 61). Kontakten mellan barnet och den bidragsskyldige

blir då på ett naturligt sätt mer direkt. Om underhållsbidrag betalas direkt

till barnet, minskar också statens administrativa kostnader.

Föräldrar som är överens om hur umgänge och försörjningsansvar

skall fördelas kan alltså välja att endast ansöka om utfyllnadsdelen i

underhållsstödet. I ett sådant fall gör försäkringskassan en fiktiv

beräkning enligt bestämmelserna i 24 28 §§ av hur mycket den förälder

som barnet inte är folkbokfört hos skulle ha återbetalat till staten enligt

reglerna för underhållsstöd. Mellanskillnaden mellan det framräknade

beloppet och fullt bidrag, 1 173 kronor per barn, lämnas till boföräldern

som ett rent bidrag. Skulle det visa sig att den bidragsskyldige föräldern

inte följer överenskommelsen och inte betalar ett underhåll som uppgår

till återbetalningsbeloppet, kan den andra föräldern lämna in en ny

ansökan och begära fullt underhållsstöd.

Utfyllnadsbidrag vid växelvis boende

Enligt 7 kap. 2 § föräldrabalken föreligger inte någon skyldighet att be-

tala underhållsbidrag när barnet bor varaktigt hos båda föräldrarna, s.k.

växelvis boende. Reglerna om bidragsförskott, som föregick underhålls-

stödet, var nära kopplade till föräldrabalkens regler. En konsekvens av

detta var att inte heller bidragsförskott betalades ut vid växelvis boende.

Enligt 8 § andra stycket USL kan däremot underhållsstöd i form av

utfyllnadsbidrag betalas ut till boföräldern vid växelvis boende. Någon

återbetalningsskyldighet fastställs inte utan utbetalningen av underhålls-

stödet minskas med det belopp som skulle ha betalats tillbaka av den för-

älder som inte är boförälder. Lagen innehåller inte någon bestämmelse

som reglerar hur stödet bör fördelas mellan föräldrarna när barnet bor

växelvis hos dem båda. Vid växelvis boende förutsätts att föräldrarna kan

komma överens om hur utfyllnadsbidraget eventuellt bör fördelas dem

emellan.

Det kan i vissa fall vara svårt att dra gränsen mellan situationer då bar-

net bor varaktigt tillsammans med båda föräldrarna (växelvis boende)

och då barnet varaktigt bor tillsammans med endast den ena föräldern

och har ett omfattande umgänge med den andra föräldern. Normalt avses

med växelvis boende att barnet vistas ungefär lika mycket hos den ena

som hos den andra föräldern. Uttrycket "växelvis boende" anknyter helt

till de situationer där någon anses bo varaktigt tillsammans med ett barn

och det därför inte föreligger någon underhållsskyldighet enligt 7 kap. 2

§ föräldrabalken. Den praxis som utvecklats inom de allmänna

domstolarna om när växelvis boende är för handen är därför vägledande

även vid en bedömning enligt lagen om underhållsstöd. Högsta

domstolen (HD) har behandlat frågan om gränsen mellan umgänge och

växelvis boende. Av domen (se NJA 1998 s. 267) framgår att det normalt

är fråga om umgänge, och inte varaktigt boende, när barnet vistas hos

den ena föräldern endast en tredjedel av tiden. Även om skillnaden i

vistelsetider hos de båda föräldrarna är mindre, bör bedömningen enligt

HD ofta bli densamma, om det inte finns faktorer som klart pekar i en

annan riktning. Faktorer utöver vistelsetiden som kan få betydelse vid

bedömningen är enligt HD var barnet är folkbokfört, hur barnets boende

är ordnat, var barnet förvarar sina tillhörigheter och hur barnets

försörjning fördelats mellan föräldrarna.

4.3 Barn med underhållsstöd

I tabell 1 redovisas utvecklingen av antalet barn med olika former av un-

derhållsstöd från och med år 1997 till november 1999. Det totala antalet

barn med underhållsstöd har ökat med närmare 16 000 till ca 347 000.

Antalet barn med fullt bidrag har varit relativt stabilt under perioden men

i november 1999 sjönk antalet något. Antalet barn med utfyllnadsbidrag

vid direktbetalning har däremot ökat med närmare 7 000 vilket ligger helt

i linje med regeringens uttalande i propositionen Underhållsstöd till barn

till särlevande föräldrar, m.m. (prop. 1995/96:208 s. 61). Regeringen an-

förde där att det från flera utgångspunkter är en fördel om den bidrags-

skyldige föräldern betalar underhåll direkt till sina barn.

Gruppen barn med utfyllnadsbidrag vid växelvis boende har under

samma period mer än femdubblats från 2 660 till 14 086. En del av ök-

ningen kan vara en följd av att föräldrar som tidigare delat barnens för-

sörjning och boende mellan sig i ökande utsträckning kan ha fått känne-

dom om möjligheten att söka underhållsstöd i form av utfyllnadsbidrag.

Tabell 1 Barn med underhållsstöd åren 1997 1999, fördelade på typ av

underhållsstöd

År

Fullt underhålls-

stöd

Växelvis boende

Övriga utfyll-

nadsbidrag

Totalt

1997-05

305 115

2 660

23 270

331 045

1998-06

310 554

8 313

28 431

347 298

1999-05

310 581

12 248

29 393

352 172

1999-11

302 589

14 086

30 040

346 934

I november 1999 fanns det totalt 346 934 barn med underhållsstöd. Av

dessa var 22 000 (6,4 %) myndiga barn som gick i gymnasieskolan. Av

samtliga barn under 18 år hade 16,8 procent underhållsstöd. Diagram 1

visar hur det totala antalet barn under 18 år fördelar sig mellan barn med

och barn utan underhållsstöd. Andelen barn med underhållsstöd i respek-

tive åldersgrupp ökar med barnens ålder, från ca 5 procent i den yngsta

gruppen till ca 22 procent i åldersgrupperna över tolv år.

Diagram 1 Barn med och utan underhållsstöd (US) fördelade efter ålder

november 1999. Antal och procent

I tabell 2 redovisas antalet barn med underhållsstöd efter ålder och boen-

deförhållande. Närmare hälften (46,7 %) av de barn som varaktigt bor

hos en av föräldrarna är tolv år eller äldre. Barn som får utfyllnadsbidrag

vid växelvis boende är däremot oftast yngre. En knapp fjärdedel av dessa

har fyllt tolv år. Andelen barn under tre år som bor växelvis hos båda

föräldrarna är betydligt lägre än i övriga åldersgrupper. I november 1999

var det 390 (2,8 %) av totalt 14 086 barn under tre års ålder som bodde

växelvis hos båda föräldrarna. Satt i relation till hela gruppen barn med

underhållsstöd är det 0,1 procent som är under tre år och som bor växel-

vis hos båda föräldrarna.

Tabell 2 Barn med underhållsstöd fördelade efter ålder och typ av bidrag.

November 1999

Ålder

Växelvis

boende

Övriga

Samtliga*

Antal

Procent

Antal

Procent

Antal

Procent

0-2

390

2,8

14 606

4,4

14 996

4,3

3-5

2 391

17,0

33 986

10,2

36 377

10,5

6-8

4 078

29,0

57 551

17,3

61 629

17,8

9-11

3 812

27,1

71 123

21,4

74 935

21,6

12-14

2 283

16,2

68 649

20,6

70 932

20,5

15-17

985

7,0

64 812

19,5

65 797

19,0

18>

147

1,0

21 902

6,6

22 049

6,4

Summa

14 086

100,0

332 629

100,0

346 715

100,0

* Exklusive 217 barn med reducerat underhållsstöd p.g.a. egen inkomst

Av diagram 2 framgår det tydligt att det växelvisa boendet är vanligast

bland de yngre skolbarnen. Den största andelen återfinns i gruppen barn

som är mellan sex och åtta år (29 %). Ju äldre barnen är desto mindre

vanligt är det att barnen bor växelvis hos båda föräldrarna. Det kan finnas

flera förklaringar till detta. I takt med att barn blir äldre blir kamratkon-

takter och närhet till skola allt viktigare, vilket kan bidra till att barnen

inte vill flytta mellan föräldrarna.

Diagram 2 Andel barn med underhållsstöd fördelade efter ålder och växelvis

boende. November 1999

4.4 Motiv för att lämna underhållsstöd vid växelvis

boende

I förarbetena till lagen om underhållsstöd (prop. 1995/96:208 s. 36) an-

gavs följande skäl till att frångå principerna i det tidigare gällande bi-

dragsförskottssystemet och att införa ett utfyllnadsbidrag vid växelvis

boende.

Oftast bor barnet hos en förälder och umgås med den andra föräldern.

I vissa fall, både vid gemensam vårdnad och vid ensam vårdnad före-

kommer s.k. växelvis boende, dvs. att barnet i stor omfattning bor hos

båda föräldrarna. All erfarenhet talar för att det är bäst för barnet om

det kan vidmakthålla nära och goda relationer till båda sina föräldrar

även när föräldrarna inte lever tillsammans. De ändringar i

föräldrabalkens vårdnadsregler som har gjorts under senare år har

därför syftat till att främja samförståndslösningar och vidga utrymmet

för gemensam vårdnad. Även när det gäller barnets underhåll bör

reglerna ha en sådan inriktning. Reglerna om underhållsstöd bör

därför enligt regeringens uppfattning utformas så att samhällsstöd kan

lämnas såväl till barn som varaktigt bor hos endast en av föräldrarna,

som till barn som bor växelvis hos båda föräldrarna.

Vid växelvis boende har båda föräldrarna kostnader för barnet. Var-

dera föräldern står för barnets kostnader under den tid som barnet

vistas hos honom eller henne. Någon bidragsskyldighet kan inte heller

fastställas enligt föräldrabalkens regler vid växelvis boende. Den

förälder som inte är boförälder bör vid växelvis boende inte heller

åläggas återbetalningsskyldighet gentemot staten. Samtidigt har

boföräldern lägre kostnader för barnet under den tid det vistas hos den

andra föräldern.

Socialförsäkringsutskottet uttalade vid dess behandling av propositio-

nen med förslag till det nya underhållsstödet att det var utmärkt att stöd

också skulle kunna lämnas till barn som växelvis bor hos båda föräld-

rarna, så att hela denna grupp omfattas av samma regelsystem

(bet. 1996/97:SfU3).

4.5 Erfarenheter av underhållsstöd vid växelvis boende

Det har emellertid visat sig att reglerna för underhållsstöd vid växelvis

boende i vissa fall upplevs som problematiska och att de kan skapa kon-

flikter mellan föräldrarna. En anledning till konflikt är bedömningen av

om ett växelvis boende föreligger eller inte. Denna fråga regleras i

föräldrabalken och påverkas inte av de förslag till ändrade regler som

lämnas i propositionen. En annan regel som har skapat konflikter och

som många anser vara ologisk och svår att förstå är hur utfyll-

nadsbidraget beräknas och fördelas av mellan föräldrarna.

I fall där det finns djupa konflikter mellan föräldrarna kan de ekono-

miska frågorna efter hand komma att bli det konfliktämne som överskug-

gar allt annat. I brev och telefonsamtal till Regeringskansliet har föräldrar

och handläggare från försäkringskassorna framfört att det förekommer att

boföräldrar inte vill låta ett barn vistas i för stor omfattning hos den andra

föräldern, eftersom risken finns att underhållsstödet dras in. Omvänt

uppges bidragsskyldiga föräldrar, som av något skäl befinner sig i ett

psykologiskt överläge, ha genomdrivit att barnen vistas så lång tid hos

denna att det betraktas som växelvis boende vilket i sin tur medför att

föräldern inte är återbetalningsskyldig för underhållsstödet. Det finns

exempel på att tidigare fungerande växelvis boende har upphört på grund

av bristande förståelse för varför just den andra föräldern anses vara bo-

förälder och därmed berättigad till bidrag. Föräldrarna har då inte kunnat

komma överens om hur barnens faktiska försörjning skall fördelas

mellan dem.

Många föräldrar har också framfört att det är obegripligt och ologiskt

att utfyllnadsbidraget vid växelvis boende skall vara beroende av den

andra förälderns ekonomi. I extremfallet kan en förälder med mycket

höga inkomster få fullt bidrag, 1 173 kronor per barn och månad, om den

andra föräldern saknar inkomst, t.ex. på grund av studier. Å andra sidan

kan en boförälder med låga inkomster bli helt utan utfyllnadsbidrag om

den bidragsskyldige föräldern har höga inkomster.

Det kan med nuvarande regler också ge betydligt mer i statligt stöd om

föräldrarna kommer överens om att barnen skall vara folkbokförda hos

den förälder som har högst inkomst.

I januari 2000 fanns det totalt 237 026 bidragsskyldiga föräldrar varav

14 procent var kvinnor. Bland bidragsskyldiga där barnet bor huvudsak-

ligen hos den ena föräldern är 12 procent kvinnor. I de fall där barnen bor

växelvis hos båda föräldrarna är emellertid 37 procent av de bidrags-

skyldiga föräldrarna kvinnor. Den stora skillnaden mellan andelen

kvinnliga bidragsskyldiga i de båda grupperna kan tyda på att det före-

kommer att man vid en separation folkbokför barnen hos mannen, efter-

som bidraget från staten då blir högre som en följd av att kvinnor i regel

har lägre inkomster.

5 Hur påverkas barnen av växelvis boende?

Regeringens bedömning: Den kunskap som finns om hur barn till

särlevande föräldrar påverkas av att bo växelvis hos föräldrarna bör

tas till vara. Den studie om växelvis boende som inletts bör beaktas i

kommande lagstiftningsarbete.

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens be-

dömning.

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser ställer sig positiva till

promemorians bedömning. Riksrevisionsverket och Riksskatteverket

anser dock att frågan om huruvida växelvis boende är bra för barnet bör

utredas ytterligare, innan förändringar vidtas i nu gällande regler för

utfyllnadsbidrag.

Bakgrund: Vid riksdagsbehandlingen av propositionen Strategi för att

förverkliga FN:s barnkonvention om barnets rättigheter i Sverige m.m.

(prop. 1997/98:182), behandlades en motion om hur små barn påverkas

vid växelvis boende (mot. 1997/98:So435). Motionärerna anförde att små

barn, efter en separation eller skilsmässa, kan tvingas att bo omväxlande

hos mamma och pappa på ett sätt som direkt strider mot vad man vet är

barnets bästa. Motionärerna ansåg att studier angående hur små barn på-

verkas av växelvis boende bör uppmuntras. De studier som gjorts har

företrädesvis rört situationen för barn över fem år.

Riksdagen delade motionärernas bedömning och gav regeringen till

känna att studier snarast bör genomföras beträffande hur små barn påver-

kas vid växelvis boende (bet. 1998/99:SoU6, rskr. 1998/99:171). Ut-

skottet ansåg vidare att det bör utredas hur föräldrar bäst kan informeras

och stödjas, så att barnens behov får styra hur umgänget skall utformas.

Regeringen har i regleringsbrevet för år 2000 gett Socialstyrelsen ett

uppdrag med anledning av utskottets tillkännagivande och de ändringar i

föräldrabalkens regler om vårdnad som trädde i kraft den 1 oktober 1998.

Genom ändringarna har domstolarna fått utvidgade möjligheter att be-

sluta om hos vem av föräldrarna ett barn skall bo (hos endast en av dem

eller växelvis hos var och en av dem). Uppdraget innebär att Social-

styrelsen skall genomföra studier och sammanställa kunskap över hur

små barn påverkas av växelvis boende. Socialstyrelsen skall vidare

utreda hur berörda parter bäst kan få information och stöd så att barnets

bästa kan tillgodoses. Uppdraget avser även sådana fall där föräldrarna

aldrig bott tillsammans. Socialstyrelsen skall inom ramen för uppdraget

samråda med Socialvetenskapliga forskningsrådet och med Barnom-

budsmannen. Uppdraget skall redovisas senast den 31 mars år 2001.

I lagutskottets av riksdagen godkända betänkande om familjerättsliga

frågor (bet. 1998/99:LU18) behandlades en motion (mot. 1998/99:L419)

från den allmänna motionstiden år 1998 om hur barnet påverkas av

växelvis boende. Motionärerna anförde att det förekommer att barnets

självklara rätt till båda föräldrarna sammanblandas med föräldrarnas

behov och önskningar om att få en "rättvis" tillgång till sina barn. Detta

kan, enligt motionärernas uppfattning, leda till att små barn tvingas bo

omväxlande hos sina föräldrar på ett sätt som strider mot barnets bästa.

Motionärerna menade att den kunskap som finns om hur små barn, i

första hand de som är under fem år, påverkas av växelvis boende är

bristfällig. Utskottet hänvisade i betänkandet dels till riksdagens ovan-

nämnda tillkännagivande, dels till att Regeringskansliet, inom ramen för

sitt arbete rörande automatisk gemensam vårdnad för ogifta föräldrar,

hade gett uppdrag åt en barnpsykiatrisk expert att belysa frågan om

växelvis boende ur barnets perspektiv.

Uppdraget har redovisats och återfinns i sin helhet i en bilaga till de-

partementspromemorian Gemensam vårdnad för ogifta föräldrar

(Ds 1999:57). Några av de avsnitt som berör växelvis boende ur barnets

perspektiv redovisas i det följande.

Utdrag ur redovisning av uppdrag om barn- och ungdomspsykiatriska

synpunkter på vårdnad, boende och umgänge (Ds 1998:57 s. 136)

 Det mycket lilla barnet, dvs. barn under tre års ålder, har ännu ej

uppnått s.k. objektkonstans och är osäkra beträffande kontinuitet,

konstans och varaktighet. I denna ålder är barn därför i sin

utveckling beroende av att ha en stabil situation, återkommande och

igenkännbara rutiner och trygga, stabila primära (föräldra)rela-

tioner. Detta talar för att växelvis boende ej är att rekommendera

för de allra yngsta.

 Barn är under hela sin uppväxt beroende av sin omgivning, av sina

kamrater, sin igenkända miljö, sina invanda möjligheter. Växelvis

boende bör förutsätta att föräldrarna anpassar sitt boende så att de

bor nära varandra och så att barnet kan behålla sin miljö, sina

kamrater, sina vanor på ett för åldern naturligt sätt, när det byter

bostad. Om olika arrangemang med skjutsningar etc måste till för

att det enkla vardagslivet skall fungera, så kommer detta att hämma

barnets möjligheter och utveckling. För skolbarn är det givetvis en

förutsättning att barnet går i samma skola oberoende av om det bor

hos mamma eller pappa.

 För barn i förskole- och lågstadieåldern är hemmiljön och föräldra-

kontakten mycket viktiga, under det att kamratrelationer och

möjligheter att ta del av fritidsaktiviteter, föreningsliv och liknande,

är av stor vikt för tonåringen. Ett växelvis boende som innebär byte

av miljö är därför mer påfrestande för tonåringen.

 Växelvis boende skall vara till för barnets behov och inte för att

skapa rättvisa mellan föräldrar. Om det senare skulle vara fallet, så

drabbas barnet genom att det blir en bricka i ett spel, och barnets

önskningar om flexibilitet i det växelvisa boendet blir lätt

ammunition i detta spel.

 Ur ett barnperspektiv är det självklart att barnets boende och inte

minst växelvis boende inte borde vara något som bestäms en gång

för alla, utan att det fanns möjlighet att förändra boendet i enlighet

med de behov, som barnet har i olika skeden av sin uppväxt och

utveckling

Skälen för regeringens bedömning: Det har inte framförts några

tungt vägande skäl som generellt talar mot lämpligheten av att ett barn

bor växelvis hos båda föräldrarna, vare sig utifrån remissinstansernas

synpunkter eller i det ovan redovisade uppdraget. Tvärtom är det av stor

vikt att barnen får en vardagsrelation till båda föräldrarna. Om ett växel-

vis boende är bra eller inte i ett enskilt fall måste givetvis avgöras efter

en individuell prövning. Hänsyn måste därvid tas till barnets anknytning

till respektive förälder och till föräldrarnas förhållande till varandra. Vid

gemensam vårdnad är det föräldrarna som tillsammans bestämmer hur

barnets boende skall ordnas. Kan föräldrarna inte enas kan de vända sig

till domstol. Domstolen skall då besluta i frågan efter vad som är bäst för

barnet. När det gäller barn under tre år konstaterar regeringen att det är

ett ytterst litet antal barn i denna ålder som bor växelvis hos båda föräld-

rarna (se avsnitt 4.3). Om Socialstyrelsens studier skulle visa att ett så-

dant boende skulle vara olämpligt för så unga barn, kan det finnas anled-

ning för regeringen att ta upp frågan om underhållsstöd vid växelvis bo-

ende till förnyad prövning.

Mot bakgrund av vad som anförts finner regeringen inte skäl att frångå

den uppfattning som fördes fram i förarbetena till lagen om underhålls-

stöd (prop. 1995/96:208 s. 33). Däri sas att en utgångspunkt för samhälls-

stöd till barn med särlevande föräldrar bör vara att ett sådant stöd också

bör omfatta situationer där barn bor växelvis hos båda sina föräldrar. Vi-

dare anfördes att det var angeläget att reglerna för ett sådant stöd skulle

utformas så att de inte motverkar att nära och goda relationer upprätthål-

las mellan barnet och dess föräldrar utan tvärtom underlättar för föräld-

rarna att ta sitt ansvar gentemot sina barn. Med det nu framlagda försla-

get, om vissa ändringar i reglerna för underhållsstöd vid växelvis boende,

anser regeringen att de nackdelar som konstaterats till stor del kommer

att undanröjas utan att syftet med stödet motverkas.

Regeringen anser dock att det är viktigt att följa resultaten av de ovan

nämnda uppdragen och de slutsatser som därvid kan komma att dras och

att dessa beaktas i kommande lagstiftningsarbete.

6 Förslag till nya regler för utfyllnadsbidrag

vid växelvis boende

6.1 Beräkning av utfyllnadsbidrag och fördelning mellan

föräldrarna

Regeringens förslag: Vid växelvis boende lämnas underhållsstöd

med hälften av 1 173 kronor per barn och månad till var och en av

föräldrarna. Från detta belopp avräknas därefter halva det återbetal-

ningsbelopp som skulle ha fastställts om 24 28 §§ lagen om under-

hållsstöd hade tillämpats på inkomsten för den förälder som får bidra-

get. Om ett barn, enligt den senaste taxeringen, har egna inkomster

skall underhållsstödet för var och en av föräldrarna minskas med ett

belopp som motsvarar hälften av den minskning som annars görs.

Promemorians förslag: Överensstämmer med regeringens förslag.

Remissinstanserna: Majoriteten av remissinstanserna förordar att ut-

fyllnadsbidraget beräknas och fördelas enligt promemorians huvudför-

slag. Vissa remissinstanser anser att utfyllnadsbidragen vid växelvis bo-

ende skall slopas, bl.a. Riksförsäkringsverket och Länsrätten i Göteborg.

Domstolsverket kan inte förutse att något alternativ i någon beaktansvärd

utsträckning skulle påverka måltillströmningen till domstolarna.

Bakgrund: Riksförsäkringsverket (RFV) lämnade i sin utvärdering av

de nya reglerna för underhållsstöd (se avsnitt 3) förslag till vissa föränd-

ringar i systemet och tog också upp några områden till belysning. RFV

pekade bl.a. på att reglerna för underhållsstöd vid växelvis boende ofta

har skapat konflikter mellan berörda föräldrar och skissade på en alterna-

tiv lösning till hur utfyllnadsbidraget skulle kunna beräknas. Verket

framförde att ett bättre sätt att beräkna utfyllnadsbidraget kunde vara att

bägge föräldrarna skulle kunna få underhållsstöd beräknat på skillnaden

mellan 1 173 kronor och det belopp som de själva skulle betala i återbe-

talningsbelopp om det inte förelegat växelvis boende. Det finns skäl som

talar för en sådan lösning samtidigt som det finns vissa nackdelar. Rege-

ringen anser att förslaget är tilltalande eftersom det, till skillnad mot nu-

varande system, är den förälder som har lägst inkomst som får det större

stödet. En nackdel är däremot att utfyllnadsbidraget bestäms utifrån två

bidrag per barn. Detta är varken rättvist eller rimligt och skulle vidare

kunna innebära att statens kostnader för underhållsstöd skulle komma att

öka väsentligt.

Utfyllnadsbidragets storlek vid växelvis boende beräknas med nuva-

rande regler genom att ett fiktivt återbetalningsbelopp i det följande

benämnt avräkningsbelopp bestäms för den bidragsskyldige föräl-

dern. Boföräldern får därefter utfyllnadsbidrag med mellanskillnaden

mellan fullt bidrag, 1 173 kronor per barn och månad, och avräknings-

beloppet. Om ett barn, enligt den senaste taxeringen, har egna inkomster,

reduceras 1 173 kronor med hälften av den inkomst som överstiger

48 000 kronor per år.

Exempel

I det följande lämnas ett exempel på effekterna av de nuvarande reglerna

och av de förslag som presenteras i denna proposition. Det belopp som

en bidragsskyldig förälder skall betala till försäkringskassan beräknas ge-

nom att 72 000 kronor dras från den återbetalningsgrundande inkomsten

varefter det återstående beloppet multipliceras med en procentsats som

bestäms av den bidragsskyldiges totala antal barn. I det aktuella exemplet

har föräldrarna ett barn och procentsatsen är då 14 %. Mamman studerar

på halvtid och förvärvsarbetar halvtid och har en återbetalningsgrun-

dande inkomst på 85 000 kronor. Pappan har en återbetalningsgrundande

inkomst på 140 000 kronor.

Om barnet bor enbart hos mamman får hon, enligt nuvarande regler,

underhållsstöd med 1 173 kronor per månad och pappan är återbetal-

ningsskyldig till staten med [(140 000 kr 72 000 kr) * 14% / 12]

793 kronor per månad. Staten lämnar således ett rent bidrag till mamman

på (1 173 kr 793 kr ) 380 kronor per månad.

Om barnet bor enbart hos pappan får han 1 173 kronor per månad och

mamman blir återbetalningsskyldig till staten med [(85 000 kr 72 000

kr) *14 % / 12 ] 151 kr per månad. Det rena bidraget från staten blir då

1 022 kronor per månad.

Barnen bor växelvis varannan vecka hos föräldrarna och någon åter-

betalningsskyldighet föreligger alltså inte. Med nuvarande regler blir un-

derhållsstödet till mamman 380 kronor per månad om barnet är folkbok-

fört hos henne och 1 022 kronor per månad till pappan om det är folk-

bokfört hos honom. Ingen betalar något till staten. Föräldrarna förutsattes

i propositionen kunna komma överens om hur stödet eventuellt borde

fördelas dem emellan.

Med de föreslagna reglerna skulle underhållsstöd lämnas med högst

hälften av fullt bidrag (1 173 kr/barn/månad) 586 kr till vardera föräldern

om inte barnets inkomster reducerar bidragsbeloppet. Beloppet reduceras

därefter med hälften av vad föräldern skulle ha återbetalat till staten om

barnet bott hos den andra föräldern. Med ovanstående förutsättningar blir

då underhållsstödet till mamman [586 kr - (151 kr / 2)] 511 kr och till

pappan [586 kr (793 kr / 2)] 189 kr.

Skälen för regeringens förslag: Barn har behov av nära och goda re-

lationer till båda sina föräldrar, även när föräldrarna bor isär. De änd-

ringar i föräldrabalkens vårdnadsregler som har gjorts under senare år har

därför syftat till att främja samförståndslösningar och bana väg för ökad

användning av gemensam vårdnad. När bestämmelserna om underhålls-

stöd infördes, ansåg regeringen att även när det gäller barnets försörjning

bör reglerna ha en sådan inriktning. Reglerna för underhållsstöd utfor-

mades därför så att samhällsstöd kan lämnas såväl till barn som varaktigt

bor hos endast en av föräldrarna som till barn som bor växelvis hos båda

föräldrarna. Enligt regeringens mening har de skäl som då åberopades

alltjämt bärighet.

Det har emellertid visat sig att reglernas utformning för stöd vid växel-

vis boende i många fall snarare har bidragit till att skapa konflikter mel-

lan föräldrarna än att underlätta samarbetet mellan dem. Det är väl känt

att ekonomiska frågor som rör barnet kan vålla konflikter och minska

samarbetsviljan mellan föräldrarna.

De föreslagna reglerna ger enligt regeringens uppfattning ett mer rätt-

vist resultat, eftersom storleken på bidraget beror på förälderns egen eko-

nomiska situation och inte på den andra förälderns ekonomiska förhål-

landen. Reglerna är också lätta att förklara och att förstå. Eftersom båda

föräldrarna har möjlighet att få utfyllnadsbidrag, kommer frågan om hos

vilken av föräldrarna barnet är folkbokfört att förlora i betydelse, efter-

som bidragets storlek blir detsamma oberoende av hos vilken av föräld-

rarna barnet är folkbokfört. Detta kan leda till att konflikterna mellan

föräldrarna om folkbokföringen minskar och därigenom också antalet

processer i folkbokföringsmål. I vissa fall kan de nya reglerna sannolikt

minska antalet konflikter mellan föräldrarna även i fråga om själva ut-

fyllnadsbidraget. Eftersom båda föräldrarna får del av bidraget behöver

de inte själva hamna i diskussioner om hur stödet eventuellt skall

fördelas dem emellan.

Många gånger är det även vid växelvis boende en av föräldrarna som

drar det tyngsta lasset och står för merparten av kostnaderna för barnet.

Sannolikt är det också så att räkningar för barnomsorg m.m. ofta ställs

till den förälder som barnet är folkbokfört hos. Om den andra föräldern

inte tar del i kostnaderna för barnet, kan de föreslagna reglerna i vissa fall

leda till förbättringar för den förälder som står för merparten av barnets

kostnader. Om de föreslagna reglerna leder till en förbättring eller inte

beror i det enskilda fallet på hur ekonomin ser ut hos respektive förälder

och i vilken omfattning föräldrarna kan komma överens om hur kostna-

derna för barnet skall fördelas dem emellan.

Regeringen kan dock se vissa nackdelar med de föreslagna reglerna.

Med dagens regler vill bidragsskyldiga föräldrar ibland att barnet skall

bo växelvis hos båda föräldrarna, eftersom den bidragsskyldige då inte

behöver återbetala något till försäkringskassan. Med de föreslagna

reglerna får föräldrarna ytterligare ett skäl att vilja att barnet skall bo

växelvis hos båda föräldrarna, nämligen för att få ett bidrag. Detta kan

möjligen öka antalet processer om barns boende vid allmän domstol och

eventuellt även öka antalet överklaganden av försäkringskassornas beslut

om underhållsstöd. Ingen remissinstans har dock uttryckt farhågor om att

antalet processer i domstol kommer att öka till följd av förslaget.

De nya reglerna kan också i vissa fall leda till försämringar för boför-

äldern, om den andra föräldern inte tar del i kostnaderna för barnet. Vi-

dare kan de föreslagna reglerna sägas innebära en modifiering av princi-

pen att föräldrar med gemensam vårdnad skall kunna enas i alla frågor

som rör barnet, dvs. även om hur kostnaderna för barnet skall fördelas

dem emellan. Avsteg från den principen har dock gjorts även när det

gäller underhållsbidrag, boende och umgänge där föräldrar som inte kan

enas, kan föra frågan till domstol för avgörande.

Genom de föreslagna reglerna anpassas stödet till barn efter förälderns

ekonomiska förutsättningar. Det fulla underhållsstödet är emellertid allt-

jämt generellt (inte behovsprövat mot boförälderns ekonomi) och försla-

get kan därför sägas leda till bristande symmetri.

Flera remissinstanser anser att systemet, genom de föreslagna reglerna,

blir för detaljerat om stödet skall delas upp mellan föräldrarna. Det gäller

förhållandevis små belopp, samtidigt som kostnaderna för administratio-

nen av stödet ökar. Försäkringskassorna måste ta in underlag och göra

inkomstberäkningar mot båda föräldrarnas inkomster i stället för som nu

mot endast mot inkomsten för den ena. Dessutom ökar de administrativa

kostnaderna för utbetalningar, eftersom de görs till två personer i stället

för till en.

Regeringen anser dock, i likhet med majoriteten av remissinstanserna,

att fördelarna med de föreslagna reglerna väger tyngre än nackdelarna.

Barnets folkbokföring kommer inte längre att avgöra vem av föräldrarna

som får bidraget. Utfyllnadsbidraget kommer att bestämmas utifrån varje

förälders ekonomiska situation och ge större stöd till föräldrar som har

låga inkomster. Eftersom båda föräldrarna får del av bidraget behöver de

inte själva, som med nuvarande regler, lösa frågan om hur bidraget

eventuellt skall fördelas dem emellan. Frågan om var barnet skall vara

folkbokfört minskar också i betydelse. Antalet konflikter bör därför

minska.

6.2 Varje förälder ansöker om utfyllnadsbidrag

Regeringens förslag: Var och en av föräldrarna ansöker om stödet.

Ansökan skall prövas av den försäkringskassa som skall avgöra ett

ärende avseende den förälder som barnet är folkbokfört hos. Vid

växelvis boende betalas stödet ut till var och en av föräldrarna.

Promemorians förslag: Var och en av föräldrarna ansöker om stödet

där föräldern är skriven och utbetalningen knyts till den förälder som sö-

ker.

Remissinstanserna: Bland remissinstanserna förekommer kritik mot

förslaget att var och en av föräldrarna ansöker om stödet hos den försäk-

ringskassa där denna är skriven. Riksförsäkringsverket anser att den

kassa där den förälder som barnet är folkbokfört hos skall besluta i

ärendet. Detta skulle nämligen underlätta reglerna för omprövning,

ändring och överklagande. Länsrätten i Göteborg och Riksskatteverket

framför liknande synpunkter. Konsumentverket, Söndagsbarn och Barns

rätt till 2 föräldrar tillstyrker promemorians förslag.

Skälen för regeringens förslag: Som regel torde föräldrar vars barn

bor växelvis hos dem vara överens om att det föreligger ett växelvis bo-

ende. Det kommer dock sannolikt även fortsättningsvis att förekomma

konflikter mellan föräldrar i samband med frågor om växelvis boende.

Var och en av föräldrarna bör därför själv ansöka om stödet. Vidare

skulle det kunna anses som lämpligt att varje förälder söker bidraget hos

den försäkringskassa som skall avgöra ett ärende avseende den föräldern.

En sådan ordning skulle dock, såsom vissa remissinstanser påtalar, kunna

medföra att samma förhållande prövas av olika försäkringskassor och att

det då finns risk för att dessa kommer till olika resultat i sin prövning.

Enligt regeringens uppfattning talar därför starka skäl för att en och

samma försäkringskassa skall pröva båda föräldrarnas ansökan. I sam-

manhanget bör understrykas vikten av att försäkringskassorna sinsemel-

lan samarbetar, så att den försäkringskassa som prövar frågan får ett full-

gott underlag för sin bedömning. Regeringen anser det naturliga vara att

varje förälders ansökan prövas av den försäkringskassa som skall avgöra

ett ärende avseende den förälder som barnet är folkbokfört hos. Den för-

säkringskassan har sedan att inhämta nödvändiga uppgifter om båda för-

äldrarna. Om stöd sedan skall utgå, skall det betalas ut till var och en av

föräldrarna.

7 Oförändrade regler för gränsen mellan

umgänge och växelvis boende

Regeringens bedömning: Bedömningen av vad som skall anses ut-

göra ett växelvis boende vid beslut om underhållsstöd bör som tidi-

gare följa den praxis som utvecklas utifrån de civilrättsliga reglerna i

föräldrabalken.

Promemorians bedömning: Överensstämmer i sak med regeringens

bedömning.

Remissinstanserna: De flesta remissinstanser som berört frågan, bl.a.

Riksförsäkringsverket (RFV) och Barnombudsmannen, delar den uppfatt-

ning som förs fram i promemorian.

Bakgrund: I Riksförsäkringsverkets utvärdering av underhållsstöds-

systemet framför verket att frågan om växelvis boende ofta vållar kon-

flikter mellan föräldrarna. Det förekommer att en bidragsskyldig förälder

gör gällande att det föreligger ett växelvis boende, medan boföräldern

anser motsatsen. Antalet konflikter bedöms ha ökat med införandet av

det nya underhållsstödet. En förklaring till detta kan enligt RFV vara att

det enligt de tidigare gällande civilrättsliga reglerna om underhållsbidrag

fanns en möjlighet till s.k. nettoberäkning av underhållsbidraget. Det

innebar att underhållsbidraget bestämdes med beaktande av att den bi-

dragsskyldige i väsentlig mån fullgjorde sin underhållsskyldighet genom

att ha barnet hos sig och alltså "rabatteras", när barnet i stor utsträckning

vistades hos den bidragsskyldige. I samband med att det nuvarande un-

derhållsstödet infördes har det i många ärenden, där bidragsförskott tidi-

gare har beviljats, blivit uppmärksammat att det har förelegat ett växelvis

boende. Bidragsskyldiga har i flertalet fall påpekat detta, när de under-

rättats om det nya, betydligt högre återbetalningsbeloppet jämfört med

det tidigare relativt sett låga underhållsbidraget. Enligt RFV har många

försäkringskassor framfört att ett sätt att minska konflikterna mellan för-

äldrarna är att slå fast att växelvis boende enbart skall anses föreligga,

när barnet bor lika mycket hos båda föräldrarna. Detta skulle på ett

väsentligt sätt underlätta försäkringskassornas handläggning.

Enligt uppgift från RFV har länsrätter under år 1998 i 57 avgöranden

prövat om växelvis boende enligt lagen om underhållsstöd skulle anses

föreligga. I endast nio av dessa fall (16 %), har försäkringskassans beslut

ändrats. Resultatet tyder på att försäkringskassan förmår hantera bedöm-

ningen av om ett växelvis boende föreligger eller inte på ett tillfredsstäl-

lande sätt.

Skälen för regeringens bedömning: Enligt gällande rätt föreligger

växelvis boende i första hand i sådana fall där barnet vistas ungefär lika

mycket hos den ena som hos den andra föräldern. Som några remiss-

instanser påpekar är det inte alltid lätt att avgöra när det är fråga om um-

gänge och när barnet skall anses bo varaktigt hos båda föräldrarna. Var-

ken i lagen om underhållsstöd eller dess förarbeten finns det några när-

mare riktlinjer för gränsdragningen mellan umgänge och varaktigt bo-

ende. Även om barnet regelbundet vistas något längre tid hos den ena

föräldern, kan förhållandena vara sådana att barnet kan anses bo varaktigt

hos var och en av dem. Hur gränsen i sådana fall dras, måste avgöras uti-

från omständigheterna i det enskilda fallet.

Bland den inte särskilt omfattande rättspraxis som finns på området

kan nämnas NJA 1998 s. 267. I rättsfallet slår Högsta domstolen (HD)

fast att det normalt är fråga om umgänge och inte om varaktigt

boende om barnet vistas hos den ena föräldern endast en tredjedel av

tiden. HD anför vidare att bedömningen ofta blir densamma, även om

skillnaden i vistelsetiderna hos de båda föräldrarna är mindre, om det inte

finns faktorer som klart pekar i en annan riktning. Det gäller enligt HD i

särskilt hög grad, när barnet till övervägande delen vistas hos en förälder

som är ensam vårdnadshavare och därmed har hela ansvaret för barnets

personliga förhållande. Faktorer utöver vistelsetiden som kan få

betydelse vid bedömningen är enligt HD var barnet är folkbokfört, hur

barnets boende är ordnat, var barnet förvarar sina tillhörigheter och hur

barnets försörjning fördelas mellan föräldrarna.

RFV konstaterar i Allmänna Råd 1999:2 att HD i det nämnda avgöran-

det behandlat gränsdragningen mellan umgänge och varaktigt boende.

RFV pekar på att det av domen också framgår att dessa bedömningsgrun-

der även gäller bedömningen av om växelvis boende föreligger enligt

lagen om underhållsstöd.

Ett viktigt skäl till att inte ändra gränsdragningen mellan umgänge och

varaktigt boende i underhållsstödssystemet är att återbetalningsskyldig-

heten för underhållsstöd bygger på reglerna om bidragsskyldighet i för-

äldrabalken. Olika bedömningsgrunder i föräldrabalken och i lagen om

underhållsstöd vilket skulle kunna bli följden av en precisering av

"växelvis boende" i lagen om underhållsstöd skulle därför komplicera

systemet och i vissa fall leda till orimliga resultat.

Om växelvis boende i underhållsstödssystemet skulle anses föreligga

endast när barnet bor lika mycket hos båda föräldrarna skulle detta, enligt

regeringens uppfattning, få oacceptabla konsekvenser. Olika bedöm-

ningsgrunder hos allmänna domstolar och försäkringskassorna skulle

t.ex. kunna innebära att en allmän domstol gör bedömningen att det inte

är fråga om växelvis boende medan försäkringskassan har motsatt upp-

fattning. I en sådan situation skulle utfyllnadsbidrag kunna betalas ut en-

ligt lagen om underhållsstöd. Något beslut om återbetalningsskyldighet

skulle inte meddelas eftersom försäkringskassan ansett att det var fråga

om växelvis boende. Samtidigt skulle tingsrätten enligt reglerna i föräld-

rabalken kunna ålägga den bidragsskyldige föräldern att betala under-

hållsbidrag. Barnet skulle alltså få både underhållsstöd och underhålls-

bidrag. För den enskilde måste detta dessutom framstå som en egendom-

lig ordning först betalar staten ut ett stöd (utfyllnadsbidrag för växelvis

boende) sedan åläggs föräldern att betala underhållsbidrag till barnet

eftersom växelvis boende inte anses föreligga.

Man kan dock tänka sig situationen där vistelsen enligt föräldrabalken

bedöms vara växelvis boende men att det inte är fallet enligt lagen om

underhållsstöd. Fullt underhållsstöd betalas ut. När försäkringskassan

kräver den andra föräldern på återbetalning hävdar denna att han/hon inte

är återbetalningsskyldig eftersom han/hon inte skall fullgöra sin under-

hållsskyldighet genom att betala underhållsbidrag (7 kap. 2 § föräldrabal-

ken se även 2 § och 21 § lagen om underhållsstöd). Försäkringskassan

och de allmänna förvaltningsdomstolarna måste då pröva frågan med ut-

gångspunkt från reglerna i föräldrabalken. I ett sådant fall kan alltså fullt

underhållsstöd komma att betalas ut utan att någon återbetalningsskyl-

dighet kan åläggas den bidragsskyldige föräldern.

Mot bakgrund av ovanstående bör, enligt regeringens uppfattning, ut-

gångspunkten även i framtiden vara att ett växelvis boende föreligger i

sådana fall där barnet vistas ungefär lika mycket hos den ena som hos

den andra föräldern. Det är dock nödvändigt att på sätt som HD angett ta

hänsyn även till andra omständigheter än vistelsetiden. Regelsystemet

skulle annars riskera att bli alltför fyrkantigt och i alltför liten grad ge

utrymme för en allsidig och nyanserad bedömning med hänsyn till

förhållandena i det enskilda fallet.

8 Samarbetssamtal och samförståndslösningar

Regeringens bedömning: Försäkringskassan bör informera föräldrar

om att kommunen erbjuder föräldrar samarbetssamtal under sakkun-

nig ledning i syfte att nå enighet i frågor som rör vårdnad, boende och

umgänge och om deras skyldighet att sörja för att föräldern får hjälp

att träffa avtal i frågorna.

Promemorians bedömning: Överensstämmer med regeringens för-

slag.

Remissinstanserna: Samtliga remissinstanser som har berört frågan

ställer sig mycket positiva till promemorians bedömning. Familjerätts-

socionomernas riksförening tillägger att enligt föreningens uppfattning

har informationen om möjligheten till samarbetssamtal som ett sätt att

lösa frågor om vårdnad, boende och umgänge hittills överlag varit klart

undermålig. Föreningarna Söndagsbarn och Barns rätt till 2 föräldrar

förutsätter att den information som skall ges till föräldrarna inte enbart

inskränker sig till upplysningar om samarbetssamtal utan att informatio-

nen även skall avse kommunernas nyligen införda skyldighet att hjälpa

till med att upprätta bindande avtal om barnets vårdnad, boende och um-

gänge.

Skälen för regeringens bedömning: Ett barn har behov av nära och

goda relationer till båda sina föräldrar även om föräldrarna bor isär. Det

är givet att barnets möjligheter till en god kontakt med båda föräldrarna

underlättas, om föräldrarna kan samarbeta i frågor som rör barnet. Det

ligger också i sakens natur att förutsättningarna för ett sådant samarbete

är bättre, om föräldrarna själva kan komma överens i frågor som rör bar-

net än om avgörandet måste överlämnas till domstol. En tvist kan dess-

utom lätt bli mer konfliktfylld, när föräldrarna uppträder i domstol än vad

den annars skulle vara.

Utan tvekan är frågan om barnens boende en av de frågor som kan

skapa konflikter mellan föräldrarna efter en separation. I början av 1970-

talet introducerade socialtjänsten samarbetssamtal som en metod att lösa

vårdnads- och umgängestvister. Den reform av reglerna om vårdnad

m.m. som genomfördes år 1991 syftade särskilt till att bana väg för en

utveckling mot att föräldrarna själva i så stor utsträckning som möjligt

skulle komma överens i frågor som rör barn. Ett viktigt inslag i reformen

var en satsning på samarbetssamtal. Sedan den 1 mars 1991 är kommu-

nerna skyldiga att erbjuda samarbetssamtal. Reformen har verkat i öns-

kad riktning. Den utvärdering som Vårdnadstvistutredningen redovisar i

sitt betänkande (SOU 1995:79) visar att samarbetssamtal är ett bra in-

strument för att lösa konflikter. Utredningen visar att antalet samarbets-

samtal har mer än fördubblats mellan åren 1986 och 1993. Samtalen har

lett till att föräldrarna i allt större omfattning kommer överens i frågor

som rör barnet. Särskilt samarbetssamtal före ett domstolsförfarande ger

bra resultat med liten resursåtgång.

Genom 1998 års vårdnadsreform kan man säga att lagstiftaren har gått

vidare på den inslagna vägen. Skyldigheten att erbjuda samarbetssamtal

gäller numera även barnets boende. Kommunerna är vidare skyldiga att

sörja för att föräldrar får hjälp att skriva avtal om vårdnad, boende och

umgänge och socialnämnden kan också godkänna avtalen. Godkänns

avtalet blir det gällande på samma sätt som en dom från domstol. Samar-

betssamtalen har också lyfts fram i föräldrabalken.

I förarbetena till 1998 års reform gjorde regeringen bedömningen att

åtgärder bör vidtas för att öka samarbetssamtalens tillgänglighet och

kvalitet (se prop. 1997/98:7 s. 38 ff.). Ansvaret för att informationen om

möjligheterna till samarbetssamtal når ut till berörda föräldrar vilar enligt

regeringens uppfattning på Socialstyrelsen. I regleringsbrevet för år 1999

har styrelsen, med anledning av de förändringar i föräldrabalken och so-

cialtjänstlagen (1980:620) som genomförts, fått i uppdrag att stödja ut-

vecklingen av metoder för samarbetssamtal för att främja barnets bästa

vid tvister om vårdnad, boende och umgänge. Uppdraget skall redovisas

den 31 mars 2001.

För barnets skull är det viktigt att föräldrarna får vetskap om den möj-

lighet att få hjälp som kommunerna erbjuder genom samarbetssamtal. I

sin egenskap av myndighet har försäkringskassorna en viktig roll som

bl.a. informationsspridare.

Eftersom försäkringskassorna ofta är det organ som föräldrar som se-

parerat, eller står i begrepp att separera, först tar kontakt med anser rege-

ringen det lämpligt att försäkringskassan bidrar till att sprida information

om den service kommunerna ger. Regeringen avser att i regleringsbrevet

för år 2001 ge Riksförsäkringsverket i uppdrag att tillse att Försäkrings-

kassorna informerar om att kommunerna erbjuder föräldrar samarbets-

samtal i syfte att nå enighet i frågor som rör vårdnad, boende och um-

gänge och om deras skyldighet att sörja för att föräldern får hjälp att

träffa avtal i frågorna.

9 Konsekvenser för den enskilde av de

föreslagna reglerna

Den del av underhållsstödet som den bidragsskyldige föräldern skall åter-

betala till staten beräknas genom att inkomsten minskas med 72 000 kro-

nor. Återstående belopp multipliceras med ett procenttal som är beroende

av det totala antalet barn som den sökande föräldern har: för ett barn

14 %, två barn 11,5% per barn och tre barn 10 % per barn. Är barnen fler

än tre bestäms procentsatsen genom att talet 30 ökas med ett för varje

barn utöver det tredje och därefter delas med det totala antalet barn.

Återbetalningsbeloppet blir aldrig högre än vad försäkringskassan har

betalat ut.

Vid växelvis boende delas det framräknade avräkningsbeloppet med 12

och halveras. Om avräkningsbeloppet understiger 50 kronor per månad

reduceras inte bidraget utan fullt bidrag med 586 kronor utges. Blir av-

räkningsbeloppet så stort att bidragsbeloppet blir lägre än 50 kronor per

barn och förälder sker ingen utbetalning.

Tabell 3 Förslag till nya regler för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende.

Effekter vid olika inkomster och antal barn. Kronor per barn och månad

Årsinkomst

1 barn

2 barn

3 barn

4 barn

 80 000

586

586

586

586

 85 000

511

524

532

586

100 000

423

452

470

496

110 000

365

404

428

464

120 000

306

356

386

431

130 000

248

309

345

399

140 000

190

261

303

367

150 000

131

213

261

335

160 000

73

165

220

302

170 000

0

117

178

270

180 000

0

69

136

238

190 000

0

0

95

205

200 000

0

0

53

173

210 000

0

0

0

141

220 000

0

0

0

109

230 000

0

0

0

76

240 000

0

0

0

0

Av tabell 3 kan bl.a. utläsas att en förälder med en inkomst på 110 000

kronor per år och som har ett barn som bor växelvis hos båda föräldrarna

kan få bidrag med 365 kronor per månad. Om det är två barn blir

bidraget (2 * 404 kr) 808 kronor per månad. En förälder i motsvarande

situation med en inkomst på 160 000 kan få 73 kronor respektive 330

kronor per månad. Har en förälder med denna inkomst tre barn, varav ett

bor växelvis hos båda föräldrarna, blir bidraget 220 kronor per månad.

10 Ekonomiska effekter av förslaget för det

allmänna

Med nuvarande regler påverkas statens nettokostnad för underhållsstöd

vid växelvis boende av flera faktorer: antalet barn som bor växelvis hos

föräldrarna, den bidragsskyldige förälderns inkomst och totala antal barn.

Som framgår av avsnitt 6.1 kan det i dag vara ekonomiskt fördelaktigt att

välja att barnet skall bo hos den förälder som har den högsta inkomsten.

Om föräldrarna är överens finns det, som Riksförsäkringsverket antydde

i sin utvärdering av underhållsstödet (RFV Anser 1998:3), en viss möj-

lighet att maximera statens bidrag i det enskilda fallet. Det kan finnas

många skäl till att barn flyttar från en förälder till den andra. Det kan

dock inte uteslutas att det i vissa fall kan vara av ekonomiska skäl.

För att det skall vara möjligt att beräkna statens kostnader för de före-

slagna reglerna, med barns nuvarande boendeförhållanden, krävs det in-

formation även om boföräldrarnas inkomster. Sådana uppgifter finns i

dag inte tillgängliga hos RFV, eftersom de saknar betydelse vid beräk-

ningen av underhållsstödets storlek. För att göra en rättvisande bedöm-

ning av kostnaderna för förslaget skulle även eventuella beteendeföränd-

ringar behöva vägas in. Underlag för en sådan bedömning saknas dock.

Utgångspunkten för en bedömning av kostnaderna är det belopp som

betalas i utfyllnadsbidrag till barn med växelvis boende. I maj 1999 läm-

nades utfyllnadsbidrag med 6,2 miljoner kronor till närmare 13 000 bo-

föräldrar. Årskostnaden för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende kan

med ledning därav uppskattas till ca 80 miljoner kronor. Regeringen gör

bedömningen att de föreslagna reglerna innebär att statens utgifter för

anslaget A3 Underhållsstöd minskar med 37,5 miljoner kronor år 2001

och åren därefter med ca 50 miljoner kronor.

11 Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Regeringens förslag: De föreslagna lagändringarna skall träda i kraft

den 1 januari 2001 och tillämpas första gången i fråga om underhålls-

stöd som avser tid efter den 31 mars 2001.

Promemorians förslag: De föreslagna reglerna för beräkning och för-

delning av underhållsstöd skall träda i kraft den 1 oktober 2000 och till-

lämpas första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter den

31 januari 2001.

Remissinstanserna: Flertalet remissinstanser har inte kommenterat

förslaget. Föreningarna Söndagsbarn och Barns rätt till 2 föräldrar anser

att det vore önskvärt att förändringarna kunde ske tidigare än vad som

föreslås i promemorian.

Skälen för regeringens förslag: I budgetpropositionen för år 2000

anförde regeringen att den under våren 2000 avsåg att lägga fram förslag

till riksdagen om ändrade regler för utfyllnadsbidrag vid växelvis boende

(prop. 1999/2000:1, UO12, s. 25). Förslagen beräknades kunna träda i

kraft den 1 juli 2000 och tillämpas första gången i fråga om underhålls-

stöd som avser tid efter den 30 september 2000. Regeringen föreslår nu

att lagändringarna skall träda i kraft den 1 januari 2001 men tillämpas

första gången fr.o.m. den 1 april 2001. Genom att samtliga

underhållsstöd som har sin grund i växelvis boende kommer att behöva

räknas om ges det på detta sätt viss tid för försäkringskassorna att få in

underlag och handlägga ärendena med stöd av de nya beräkningsreglerna

innan de behöver fatta beslut i frågor om underhållsstöd enligt de nya

reglerna. Förslaget genomförs genom en ändring i dels den

grundläggande författningen, lagen (1996:1030) om underhållsstöd dels i

en ändringförfattning (1999:822) till lagen om underhållsstöd som träder

i kraft den 1 januari 2001.

12 Författningskommentar

12.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd

8 §

I andra stycket anges att utfyllnadsbidrag kan utgå efter begäran. Reg-

lerna överensstämmer med nuvarande regler i andra stycket men har

flyttats till ett eget stycke. I dessa fall sker det inte någon utredning om

växelvis boende föreligger eller inte.

Tredje stycket i paragrafen är nytt och reglerar underhållsstöd vid

växelvis boende. Bestämmelser om detta fanns tidigare i det andra

stycket.

När barnet varaktigt bor hos två särlevande föräldrarna (växelvis bo-

ende) är inte någon av föräldrarna underhållsskyldiga enligt bestämmel-

serna i 7 kap. 2 § föräldrabalken. Var och en av föräldrarna antas i stället

svara för de direkta kostnaderna för barnet under den tid barnet vistas hos

honom eller henne.

Vid växelvis boende utgår underhållsstöd till barnet som ett rent stöd

från staten, utan att återbetalningsskyldighet för bidraget kan komma i

fråga, s.k. utfyllnadsbidrag. Enligt vad som numera föreskrivs i andra

stycket skall utfyllnadsbidraget, som tidigare utgå till barnet, men beräk-

nas och betalas ut till var och en av föräldrarna med hälften. Bidraget

skall också beräknas på samma sätt som tidigare med den skillnaden att

det är var och en av föräldrarnas egna ekonomiska förhållanden som

skall vara avgörande för storleken av det utfyllnadsbidrag som varje

förälder får.

En beräkning görs sålunda av vad som skulle ha fastställts om reglerna

i 24 28 §§ om återbetalningsskyldighet hade tillämpats på den bidrags-

mottagande förälderns ekonomiska situation dvs. hur mycket föräldern

skulle ha varit skyldig att återbetala till staten om det inte förelegat växel-

vis boende och den föräldern som får bidraget varit bidragsskyldig. Ett

tänkt återbetalningsbelopp räknas fram och hälften av beloppet dras från

hälften av 1 173 kronor, 586 kronor eller det lägre belopp som barnets

inkomster kan föranleda enligt 10 § första stycket. Det belopp som er-

hålls efter avräkning lämnas sedan i underhållsstöd. Se vidare exemplen

under avsnitt 6.1.

Regeringen anser att det framgår av bestämmelsen att det belopp som

skall utbetalas i förlängt underhållstöd till barnet vid växelvis boende

skall motsvara summan av det belopp som skulle ha utbetalats till för-

äldrarna om barnet varit under 18 år (jfr Lagrådets yttrande).

Tredje stycket har utformats i enlighet med Lagrådets förslag.

10 §

Andra stycket är nytt och handlar om hur barnets inkomster skall påverka

underhållsstödet vid växelvis boende. I andra stycket föreskrivs att vid

beräkning av underhållsstöd vid växelvis boende skall underhållsstödet

för var och en av föräldrarna minskas med ett belopp som motsvarar

hälften av det belopp med vilket underhållsstödet skall minskas enligt

bestämmelserna i första stycket. Om det utgår fullt underhållsstöd med

1 173 kr och detta till följd av barnets inkomster skall minskas med t.ex.

500 kr skall underhållsstödet vid växelvis boende, 586 kr således

minskas med hälften av detta belopp dvs. 250 kr.

12 §

En ny andra mening har lagts till i första stycket.

I första styckets andra mening föreskrivs att var och en av föräldrarna

skall ansöka om sin del av underhållsstödet, dvs. maximalt 586 kronor.

Så länge det är fråga om en indragning eller nedsättning av stödet kan

försäkringskassan besluta om det enligt 19 § t.ex. beträffande en förälder

som redan uppbär fullt underhållsstöd med 1 173 kr i månaden när en

ansökan från den andra föräldern om underhållsstöd vid växelvis boende

beviljas. Är det däremot fråga om att stöd skall utgå med högre belopp än

tidigare krävs alltid att en ny ansökan görs (jfr prop. 1995/96:208 s. 88).

13 §

I bestämmelsen anges vilka kommuniceringsåtgärder som försäkrings-

kassan skall vidta gentemot den bidragsskyldige föräldern efter det att en

ansökan inkommit. Genom ändringen preciseras att bestämmelsen är till-

lämplig när underhållsstöd sökts enligt 8 § första, andra och fjärde

stycket.

13 a §

Paragrafen är ny. Det föreskrivs vilka kommuniceringsåtgärder som skall

vidtas när en ansökan om underhållsstöd vid växelvis boende inkommit

från en förälder i förhållande till den andra föräldern.

16 §

I första stycket ges närmare föreskrifter om utbetalningen av underhålls-

stöd och i vilka fall utbetalning inte sker. En följdändring har gjorts med

anledning av att underhållsstöd vid växelvis boende kan betalas ut till var

och en av föräldrarna. Om det belopp som skall betalas ut för ett barn till

en sökande är lägre än 50 kr bortfaller således beloppet.

17 §

I första stycket regleras till vem underhållsstödet skall betalas ut. I en ny

andra mening anges att vid växelvis boende betalas underhållsstödet ut

till var och en av föräldrarna.

21 §

Ändringen i andra stycket är en följdändring till ändringarna i 8 §.

31 §

Ändringen i andra stycket är en följdändring till ändringarna i 37 §.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Enligt punkt 1 i bestämmelserna skall ändringarna träda i kraft den

1 januari 2001 och tillämpas första gången i fråga om underhållsstöd som

avser tid efter den 31 mars 2001. Genom att föreslå en ikraftträdandetid-

punkt redan den 1 januari 2001 ges det viss tid för försäkringskassan att

få in underlag och handlägga ärendena med stöd av de nya beräknings-

reglerna innan försäkringskassan behöver fatta beslut.

I andra punkten anges att äldre bestämmelser skall tillämpas i fråga om

underhållsstöd för tid före den 1 april 2001.

Underhållsstöd som har sin grund i växelvis boende kommer att be-

höva räknas om. Tredje punkten innebär att den som för mars 2001 får

underhållsstöd vid växelvis boende erhåller underhållsstöd enligt de nya

bestämmelserna om inte försäkringskassan beslutar något annat.

Lagrådet har haft synpunkter på punkt 3 i övergångsbestämmelserna

på så sätt att formuleringen tycktes förutsätta att rätten till stöd skulle

till-

komma föräldrarna i stället för barnet. Lagrådets synpunkter i denna del

har beaktats. I övrigt har bestämmelsen utformats i huvudsak i enlighet

med Lagrådets förslag.

12.2 Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:822) om

ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

3 §

Första stycket, som handlar om under vilka förutsättningar rätt till un-

derhållsstöd föreligger, ändras så att det numera krävs att barnet varaktigt

bor hos endast en av föräldrarna.

I andra stycket, som är nytt, anges förutsättningarna för att underhålls-

stöd skall lämnas till barn till särlevande föräldrar som bor varaktigt hos

båda föräldrarna (växelvis boende). För detta krävs att barnet är folk-

bokfört hos en av föräldrarna, att den förälder som söker stödet bor här i

landet och, om barnet är underårigt, att en av föräldrarna är vårdnads-

havare eller att föräldrarna har gemensam vårdnad om barnet.

Genom regeln frångås den hittills rådande principen att rätten till un-

derhållsstöd knyts till den förälder hos vilken barnet är folkbokfört. Om

övriga förutsättningar som anges i paragrafen är uppfyllda räcker det så-

ledes med att barnet är folkbokfört hos en av föräldrarna för att de, obe-

roende av varandra, skall kunna ansöka om och ges rätt till vardera sin

del av underhållsstödet.

Begreppet växelvis boende anknyter, som anges i prop. 1995/96:208

s. 86, till 7 kap. 2 § föräldrabalken och de bedömningar som gjorts

utifrån föräldrabalkens regler om i vilka fall ett barn skall anses varaktigt

bosatt hos båda föräldrarna trots att dessa inte sammanbor (se NJA

1998:267). Se vidare avsnitt 7.

37 §

I ett nytt andra stycke anges att vid växelvis boende prövas ett ärende om

underhållsstöd av den allmänna försäkringskassa som enligt 5 kap. so-

cialförsäkringslagen skall avgöra ett ärende avseende den förälder som

barnet är folkbokfört hos. De närmare skälen för denna ordning framgår

av avsnitt 6.2.

Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser

Motsvarande ikraftträdande- och övergångsbestämmelser kommer att

gälla som de under 12.1. Före den 1 april 2001 kommer dock äldre be-

stämmelser enligt lagen (1999:822) om ändring i lagen (1996:1030) att

gälla. Se vidare kommentaren till övergångsbestämmelserna till lag om

ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd.

Förteckning över remissinstanser som yttrat sig över

Ds 1999:30 Underhållsstöd vid växelvis boende

Efter remiss har yttrande över departementspromemorian Underhållsstöd

vid växelvis boende avgetts av Domstolsverket, Kammarrätten i Stock-

holm, Länsrätten i Göteborg, Riksförsäkringsverket, Socialstyrelsen,

Barnombudsmannen, Riksrevisionsverket, Riksskatteverket, Statskonto-

ret, Konsumentverket, Svenska Kommunförbundet, Försäkrings-

kasseförbundet, Tjänstemännens Centralorganisation, Sveriges Akade-

mikers Centralorganisation, Landsorganisationen i Sverige, Försäkrings-

anställdas förbund, Rättsvetenskapliga institutionen vid Umeå

universitet, Sveriges advokatsamfund, Lefwerts Advokatbyrå AB, Famil-

jerättssocionomers riksförbund, Föreningen ensamstående mammors

rättigheter i samhället (EMRIS), Föreningen Söndagsbarn i Stockholm,

Föreningen Barns rätt till 2 föräldrar, Umgängesrätts Föräldrarnas Riks-

förening, Makalösa föräldrar och Manliga nätverket.

Yttrande över departementspromemorian har dessutom kommit in från

Föräldrar i Sverige (FRIS), Håkan Eskilsson och Jan[REDACTED_EFTERNAMN].

Lagförslag i lagrådsremissen

13 Lagtext

13.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1996:1030) om

underhållsstöd

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:1030) om underhållsstöd

dels att 8, 10, 12, 13, 16, 17, 21 och 31 §§ skall ha följande lydelse,

dels att det i lagen skall införas en ny paragraf, 13 a §, av följande

lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

8 §

Underhållsstöd till ett barn lämnas med 1 173 kronor per månad. Om

det finns anledning att anta att en bidragsskyldig förälder i rätt ordning

betalar ett underhåll till barnet som motsvarar lägst det belopp som skulle

ha fastställts enligt 24 28 §§, avräknas detta belopp från under-

hållsstödet.

Om barnet växelvis bor

varaktigt hos båda föräldrarna

eller om sökanden i annat fall

begär det, lämnas underhållsstöd

med 1 173 kronor per månad med

avräkning för det belopp som

skulle ha fastställts, om 24 28 §§

hade tillämpats på inkomsten hos

den av föräldrarna som inte är

boförälder.

Vid växelvis boende lämnas

underhållsstöd med hälften av

1 173 kronor per månad till var

och en av föräldrarna med av-

räkning för hälften av det be-

lopp som skulle ha fastställts, om

24 28 §§ hade tillämpats på in-

komsten för varje förälder.

Om sökanden begär det, lämnas

underhållsstöd med 1 173 kronor

per månad med avräkning för det

belopp som skulle ha fastställts,

om 24 28 §§ hade tillämpats på

inkomsten för den av föräldrarna

som inte är boförälder.

Om ett barn bor hos en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare

eller hos någon eller några som var särskilt förordnade vårdnadshavare

när barnet fyllde 18 år, lämnas dubbla underhållsstöd enligt första

stycket.

10 §

Om barnet har en sådan inkomst som framkommer vid en tillämpning

av 25 27 §§, skall underhållsstödet minskas med ett belopp som

motsvarar hälften av inkomsten. I stället för den minskning av fram-

räknat belopp som anges i 26 § andra stycket skall beloppet minskas med

48 000 kronor.

Vid växelvis boende skall

underhållsstödet för var och en av

föräldrarna minskas med ett

belopp som motsvarar hälften av

det belopp med vilket under-

hållsstödet skall minskas enligt

första stycket.

Om den bidragsskyldige enligt 23 § andra stycket har medgetts avdrag

med ett visst belopp vid fullgörande av sin återbetalningsskyldighet, skall

kommande underhållsstöd minskas med motsvarande belopp.

12 §

Underhållsstöd lämnas efter

skriftlig ansökan av boföräldern

hos den allmänna försäkrings-

kassan. Ansökan om förlängt

underhållsstöd skall göras av den

studerande.

Underhållsstöd lämnas efter

skriftlig ansökan av boföräldern

hos den allmänna försäkrings-

kassan. Vid växelvis boende skall

en sådan ansökan göras av var

och en av föräldrarna. Ansökan

om förlängt underhållsstöd skall

göras av den studerande.

Ansökan skall innehålla nödvändiga upplysningar för bedömningen av

barnets rätt till stöd och en försäkran på heder och samvete att de

lämnade uppgifterna är riktiga. Om sökanden inte själv kan lämna en

sådan försäkran, skall riktigheten av upplysningarna intygas av två

trovärdiga personer som är förtrogna med förhållandena.

13 §

När underhållsstöd sökts skall

försäkringskassan omedelbart

sända meddelande om ansökan till

den bidragsskyldige, under förut-

sättning att hans eller hennes

vistelseort är känd eller går att ta

reda på. Meddelandet skall inne-

hålla en uppmaning till den bi-

dragsskyldige att yttra sig munt-

ligen eller skriftligen inom en viss

tid, om han eller hon har något att

invända mot ansökan eller har

något att anföra i fråga om

återbetalningsskyldighet enligt

21 §. I meddelandet skall även

underrättelse lämnas om innehållet

i 3, 4, 8 10 och 21 28 §§.

När underhållsstöd sökts enligt

8 § första, tredje eller fjärde

stycket skall försäkringskassan

omedelbart sända meddelande om

ansökan till den bidragsskyldige,

under förutsättning att hans eller

hennes vistelseort är känd eller går

att ta reda på. Meddelandet skall

innehålla en uppmaning till den

bidragsskyldige att yttra sig

muntligen eller skriftligen inom en

viss tid, om han eller hon har

något att invända mot ansökan

eller har något att anföra i fråga

om återbetalningsskyldighet enligt

21 §. I meddelandet skall även

underrättelse lämnas om innehållet

i 3, 4, 8 10 och 21 28 §§

13 a §

När underhållsstöd sökts enligt

8 § andra stycket skall försäk-

ringskassan omedelbart sända

meddelande om ansökan till den

andra föräldern, under förut-

sättning att hans eller hennes

vistelseort är känd eller går att ta

reda på. Meddelandet skall inne-

hålla en uppmaning till den andra

föräldern att yttra sig muntligen

eller skriftligen inom en viss tid, om

han eller hon har något att anföra i

fråga om ansökan samt en

underrättelse om innehållet i 3, 4,

8 10 och 24 28 §§.

16 §

Underhållsstöd skall betalas ut

av försäkringskassan månadsvis i

förskott. Om det belopp som skall

betalas ut för ett barn en viss

månad är lägre än 50 kronor,

bortfaller beloppet. I övrigt

avrundas belopp som slutar på

öretal till närmast lägre krontal.

Underhållsstöd skall betalas ut

av försäkringskassan månadsvis i

förskott. Om det belopp som skall

betalas ut för ett barn till någon av

föräldrarna en viss månad är lägre

än 50 kronor, bortfaller beloppet. I

övrigt avrundas belopp som slutar

på öretal till närmast lägre krontal.

Om en bidragsskyldig förälder, innan han eller hon enligt 14 § har

delgetts beslut om återbetalningsskyldighet, har betalat underhåll till

barnet för en viss månad, skall motsvarande belopp dras av från

underhållsstödet för den månaden.

Om det underhållsstöd som hänför sig till en viss månad inte har lyfts

inom sex månader efter utgången av den månaden, är underhållsstödet

förverkat.

17 §

Underhållsstödet betalas ut till

boföräldern. Har två särskilt

förordnade vårdnadshavare utsetts

att utöva vårdnaden gemensamt,

utbetalas underhållsstödet till den

kvinnliga vårdnadshavaren eller,

om vårdnadshavarna begär det, till

den manlige vårdnadshavaren.

Underhållsstödet betalas ut till

boföräldern. Vid växelvis boende

betalas underhållsstödet ut till var

och en av föräldrarna. Har två

särskilt förordnade vårdnadshavare

utsetts att utöva vårdnaden

gemensamt, betalas underhålls-

stödet ut till den kvinnliga

vårdnadshavaren eller, om vård-

nadshavarna begär det, till den

manlige vårdnadshavaren.

Förlängt underhållsstöd betalas ut till den studerande.

Om det finns synnerliga skäl, får underhållsstödet på framställan av

socialnämnden betalas ut till någon annan lämplig person eller till

nämnden att användas för barnets bästa.

21 §

När underhållsstöd lämnas till ett barn och det finns en bidragsskyldig

förälder, skall denne återbetala ett belopp till staten som helt eller delvis

motsvarar underhållsstödet. Återbetalningsskyldigheten fastställs av

försäkringskassan i enlighet med 24 28 §§ samtidigt som eller snarast

efter det att beslutet om underhållsstöd meddelas.

Beslut om återbetalnings-

skyldighet skall inte meddelas, om

8 § första stycket andra meningen

eller 8 § andra stycket tillämpas

eller om underhållsskyldighet

enligt föräldrabalken har fastställts

i form av ett engångsbelopp. Om

den bidragsskyldige är bosatt

utomlands och en tillämpning av

31 § därför övervägs, behöver

återbetalningsskyldighet inte fast-

ställas.

Beslut om återbetalnings-

skyldighet skall inte meddelas, om

8 § första stycket andra meningen

eller 8 § andra eller tredje stycket

tillämpas eller om underhålls-

skyldighet enligt föräldrabalken

har fastställts i form av ett

engångsbelopp. Om den bidrags-

skyldige är bosatt utomlands och

en tillämpning av 31 § därför

övervägs, behöver återbetalnings

inte fastställas.

Återbetalningsskyldighet får inte beslutas för tid under vilken

försäkringskassan har trätt in i barnets rätt till underhållsbidrag enligt

31 § och aldrig för längre tid tillbaka än tre år före den dag då med-

delande enligt 13 § sändes till den bidragsskyldige.

31 §

Om den bidragsskyldige är bosatt utomlands och underhållsbidrag är

fastställt, inträder försäkringskassan i barnets rätt till underhållsbidrag till

den del det svarar mot utbetalt underhållsstöd. Om underhållsbidrag inte

är fastställt, kan försäkringskassan förelägga boföräldern att vidta eller

medverka till åtgärder för att få underhållsbidrag fastställt. Boföräldern

skall till försäkringskassan ge in en skriftlig handling om fastställt

underhållsbidrag som kan ligga till grund för indrivning av bidraget, om

försäkringskassan begär det. Om barnet har fyllt 18 år skall vad som sägs

om boföräldern i detta stycke i stället gälla barnet.

I fall som avses i första stycket

tillämpas även 23, 29 och 32 35 §§

samt 37 § tredje stycket. Vad som

där sägs om återbetalnings-

skyldighet gäller då skyldighet att

betala fastställt underhållsbidrag

till försäkringskassan. Betalning

till försäkringskassan skall dock

ske allteftersom underhållsbidraget

förfaller till betalning.

I fall som avses i första stycket

tillämpas även 23, 29 och 32 35 §§

samt 37 § fjärde stycket. Vad som

där sägs om återbetalnings-

skyldighet gäller då skyldighet att

betala fastställt underhållsbidrag

till försäkringskassan. Betalning

till försäkringskassan skall dock

ske allteftersom underhållsbidra-

get förfaller till betalning.

Försäkringskassan bör ge den som får föra barnets talan tillfälle att i

samband med försäkringskassans krav på betalning i enlighet med denna

paragraf utkräva den del av obetalda underhållsbidrag som överstiger

underhållsstödet.

________________

1. Denna lag träder i kraft den 1 januari 2001 men skall tillämpas

första gången i fråga om underhållsstöd som avser tid efter den 31 mars

2001.

2. Äldre bestämmelser tillämpas fortfarande i fråga om underhållsstöd

för tid före den 1 april 2001.

3. Den som för mars 2001 får underhållsstöd för växelvis boende skall

utan särskild ansökan anses ha fått rätt till underhållsstöd enligt de nya

föreskrifterna om inte försäkringskassan beslutar något annat.

13.2 Förslag till lag om ändring i lagen (1999:822) om

ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd

Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1996:1030) om underhållsstöd

dels att 3 och 37 §§ lagen i stället för deras lydelse enligt lagen

(1999:822) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse,

dels att ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen

(1999:822) om ändring i nämnda lag skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse

Föreslagen lydelse

3 §

Ett barn har rätt till

underhållsstöd, om föräldrarna inte

bor tillsammans eller den ena

föräldern är avliden. Det krävs

dessutom att barnet varaktigt bor

och är folkbokfört hos en av

föräldrarna (boföräldern) samt att

boföräldern bor här i landet och,

om barnet är underårigt, är vård-

nadshavare för barnet.

Ett barn har rätt till

underhållsstöd, om föräldrarna inte

bor tillsammans eller den ena

föräldern är avliden. Det krävs

dessutom att barnet varaktigt bor

hos endast en av föräldrarna och

är folkbokfört hos den föräldern

(boföräldern) samt att boföräldern

bor här i landet och, om barnet är

underårigt, är vårdnadshavare för

barnet.

Ett barn har också rätt till

underhållsstöd om föräldrarna

inte bor tillsammans och barnet

bor varaktigt hos båda föräld-

rarna (växelvis boende) och är

folkbokfört hos en av dem. Det

krävs dessutom att den förälder

som söker stödet bor här i landet

och, om barnet är underårigt, att

det står under vårdnad av båda

föräldrarna eller en av dem.

Ett barn har också rätt till underhållsstöd, om det varaktigt bor och är

folkbokfört hos en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare som bor

här i landet eller hos någon eller några som bor här i landet och som var

särskilt förordnade vårdnadshavare för barnet, när det fyllde 18 år. Vad

som i lagen sägs om boförälder gäller då den eller de särskilt förordnade

vårdnadshavarna. Bestämmelserna i 4 § 1 och 5 § tillämpas inte i dessa

fall.

37 §

Ett ärende om stöd enligt denna lag prövas av den allmänna

försäkringskassa som enligt 5 kap. socialförsäkringslagen (1999:799)

skall avgöra ett ärende avseende boföräldern.

Vid växelvis boende prövas ett

ärende om stöd enligt denna lag av

den försäkringskassa som skall av-

göra ett ärende avseende den föräl-

der som barnet är folkbokfört hos.

Om barnet har fyllt 18 år, prövas ärendet av den försäkringskassa som

skall avgöra ett ärende avseende barnet.

Frågor om återbetalningsskyldighet och om minskning av

underhållsstöd enligt 10 § andra stycket prövas dock av den försäk-

ringskassa som enligt 5 kap. socialförsäkringslagen skall avgöra ett

ärende avseende den bidragsskyldige.

_______________

1. Denna lag träder i kraft den

1 januari 2001.

2. Äldre bestämmelser tillämpas

fortfarande i fråga om underhålls-

stöd före ikraftträdandet.

1. Denna lag träder i kraft den

1 januari 2001 men skall tillämpas

första gången i fråga om

underhållsstöd som avser tid efter

den 31 mars 2001

2. För tid före den 1 april 2001

tillämpas 3 och 37 §§ samt ikraft-

trädande- och övergångsbestäm-

melserna i sin lydelse enligt lagen

(1999:822) om ändring i lagen

(1996:1030) om underhållsstöd.

3. Den som för mars 2001 får

underhållsstöd för växelvis boende

skall utan särskild ansökan anses

ha fått rätt till underhållsstöd enligt

de nya föreskrifterna om inte för-

säkringskassan beslutar något

annat.

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 2000-05-18

Närvarande: f.d. justitierådet Staffan Vängby, justitierådet Leif[REDACTED_EFTERNAMN],

regeringsrådet Rune Lavin.

Enligt en lagrådsremiss den 27 april 2000 (Socialdepartementet) har re-

geringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till

1. lag om ändring i lagen (1996:1030) om underhållsstöd,

2. lag om ändring i lagen (1999:822) om ändring i lagen

 (1996:1030) om underhållsstöd.

Förslagen har inför Lagrådet föredragits av ämnessakkunniga

Charlotte Waas.

Förslagen föranleder följande yttrande av Lagrådet:

Under lagstiftningsarbetet synes någon närmare uppmärksamhet inte ha

ägnats åt frågan, vilka konsekvenser de föreslagna reglerna om under-

hållsstöd vid växelvis boende får för rätten till förlängt underhållsstöd.

Även om denna situation torde vara ovanlig bör frågan uppmärksammas.

Som exempel kan nämnas, att i den föreslagna nya lydelsen av 3 § som

en förutsättning för underhållsstöd vid växelvis boende anges att den för-

älder som söker stödet bor här i landet. Det är emellertid enligt 12 § den

studerande som söker underhållsstödet och fråga är om till vem eller

vilka bosättningskravet skall knytas, något som undandrar sig Lagrådets

bedömande. Inte heller den nya 13 a § eller ändringen i 16 § är anpassad

till det förhållandet att den studerande är sökande och skall erhålla belop-

pet. I det följande beaktar Lagrådet på någon punkt problemet. Det kan

emellertid inte ankomma på Lagrådet att göra en fullständig genomgång

av lagen för att undersöka i vad mån reglerna om förlängt underhållsstöd

behöver anpassas ytterligare till de föreslagna ändringarna beträffande

växelvis boende. Lagrådet hemställer att en sådan genomgång görs under

det fortsatta beredningsarbetet i Regeringskansliet.

Förslaget till lag om ändring i lagen om underhållsstöd

8 §

Enligt den i förslaget till lag om ändring i lagen om ändring i lagen om

underhållsstöd föreslagna lydelsen av 3 § första stycket är det en förut-

sättning för underhållsstöd enligt den bestämmelsen (huvudregeln) att

barnet varaktigt bor hos endast en av föräldrarna. För det fallet att bar-

net bor varaktigt hos båda föräldrarna finns en särskild bestämmelse i

andra stycket (växelvis boende). Förslaget innebär därför att huvud-

regeln inte skall tillämpas, om det föreligger växelvis boende.

Av vad nyss sagts följer att bestämmelsen i tredje stycket i förevarande

paragraf inte utgör något alternativ till bestämmelsen i andra stycket, när

växelvis boende föreligger. Detta är också i sak rimligt, eftersom det i

vart fall teoretiskt minskar föräldrarnas möjligheter att maximera bidra-

gets storlek.

Det sagda innebär emellertid att det föreslagna tredje stycket anknyter

närmare till första stycket i förevarande paragraf än till det föreslagna

andra stycket. Andra och tredje styckena bör därför byta plats, vilket i så

fall måste beaktas i 13 och 13 a §§.

Den föreslagna lydelsen av tredje stycket ger inte klart vid handen hur

belopp som avses i 24 28 §§ skall vid växelvis boende avräknas i för-

hållande till var och en av föräldrarna. Vidare måste beaktas att bestäm-

melsen skall täcka beräkningen även av belopp som skall utgå som för-

längt underhållsstöd. Lagrådet förordar att andra stycket ges följande ly-

delse: Vid växelvis boende beräknas underhållsstöd till hälften av 1 173

kronor per månad för var och en av föräldrarna. Från det belopp som så-

lunda beräknats för en förälder avräknas hälften av det belopp som skulle

ha fastställts, om 24 28 §§ hade tillämpats på inkomsten för den föräl-

dern.

I sådant fall kan i 7 § anges att vid växelvis boende förlängt under-

hållsstöd utgår med belopp som utgör summan av belopp som beräknats

för vardera föräldern. Hänsyn måste emellertid tas till vilken lösning som

väljs beträffande bosättningskravet.

Övergångsbestämmelserna

Underhållsstöd lämnas till barn enligt bestämmelserna i lagen om under-

hållsstöd (1 §). Det är också barnet som har rätt till underhållsstöd (3 §)

eller förlängt underhållsstöd (7 §). Ansökan om underhållsstöd skall vid

växelvis boende däremot göras av var och en av föräldrarna (förslagets

12 §), och sådant underhållsstöd skall också betalas ut till var och en av

dem (förslagets 17 §).

Formuleringen av punkt 3 tycks förutsätta att rätten till underhållsstöd

vid växelvis boende skulle tillkomma en av föräldrarna i stället för bar-

net. Bestämmelsen bör formuleras om och kan förslagsvis ges följande

lydelse: Den förälder som för mars 2001 uppburit underhållsstöd vid

växelvis boende skall utan särskild ansökan erhålla underhållsstöd enligt

de nya föreskrifterna om inte försäkringskassan beslutar något annat.

Härutöver måste övergångsförhållandena vid förlängt underhållsstöd i

förening med växelvis boende beaktas.

Förslaget till lag om ändring i lagen om ändring i lagen om

underhållsstöd

3 §

Underhållsstöd vid växelvis boende fungerar uteslutande som utfyllnads-

bidrag. I förslaget har stödet gjorts om på så sätt att det utges till var och

en av föräldrarna och beräknas på visst sätt i förhållande till dennes in-

komst (8 § andra stycket i förslaget). Vidare skall förmånen, liksom för

närvarande, inte vara kopplad till någon bidragsskyldighet för endera

föräldern. Underhållsstödet kommer här att bli en ordinär, i viss mån be-

hovsprövad, familjeförmån. Det är inte, såsom i andra länder, fråga om

ett verkligt förskott på ett underhåll som en underhållsskyldig egentligen

skulle ha utgett.

Enligt Lagrådets mening blir det underhållsstöd som förslaget inne-

håller med all sannolikhet att räkna som en familjeförmån enligt artikel

1 u) i förordningen (EEG) nr 1408/71. Det kan nämnas att regeringen i

prop. 1999/2000:91 s. 113 116 har ansett att efterlevandestödet till barn,

vilket har direkta kopplingar till underhållsstödet, faller inom tillämp-

ningsområdet för nämnda förordning. Enbart den omständigheten att

reglerna om det nya utfyllnadsbidraget har sin placering i lagen om un-

derhållsstöd kan inte göra bidraget jämförbart med ett förskott på ett

barns underhåll. Varje förmåns syfte och konstruktion får i stället vara

avgörande för dess klassificering.

Om förordningen såsom Lagrådet ovan ansett sannolikt skulle vara till-

lämplig på det utfyllnadsbidrag som är avsett att skola utges vid växelvis

boende, kan Sverige komma att tvingas exportera bidraget till andra län-

der inom EU/EES. Förutsättningen i andra stycket andra meningen att

den förälder som söker stödet skall bo här kommer i så fall endast att

gälla i förhållande till länder utanför EU/EES.

Lagrådet har velat framhålla denna konsekvens av förslaget, eftersom

förhållandet inte har uppmärksammats i lagrådsremissen.

Övergångsbestämmelserna

Punkten 3 bör av skäl som ovan anförts formuleras om och bör därvid

förslagsvis ges följande lydelse: Den förälder som för mars 2001 uppbu-

rit underhållsstöd vid växelvis boende skall utan särskild ansökan erhålla

underhållsstöd enligt de nya föreskrifterna om inte försäkringskassan be-

slutar något annat. Härutöver måste övergångsförhållandena vid förlängt

underhållsstöd i förening med växelvis boende beaktas.

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 25 maj 2000

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

Hjelm-Wallén, Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Engqvist,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition Underhållsstöd vid växelvis boende

 Senaste lydelse 1998:1770.

 Senaste lydelse 1998:1770.

Prop. 1999/2000:118

35

1

36

Prop. 1999/2000:118

Bilaga 1

36

Prop. 1999/2000:118

Bilaga 1

36

Prop. 1999/2000:118

Bilaga 2

36

43

Prop. 1999/2000:118

Bilaga 2

44

46

Prop. 1999/2000:118

Bilaga 3

46

46

Prop. 1999/2000:118

Bilaga 3

47

Prop. 1999/2000:118

44

47

Prop. 1999/2000:118

47