Utrikesförvaltning och

internationell

samverkan

5

.

Förslag till statsbudget för år 1998

Utrikesförvaltning och internationell samverkan

Innehållsförteckning

 1. Förslag till riksdagsbeslut 5

 2. Inledning 7

 3. Utrikesförvaltningen m.m. 15

 A 1 Utrikesförvaltningen 15

 A 2 Nordiskt samarbete 16

 A 3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i

 utlandet m.m. 17

4. Internationella organisationer 19

 B 1 Bidrag till vissa internationella organisationer

20

 Förenta nationerna 20

 Europarådet 21

 Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa

 (OSSE) 22

 Den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken inom

 EU (GUSP) 23

 Övriga internationella organisationer 23

 B 2 Nordiska ministerrådet 23

 B 3 Organisationen för ekonomiskt samarbete och

 utveckling (OECD) 24

 B 4 Fredsfrämjande verksamhet 25

 5. Information om Sverige i utlandet 27

 C 1 Svenska institutet 28

 C 2 Övrig information om Sverige i utlandet 29

 6. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m.

31

 D 1 Utredningar och andra insatser på det utrikes-

 politiska området 31

 D 2 Information och studier om säkerhetspolitik och

 fredsfrämjande utveckling 32

 D 3 Bidrag till Stockholms internationella freds-

 forskningsinstitut (SIPRI) 32

 D 4 Forskning till stöd för nedrustning och inter-

 nationell säkerhet 33

 D 5 Utrikespolitiska Institutet 33

 D 6 Forskningsverksamhet av särskild utrikes- och

 säkerhetspolitisk betydelse 33

 7. Övriga utrikespolitiska frågor 35

 E 1 Inspektionen för strategiska produkter 36

 E 2 Europainformation m.m. 36

 Bilaga 5.1 Sveriges samlade bidrag till FN 39

 Bilaga 5.2 Förteckning över Sveriges utlandsmyndigheter

 samt ackrediteringar för de Stockholms-

 baserade ambassadörerna 43

1. Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. godkänner målen för utgiftsområdet i enlighet med

vad regeringen förordar under avsnitt 2,

2. godkänner förslaget att bilda en ny myndighet

Svenska institutet med uppgift att bedriva

motsvarande verksamhet som bedrivs av Stiftelsen

Svenska institutet (avsnitt 5),

3. för budgetåret 1998 anvisar anslagen under

utgiftsområde 5 Utrikesförvaltning och internationell

samverkan enligt följande uppställning:

ANSLAG

ANSLAGSTYP

ANSLAGSBELOP

P

(TUSENTAL

KRONOR)

A 1 Utrikesförvaltningen

Ramanslag

1 757 629

A 2 Nordiskt samarbete

Ramanslag

1 452

A 3 Ekonomiskt bistånd till svenska medborgare i utlandet

m.m.

Ramanslag

4 402

B 1 Bidrag till vissa internationella organisationer

Ramanslag

464 161

B 2 Nordiska ministerrådet

Ramanslag

274 300

B 3 Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling

(OECD)

Ramanslag

24 400

B 4 Fredsfrämjande verksamhet

Ramanslag

143 409

C 1 Svenska institutet

Ramanslag

50 748

C 2 Övrig information om Sverige i utlandet

Ramanslag

9 835

D 1 Utredningar och andra insatser på det utrikespolitiska

området

Ramanslag

2 259

D 2 Information och studier om säkerhetspolitik och

fredsfrämjande utveckling

Ramanslag

9 000

D 3 Bidrag till Stockholms internationella

fredsforskningsinstitut (SIPRI)

Obetecknat

anslag

20 324

D 4 Forskning till stöd för nedrustning och internationell

säkerhet

Ramanslag

10 262

D 5 Utrikespolitiska Institutet

Obetecknat

anslag

10 004

D 6 Forskningsverksamhet av särskild utrikes-och

säkerhetspolitisk betydelse

Ramanslag

5 524

E 1 Inspektionen för strategiska produkter

Ramanslag

15 801

E 2 Europainformation m.m.

Ramanslag

7 800

Summa

2 811 310

.

2. Inlednin

Omfattning/ändamål

Utgiftsområdet Utrikesförvaltning och internationell

samverkan består av följande verksamhetsområden:

utrikesförvaltning, internationella organisationer,

information om Sverige i utlandet, nedrustnings- och

säkerhetspolitiska frågor samt övriga utrikespolitiska

frågor.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

4 764

3 192

2 880

2 811

2 873

2 943

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Sveriges utrikesförvaltning har på ett aktivt sätt

medverkat till att uppnå regeringens ambitioner och mål

på det utrikespolitiska området såsom de redovisas i

inledningen till detta utgiftsområde. Ca 95% av

utgifterna inom utgiftsområdet avser

utrikesförvaltningen (61%) och bidragen till

internationella organisationer (34%). Utvecklingen av

dessa utgifter är bl.a. beroende av den svenska kronans

ställning och inflationen utomlands. Utgiftsutvecklingen

har också påverkats av att viss verksamhet inkl. medel

överförts till utgiftsområde 6 Totalförsvar.

Förutom ett anslagssparande på i första hand

verksamhetsområdet Utrikesförvaltningen m.m.

uppvisar övriga verksamhetsområden ett ekonomiskt

utfall som i stort överensstämmer med budgeterade

medel.

Större förändringar

Utrikesförvaltningen har under den gångna perioden

fortsatt att anpassa sin verksamhet efter de krav som en

tilltagande internationalisering ställer på Sverige. En

integration av departementets verksamhetsområden

(politik, handel, internationellt utvecklingssamarbete

och migration) har genomförts i syfte att göra det

möjligt för departementet att bättre ta till vara Sveriges

intressen såväl i vårt eget grannskap som i det vidare

internationella sammanhanget. EU:s

regeringskonferens, förberedelserna för EU:s

utvidgning, Europas säkerhetspolitiska omdaning, vårt

medlemskap i FN:s säkerhetsråd, främjande av svenska

ekonomiska intressen i utlandet och en successiv

anpassning av våra relationer till länderna i Asien,

Afrika och Latinamerika till en ny tids villkor, har

ägnats stor uppmärksamhet.

Mål för utgiftsområdet

Målet för utgiftsområdet är att säkerställa Sveriges

intressen i förbindelserna med andra länder. Till de

särskilt prioriterade målen hör en utveckling av

Östersjösamarbetet och regionens integration i en vidare

europeisk och internationell samverkan, utvidgningen av

EU, ansträngningar att göra utrikesförvaltningen till ett

bättre instrument i näringspolitiken, en reform av FN

och en förnyelse av Sveriges relationer till Afrika.

Prioriteringar för 1998

Under det kommande verksamhetsåret kommer

beslutet om en utvidgning av EU, beslut om

riktlinjer för reformer av centrala politikområden

inom EU, den europeiska säkerhetspolitikens

utveckling och vårt medlemskap i säkerhetsrådet att

kräva fortsatt uppmärksamhet. Utrikesförvaltningen

kommer att ägna mycket arbete åt de genomgripande

reformer som är nödvändiga för att göra FN till ett

effektivare redskap för förebyggande av kriser och

konflikthantering och för ekonomisk och social

utveckling. Östersjösamarbetet är likaledes ett

prioriterat ämnesområde. Ökad vikt kommer att

läggas vid handels- och sysselsättningsfrämjande

åtgärder, särskilt inom utlandsorganisationen. Vissa

nya resurser kommer att avdelas för detta ändamål.

En översyn av Sveriges relationer till Afrika har

inletts. Resultatet härav kommer att föreläggas

riksdagen. På motsvarande sätt görs en studie om

Sveriges relationer till de asiatiska länderna.

Resultatbedömning

Tillståndet och utvecklingen inom området

samt regeringens slutsatser

Det svenska folkets levnadsvillkor blir alltmera

beroende av vad som sker i omvärlden och av vårt lands

mångskiftande samverkan med andra länder.

Sysselsättning och ekonomisk tillväxt förutsätter ett

öppet och väl fungerande internationellt handelsutbyte.

Sveriges fred och dess invånares säkerhet i vid mening

är avhängig av global och europeisk säkerhet och

utveckling. Bestående säkerhet för vårt land och

trygghet och välfärd för vårt folk förutsätter

internationell solidaritet och gemensam säkerhet.

Ökande världshandel, globala kapitalrörelser och

snabba tekniska framsteg, inte minst på

informationsområdet, präglar idag den internationella

utvecklingen. Samtidigt består - och vidgas i många fall

- de djupa klyftorna mellan rika och fattiga länder och

mellan besuttna och utsatta grupper inom länderna.

Urbanisering, industrialisering och utnyttjande av

naturresurser utsätter miljön för svåröverskådliga

påfrestningar. Världen och Europa har befriats från

fruktan för stormaktskrig, men runt om i världen

förekommer väpnade konflikter och djupgående etniska,

religiösa och ekonomiska motsättningar. Mänskliga

rättigheter undertrycks och människor drivs att fly.

Mot denna bakgrund blir förebyggande av väpnade

konflikter, fredsfrämjande insatser, en öppen

världshandel och strävan efter en miljömässigt hållbar

utveckling angelägna uppgifter för svensk utrikespolitik

i dag. Sedan länge är respekt för folkrätten och de

mänskliga rättigheterna, demokrati, fortsatt

nedrustning, rättfärdig social och ekonomisk utveckling,

jämställdhet mellan kvinnor och män och fri

världshandel med varor och tjänster centrala mål för

svensk utrikespolitik. För att uppnå dem är arbetet i

Förenta nationerna (FN) och dess olika organ och i

Världshandelsorganisationen (WTO) av grundläggande

betydelse. Stödet till FN, där Sverige åren 1997 och

1998 tillhör säkerhetsrådet, förblir en hörnsten i svensk

utrikespolitik.

Genom den allt närmare samverkan på skilda

områden inom Europeiska unionen (EU) deltar Sverige

aktivt i formandet av det framtida Europa, samtidigt

som vårt medlemskap i EU i allt högre grad påverkar

vårt eget samhälles utveckling. Medlemskapet i EU har

givit Sveriges samarbete med omvärlden en ny

dimension och påverkar svensk utrikespolitik på en lång

rad områden. I EU, Organisationen för säkerhet och

samarbete i Europa (OSSE), Europarådet, Euro-

atlantiska partnerskapsrådet (EAPR) och Västeuropeiska

unionen (VEU) medverkar Sverige till framväxten av

en ny alleuropeisk säkerhets- och samarbetsstruktur. Att

befästa och bygga ut samarbetet i Norden,

Östersjöområdet och Barentsregionen och knyta detta

till det vidare europeiska samarbetet är av särskild vikt

för Sverige.

Politiska förbindelser, freds- och säkerhetsfrämjande

arbete, handel, utvecklingssamarbete och

migrationsfrågor blir allt mera sammanflätade i ett

växande ömsesidigt internationellt beroende. I syfte att

stärka vår förmåga att föra en sammanhållen

utrikespolitik och för att skapa en rationell

beredningsordning reformerades Utrikesdepartementets

organisation år 1996. Erfarenheterna av denna reform,

innebärande integration av UD:s olika

verksamhetsområden, har varit positiva.

En väl samordnad information i utlandet om Sverige

och svenska förhållanden utgör en betydelsefull del av

svensk utrikespolitik. Nämnden för Sverigefrämjande i

utlandet har fått en central roll som samarbetsforum för

strategiskt sverigefrämjande insatser.

FN och global säkerhet

Sedan hotet om ett stormaktskrig, som ytterst kunnat

leda till bruk av massförintelsevapen, tonat bort, har

arbetet för att trygga internationell säkerhet delvis

ändrat karaktär. Det har blivit allt viktigare att

förebygga konflikter inom länderna och att genom

snabba internationella fredsfrämjande insatser hejda

väpnade konflikter såväl inom som mellan enskilda

stater. Betydelsen av att långsiktigt bygga för fred

genom att främja respekt för mänskliga rättigheter,

demokrati och social och ekonomisk utveckling

framträder allt tydligare.

Ett brett spektrum av synpunkter och förslag på detta

område redovisas i studien Konfliktföre-byggande

verksamhet , som 1997 slutförts inom UD.

Efter det kalla krigets slut är gränsen mellan militär

och icke-militär säkerhet mindre tydlig. På samma sätt

som krig och väpnade konflikter är miljöförstöring,

massfattigdom, etniskt, religiöst och politiskt förtryck,

grov internationell brottslighet och spridning av

massförstörelsevapen hot, som måste mötas globalt. Att

trygga enskilda människors säkerhet och skapa bättre

levnadsvillkor för dagens och framtida generationer har

alltmera blivit en uppgift för internationell samverkan.

FN bär ett övergripande ansvar för internationell fred

och säkerhet men också för ekonomisk och social

utveckling i alla dess aspekter. Både när det gäller att

förebygga konflikter och att möta icke-militära hot har

FN och dess olika organ en central uppgift. Under

1990-talet har FN i en rad stora konferenser om miljö,

mänskliga rättigheter, befolkning, kvinnor och social

utveckling samt boende och bebyggelse fört upp dessa

frågor på den globala dagordningen. Det är en viktig del

av Sveriges internationella solidaritetsarbete att

medverka till att dessa konferenser ges en effektiv och

samordnad uppföljning. Ett led i en sådan uppföljning

på miljöområdet var stats- och regeringschefernas möte

i FN i juni 1997, där handlingsprogrammet från

konferensen i Rio de Janeiro 1992, Agenda 21,

utvärderades.

Det växande behovet av internationell samverkan på

skilda områden ställer ökade krav på FN:s

handlingsförmåga och effektivitet. En nödvändig

förutsättning för att FN skall fungera effektivt är

emellertid att samtliga medlemsländer, särskilt de stora

och rika, fullgör sina ekonomiska skyldigheter mot

världsorganisationen. FN:s generalsekreterare framlade

i juli 1997 ett genomgripande reformprogram för FN:s

olika verksamhetsområden, ledningsstruktur och

budgetprocess. Reformarbetet kommer att intensifieras

under hösten 1997 och 1998. Tillsammans med andra

länder driver Sverige arbetet på att reformera FN i den

s.k. 16-gruppen. I generalsekreterarens program

återfinns många av de förslag, som i början av 1997

redovisades i det nordiska FN-projektet på det sociala

och ekonomiska området. Rapporten Vårt globala

grannskap från Kommissionen för globalt samarbete,

som presenterades 1995 och vars rekommendationer

regeringen delar, utgör en viktig utgångspunkt för

reformarbetet.

Sveriges arbete i FN:s säkerhetsråd präglas av ett

långsiktigt reformperspektiv. Det är nödvändigt att

förbättra FN:s förmåga att förhindra och tidigt ingripa i

konflikter. Erfarenheten har också visat att nya typer av

fredsfrämjande FN-operationer måste utvecklas, där

politiska, militära, humanitära, ekonomiska och sociala

insatser samverkar. Vidare finns ett starkt behov av att

stärka banden mellan säkerhetsrådet och

generalförsamlingen liksom mellan säkerhetsrådet och

såväl regionala som enskilda organisationer.

Sverige innehade under juli månad 1997

ordförandeskapet i säkerhetsrådet. Under denna tid

behandlades ett drygt tjugotal konflikter. På svenskt

initiativ gjordes ett särskilt ordförandeuttalande om

poliser i det fredsfrämjande arbetet. Där betonades

deras växande roll i såväl konfliktförebyggande som

fredsbevarande insatser och återuppbyggnaden efter en

konflikt. Sverige ägnade under ordförandeskapet

särskild uppmärksamhet åt frågan om större öppenhet i

rådets arbetsformer och bättre konsultationer med

truppbidragare. År 1998 kommer Sverige åter att

under en månad leda säkerhetsrådets arbete.

Folkrätten har alltid intagit en central plats i svensk

utrikespolitik. Av särskild vikt är att förbättra

efterlevnaden av dess bestämmelser och att staterna

ansluter sig till bindande tvistlösningsmekanismer.

Arbetet för de mänskliga rättigheterna måste ständigt

föras vidare. Först under senare år har kvinnors

rättigheter och jämställdhet och barnens rättigheter på

allvar uppmärksammats internationellt. Dödsstraff

utdöms och verkställs ännu på många håll i stort antal.

Att dödsstraffet avskaffas är ett prioriterat mål i svensk

utrikespolitik. Respekten för de mänskliga rättigheterna

i inbördeskonflikter måste stärkas, och mänskliga

rättigheter måste beaktas bättre i multilateralt och

bilateralt utvecklingssamarbete. Av särskild betydelse är

att på olika sätt förbättra efterlevnaden av normer och

konventioner för mänskliga rättigheter. Sverige deltar

aktivt i arbetet på att skapa en permanent internationell

brottmålsdomstol och stöder Jugoslavien- och

Rwandatribunalerna, som trots svårigheter och

tillkortakommanden utgör steg i denna riktning. Vårt

lands djupa engagemang i arbetet på att stärka

efterlevnaden av de mänskliga rättigheterna kommer att

fullföljas med kraft både i FN och andra sammanhang.

Sveriges nedrustningsarbete skall målmedvetet drivas

vidare. Att få till stånd fortsatt reduktion och slutlig

eliminering av massförstörelsevapen förblir en

prioriterad uppgift för en aktiv svensk

nedrustningspolitik även efter förbättringen av

stormaktsrelationerna. Konventionen mot kemiska

vapen trädde i kraft i april 1997. Arbete pågår för att

stärka konventionen om förbud mot biologiska vapen

genom ett kontrollsystem. Sedan september 1996 har

över 140 stater, däribland de fem kärnvapenmakterna

och Sverige, undertecknat fördraget om totalförbud mot

kärnsprängningar. START II-avtalet bör snarast träda i

kraft och följas av förhandlingar om ett START III-

avtal. Förhandlingar om förbud mot tillverkning av

klyvbart material för vapenändamål är ett ytterligare

viktigt steg mot total frihet från kärnvapen. Sverige

stöder den s.k. Canberrakommissionens krav på att

kärnvapenstyrkor skall tas ur beredskapsläge, att

stridsspetsar och vapenbärare skall hållas åtskilda samt

att kärnvapenmakterna skall ingå bindande avtal om att

aldrig tillgripa kärnvapen mot icke-kärnvapenstater.

Antipersonella landminor (truppminor) har förödande

mänskliga, sociala och ekonomiska konsekvenser

genom att de dödar och lemlästar civila långt efter det

att en konflikt upphört. Sverige införde 1996 förbud

mot användning av sådana minor, och befintliga lager

skall förstöras. Riksdagen ratificerade i maj 1997 det

reviderade protokoll med skärpta regler om användning

av antipersonella minor, som förhandlats fram under

svensk ledning. Hösten 1997 inleds förhandlingar om att

få till stånd ett internationellt totalförbud mot dessa

vapen. Vårt land kommer att fortsätta att spela en

pådrivande roll i detta arbete.

Sverige fäster stor vikt vid implementeringen av det

globala Wassenaar-arrangemanget med syfte att hindra

spridning av både krigsmateriel och strategiskt känsliga

produkter.

Sveriges stöd till multilateralt utvecklingssamarbete

behandlas under utgiftsområde 7 Internationellt bistånd.

Fri världshandel

Utrikeshandel är en allt starkare drivkraft för

ekonomisk tillväxt och utveckling. Det gäller globalt, i

utvecklingsländerna såväl som i EU och i Sverige.

Världshandeln växer snabbare än världsproduktionen.

För ett utrikeshandelsberoende land som Sverige är

en stärkt frihandel en nödvändighet. Därför verkar

Sverige för multilateralt samarbete och väl fungerande

spelregler för den internationella handeln. Detta är en

förutsättning för att alla länder oavsett ekonomisk styrka

skall ges lika rättigheter på detta område.

WTO har under sina två första år varit mycket

framgångsrikt i arbetet på att förstärka det globala

regelverket. WTO:s första ministerkonferens i

december 1996 fastlade ett frihandelsinriktat

arbetsprogram för de kommande åren. Under 1997 har

två nya avtal slutits inom WTO, om bastelefonitjänster

och om informationsteknik. Ett arbete har inletts för att

skapa gemensamma regler på investerings- och

konkurrensområdet. Det är viktigt att alla länder

omfattas av det globala regelverket. I dag är drygt 130

stater medlemmar i WTO och ett trettiotal förhandlar

om medlemskap.

Regionala frihandelsarrangemang kan utgöra

värdefulla och pådrivande komplement till multilaterala

lösningar. Sveriges agerande utgör ett gott exempel på

en sådan positiv samverkan. Inom EU har Sverige

alltsedan inträdet drivit vår traditionella frihandels-linje

och verkat för öppenhet mot omvärlden. Vi verkar för

en reform av den gemensamma jordbrukspolitiken och

därigenom en liberalisering av handeln med

jordbruksprodukter. Vårt land fortsätter att arbeta för en

förbättring av utvecklingsländernas tillträde till den

europeiska marknaden. Särskilt stor vikt lägger Sverige

vid ett närmare samarbete med de central- och

östeuropeiska länderna och länderna i

Medelhavsområdet.

Säkerhet och samarbete i Europa

Sedan det kalla krigets konfrontation mellan

militärblocken i Europa upphört, har framväxten av en

ny säkerhets- och samarbetsordning blivit möjlig.

Viktiga beslut, som påverkar denna, har fattats och

kommer att fattas under 1997 och de närmaste åren

därefter.

EU är den centrala institutionen i och redskapet för

att skapa en europeisk samarbetsstruktur. Inom den

gemensamma marknaden sker merparten av Sveriges

handelsutbyte med omvärlden, och den gemensamma

utrikes- och säkerhetspolitiken är viktigaste forum för

svensk utrikespolitik.

Regeringskonferensen, som avslutades med

toppmötet i Amsterdam i juni 1997, förde integrationen

mellan unionens medlemmar ytterligare framåt och

beredde vägen för EU:s fortsatta utvidgning. Ur svensk

synvinkel var regeringskonferensen värdefull och

framgångsrik.

För Sverige är det av särskild vikt att

medlemsländerna tagit ett ökat gemensamt ansvar för

stora frågor, som direkt berör de enskilda människornas

levnadsvillkor och framtidstro. Det nya sysselsätt-

ningsavsnittet i Amsterdamfördraget bygger på ett

svenskt förslag. Miljön får ett starkare skydd,

offentlighetsprincipen har knäsatts i EU, och

jämställdheten har blivit ett grundläggande mål för

arbetet inom EU. Samarbetet på det rättsliga och

inrikesområdet har stärkts. Det gäller såväl den

gemensamma kampen mot internationell brottslighet

som fri rörlighet för personer inom EU.

Genomgripande förändringar av EU:s beslutsformer får

dock anstå i avvaktan på unionens utvidgning.

Ett svenskt medlemskap i Europeiska valutaunionen

(EMU) från den 1 januari 1999 är ej aktuellt. För tiden

därefter skall Sverige ha maximal handlingsfrihet. I

förhandlingarna om EU:s nästa femårsbudget lägger

Sverige särskild vikt vid reformer av den gemensamma

jordbrukspolitiken och EU:s regionalpolitik och

strukturpolitik.

En central målsättning för svensk Europapolitik

infriades i och med att medlemsländerna vid

Amsterdammötet bekräftade att vägen nu ligger öppen

för att inleda utvidgningsprocessen. Genom

utvidgningen till Central- och Östeuropa fullföljer EU

sin uppgift som alleuropeiskt freds- och

samarbetsorgan.

Kommissionen avgav i juli 1997 yttranden över

kandidatländerna och rekommenderade att förhandlingar

skulle påbörjas med sex av dem. Sverige kommer även

fortsättningsvis att verka för att inträdesförhandlingar

skall inledas samtidigt med alla kandidatländer, som

uppfyller demokratikravet. Tidpunkten för medlemskap

måste dock bero av varje ansökarlands förutsättningar.

Redan utvidgningsprocessen, som skall börja kring

årsskiftet 1997/98, innebär ett stöd för demokratisk

stabilitet och ekonomisk utveckling i ansökarländerna.

Sverige har ett starkt intresse av att våra baltiska

grannländer och Polen blir medlemmar i EU och

arbetar aktivt för detta.

De central- och östeuropeiska länderna har gjort

betydande framsteg såväl i sin ekonomiska utveckling

som för att befästa demokratin. Stabil demokrati och

förbättrade sociala och ekonomiska villkor i Central-

och Östeuropa är en förutsättning för bestående fred och

säkerhet i hela Europa. Genom ett mångskiftande

samarbete och stöd kan Västeuropa på ett avgörande

sätt bidra till att målen uppnås. Av särskild betydelse är

utvecklingen i Ryssland. Att demokratiseringen i

Ryssland fullföljs och befästs är avgörande för framtida

säkerhet och samarbete i Europa. Därför fäster Sverige

både i alleuropeiskt och regionalt perspektiv största vikt

vid dialogen med Ryssland och stödet till

reformprocessen där.

Den europeiska omvandlingen efter det kalla krigets

slut fick tragiska följder i det tidigare Jugoslavien,

främst Bosnien-Hercegovina. Sedan freden återställts,

är Daytonavtalets efterlevnad och återupp-byggnaden av

det krigshärjade området den viktigaste uppgiften. De i

konflikten inblandade parterna bär ansvaret för detta,

men Sverige skall fortsätta att medverka aktivt i det

nödvändiga stödet från omvärlden i denna process. Det

svenska stödet inriktas i synnerhet på

demokratifrämjande och humanitära insatser samt

återuppbyggnad inklusive stöd till flyktingåtervandring.

I juli 1997 fattade Atlantpakten (NATO) ett första

beslut om utvidgning med tre länder. Utvidgningen är

ett led i den pågående förändringen av NATO och en

del av omdaningen av säkerhetsstrukturen i Europa efter

det kalla kriget. NATO är en struktur för militärt

samarbete. Sverige välkomnar förändringen från

exklusiv inriktning på försvar av medlemsländerna till

bred samverkan med även utanförstående länder för att

möta nya hot mot europeisk säkerhet.

I ett Europa, där säkerhetshoten i växande

utsträckning är icke-militära, är själva förändrings-

processen i NATO och den europeiska

säkerhetsstrukturen det centrala. Det viktiga är att denna

process som helhet leder fram mot gemensam säkerhet

och en alleuropeisk säkerhetsgemenskap.

Till de grundläggande principerna för europeisk

säkerhet hör varje lands rätt att självt träffa sitt

säkerhetspolitiska vägval, att inga nya skiljelinjer får

skapas i Europa och att alla stater bär ett ansvar för den

gemensamma säkerheten. I ljuset av dessa principer

skall NATO:s utvidgningsbeslut värderas liksom avtalet

mellan NATO och Ryssland, som undertecknades i maj

1997, och tillkomsten samma månad av Euro-atlantiska

partnerskapsrådet (EAPR), där Sverige ingår. De är

alla sammanhängande delar av den positiva

förändringsprocessen i europeisk säkerhet.

Utvidgningsbeslutet ändrar inte Sveriges förhållande

till NATO. Sveriges militära alliansfrihet, som syftar

till att vårt land skall kunna vara neutralt i händelse av

krig i vårt närområde, består. Den gagnar vår egen

säkerhet bäst och utgör en grund för vår strävan att

stärka säkerheten i vårt närområde. Genom vårt

medlemskap i OSSE och Europarådet, vårt

observatörskap i VEU och vårt deltagande i PFF-

samarbetet och EAPR tar Sverige ett betydande ansvar

för uppbyggnaden av en alleuropeisk säkerhetsstruktur.

Sverige och Finland har vidare genom sitt av

regeringskonferensen antagna förslag att stärka EU:s

roll i konflikthantering i samverkan med VEU bidragit

till att befästa EU som centralt organ för europeisk

säkerhet.

Regeringen ser i första hand EAPR som organ för

praktiskt samarbete om krishantering, något som

NATO lägger allt större tonvikt vid. Sveriges

intensifierade deltagande i PFF och dess

övningsverksamhet förbättrar vår förmåga att

genomföra fredsfrämjande insatser tillsammans med

NATO och övriga samarbetsländer utan att beröra

försvaret av vårt eget territorium. Med den militära

alliansfriheten som grund samverkar Sverige förutom i

PFF med NATO i den av NATO ledda SFOR-styrkan,

som med mandat från FN:s säkerhetsråd i december

1996 ersatte den tidigare IFOR-styrkan.

OSSE intar med sin breda medlemskrets en

särställning i det alleuropeiska säkerhetssamarbetet.

Som bl. a. utvecklingen i det forna Jugoslavien visar,

spelar OSSE idag en ledande roll i icke-militär

säkerhetsfrämjande verksamhet. Det gäller

konfliktförebyggande arbete, konflikthantering och

återuppbyggnad efter väpnade konflikter. Sverige lägger

särskild vikt vid respekten för mänskliga rättigheter och

rättsstatens principer och ansträngningarna att förbättra

övervakningen av hur medlemsländerna efterlever sina

åtaganden. OSSE:s högkommissarie för nationella

minoriteter fyller en viktig uppgift för att avvärja

etniska konflikter.

Rustningskontroll är en av Sverige prioriterad uppgift

för OSSE. Vårt land följer nära förhandlingarna inom

OSSE:s ram om en anpassning av Avtalet om

konventionella styrkor i Europa (CFE-avtalet).

Europarådet har fått ökad betydelse i den omvandling

av Europa som nu pågår. En av organisationens

viktigaste uppgifter är att stödja den fortsatta

demokratiutvecklingen i Central- och Östeuropa.

Insatserna inriktas på uppbyggnaden av rättssamhället

och en fast förankring av de mänskliga rättigheterna i

det legala och politiska systemet.

Sverige i Norden, Östersjöområdet och Barentsregionen

Sverige har ett särskilt intresse och ansvar för säkerhet

och samarbete i Norden, Östersjöområdet och

Barentsregionen. Nordeuropas säkerhet kan inte isoleras

från europeisk och nordatlantisk säkerhet. Det innebär

att ett viktigt led av svensk politik i området är att fast

inlemma detta i det europeiska och euroatlantiska

samarbetet. EU och PFF spelar här en central roll.

Sverige skall särskilt verka för att EU:s växande

intresse för Östersjöregionen vidgas och i högre grad

också riktas mot Barentsregionen.

Det nordiska samarbetet och vår samverkan med

övriga nordiska länder är en del av Sveriges

Europapolitik. På grundval av värdegemenskapen inom

Norden skall samarbetet utvecklas och vara en stabil

plattform för konkret samverkan och internationellt

agerande - i närområdet, i Europa och globalt. Det

nordiska samarbetet fördjupas utifrån de förutsättningar,

som följer av de nordiska ländernas olika vägval.

Sveriges ordförandeskap under 1998 i det nordiska

samarbetet, såväl inom som utanför Nordiska

ministerrådets ram, förpliktar. Det skall utövas aktivt

och med en ambition att göra samarbetets politiska och

strategiska dimensioner tydliga.

Reformeringen av det inomnordiska samarbetet skall

fullföljas i syfte att koncentrera det till områden, där

samnordiska lösningar ger komparativa fördelar framför

nationella eller bredare internationella arrangemang.

Den kulturella och språkliga gemenskap, som finns i

Norden, skall bevaras och utvecklas.

Nordiska samarbetsstrukturer skall systematiskt

utnyttjas som fora för avstämning och samstämt

agerande i aktuella EU-/EES-frågor, så att detta främjar

svenska och nordiska intressen. Regeringen skall arbeta

för att resultaten från EU:s regeringskonferens

förverkligas i nära kontakt mellan de nordiska länderna.

Det är av största vikt att fri rörlighet för personer

genomförs med bibehållen passfrihet inom Norden.

Den europeiska omvandlingen efter det kalla krigets

slut har öppnat möjligheten att återknyta tusenåriga

ekonomiska och kulturella band mellan folken kring

Östersjön. Det är ett svenskt intresse att regionen

utvecklas till en väl fungerande hemmamarknad och att

alla stater får medlemskap i WTO.

Sverige verkar främst genom den år 1996 inledda

Visbyprocessen pådrivande i framväxten av ett nätverk

av samarbete på skilda områden mellan

Östersjöländerna till stöd för fördjupad demokratisering

och sociala och ekonomiska reformer. Arbetet med att

förbättra miljön och bekämpa den organiserade

brottsligheten har fortsatt hög prioritet. Så hölls t.ex. ett

miljöministermöte i Saltsjöbaden år 1996 i syfte att

inleda arbetet på en Agenda 21 för Östersjöområdet. De

tre handlingsprogram, som antogs vid Östersjöstaternas

råds femte ministersession i Kalmar 1996, har givit

samarbetet nya impulser och breddat

verksamhetsområdet. Nya krav ställs därmed på rådets

samordnande och vägledande roll. Vid

ministersessionen i Riga i juli 1997 beslöts att förslag

skall utarbetas om att inrätta ett permanent sekretariat

för Östersjörådet. Sverige har erbjudit sig att vara värd

för sekretariatet.

Ett viktigt svenskt mål är Rysslands inlemmande i ett

vidare europeiskt samarbete till gagn för såväl

demokratiseringsprocessen i Ryssland som alleuropeisk

säkerhet. För regionens säkerhet och utveckling är

stödet till nordvästra Ryssland och Kaliningrad liksom

främjandet av allsidiga kontakter mellan Ryssland och

de baltiska länderna av stor betydelse. Regeringen

tillmäter Barentssamarbetet största betydelse. Sverige

innehar under år 1997 ordförandeskapet i Barentsrådet.

Skärpt kärnsäkerhet, förbättringar av den sargade

miljön, ökat kultursamarbete och breddade

mellanfolkliga kontakter är svenska målsättningar för

ordförandeskapet.

Sveriges utvecklingssamarbete med Estland,

Lettland, Litauen och Polen inriktas idag främst på att

underlätta anpassning till och medlemskap i EU. Det

sker genom kunskapsöverföring och tekniskt samarbete

inom områdena säkerhet, demokrati, ekonomi och

miljö. I ett särskilt program får ansökarländerna del av

erfarenheterna av den svenska medlemsstrategin.

Sveriges utvecklingssamarbete med länderna i Central-

och Östeuropa behandlas under utgiftsområde 7

Internationellt bistånd.

Samarbete utanför Europa

Sverige har sedan länge ett brett och välutvecklat både

bilateralt och multilateralt samarbete med länder och

regioner utanför Europa. Genom arbetet i FN och andra

internationella organisationer bidrar vårt land till att

stärka internationell fred och säkerhet, till att angripa

hoten mot vår gemensamma miljö, till solidaritet med

utvecklingsländerna och till att förbättra de enskilda

människornas trygghet och levnadsvillkor. Vårt aktiva

deltagande i EU:s breda dialog och biståndssamarbete

med utvecklingsländerna har givit svensk politik en ny

dimension. Sverige verkar för en effektivisering av

EU:s politik bl. a. genom en reformering av

Lomésamarbetet.

Förbindelserna med Förenta staterna intar en

särställning i Sveriges relationer med länderna utanför

Europa både bilateralt och multilateralt. Det gäller

handel och vetenskapligt och kulturellt utbyte likaväl

som säkerhetsskapande samarbete. Dialogen mellan EU

och Förenta staterna och Canada har en avgörande

betydelse för den globala utvecklingen på skilda

områden. Genom sitt medlemskap i NATO och OSSE

är de båda nordamerikanska staterna djupt engagerade i

europeisk säkerhet.

Sveriges bilaterala förbindelser med länderna i

Mellanöstern, Afrika, Asien och Oceanien och

Latinamerika omfattar politiska relationer,

utvecklingssamarbete och handelsutbyte.

Omorganisationen av Utrikesdepartementet har

möjliggjort en förbättrad samordning mellan dessa olika

aspekter.

Sveriges internationella utvecklingssamarbete med

utvecklingsländer behandlas under utgiftsområde 7

Internationellt bistånd.

Sverige fullföljer på olika sätt sitt långvariga och

djupa engagemang för en allomfattande fredsuppgörelse

i Mellanöstern. Bl.a. ger vi ett betydande stöd till den

palestinska befolkningen på Västbanken och i Gaza.

Sverige medverkar inom ramen för Barcelonaprocessen

i EU:s växande samarbete med länderna på södra och

östra sidan av Medelhavet. I detta sammanhang kan

särskilt nämnas etablerandet av ett frihandelsområde och

det s.k. Euro-Islamprojektet.

En rad länder och regioner i Afrika har under senare

år genomgått en positiv ekonomisk och politisk

utveckling, även om bilden av en kontinent i kris

alltjämt dominerar. Sålunda har den djupa mänskliga

tragedin i stora sjö-området efter folkmordet i Rwanda

återigen understrukit behovet av humanitärt bistånd,

skydd av utsatta människors säkerhet och stöd för

konfliktförebyggande åtgärder i Afrika.

Förslag till en ny Afrikapolitik kommer att

föreläggas riksdagen i en regeringsskrivelse kring

årsskiftet, baserat på bl.a. de slutsatser och

rekommendationer som framförts i utredningen

 Partner med Afrika . Grundtanken är att relationerna

med de afrikanska länderna måste bygga på ett mer

jämbördigt förhållande än det traditionella mellan givare

och mottagare.

Många länder i Asien genomgår en starkt dynamisk

ekonomisk utveckling. En betydande del av tillväxten i

världsekonomin under de närmaste åren kommer att ske

i Kina och andra östasiatiska stater. Samtidigt består en

djup fattigdom och ett hårt undertryckande av mänskliga

rättigheter i många asiatiska länder. Både ekonomiskt

och säkerhetspolitiskt kommer Asien att spela en central

roll i den globala utvecklingen under kommande år.

Sverige medverkar aktivt i EU:s strävan att stärka

banden och utvidga förbindelserna med Asien. En

pågående UD-utredning kommer att utarbeta förslag till

en strategi för att intensifiera Sveriges relationer med

Asien. Utredningen, som kommer att presentera sitt

förslag hösten 1998, inriktas på fem huvudområden:

Asien i den internationella ekonomin, fattigdom och

livs-kvalitet, miljö och hållbart utnyttjande av

naturresurser, demokrati, mänskliga rättigheter och

jämställdhet samt den asiatiska säkerhetssituationen.

Den positiva demokratiska och ekonomiska

utvecklingen i Latinamerika fortsätter. Fredsavtalet i

Guatemala vid årsskiftet 1996/97 innebar en stor

framgång för freden i hela området. Det kommersiella

och politiska intresset för regionen är stort, och såväl de

bilaterala relationerna som EU:s förbindelser med

Latinamerika utvecklas snabbt. En strategi för

främjandet av handeln med Latinamerika har under året

tagits fram i departementet.

Trots den positiva utvecklingen är klyftorna mellan

olika befolkningsgrupper breda och sociala

missförhållanden råder på många håll. Inre konflikter

och övergrepp förekommer fortfarande, och Sverige

kommer att fortsätta det aktiva arbete för fred,

demokrati och mänskliga rättigheter som bedrivs sedan

länge. Den sociala och ekonomiska utvecklingen i

Nicaragua, Bolivia och en rad andra länder kommer

fortsatt att stödjas från svenskt håll.

Kommentarer till utgiftsutvecklingen

Utgifterna för budgetåret 1997 beräknas överstiga

budgeten beroende på att en del av

anslagssparandet/reservationerna från 1995/96 tas i

anspråk. I övrigt är det enbart inom

verksamhetsområdena Utrikesförvaltningen och

Internationella organisationer som några större

avvikelser kan konstateras. Utrikesförvaltningen

uppvisar 1995/96 sålunda ett stort anslagssparande som

förklaras närmare i det följande. Den kraftiga

minskningen av anslagen till Internationella

organisationer beror i första hand på att kostnader för

fredsfrämjande insatser med väpnad trupp, som tidigare

legat under detta utgiftsområde, fr.o.m. 1997

överflyttats till utgiftsområde 6 Totalförsvar samt att en

besparing samtidigt genomförts på 250 miljoner kronor.

UTGIFTSUTVECKLINGEN FÖR DE I UTGIFTSOMRÅDE 5 INGÅENDE VERKSAMHETSOMRÅDENA

UTGIFT

1995/96

DÄRAV

1996

ANVISAT

1997

UTGIFTSPROG

NOS

1997

FÖRSLAG

1998

BERÄKNAT

1999

BERÄKNAT

2000

Utrikesförvaltningen

2 316

1 579

1 673

1 813

1 763

1 805

1 853

Internationella organisationer

2 226

1 475

931

907

906

927

947

Information om Sverige i utlandet

106

63

66

71

61

62

63

Nedrustnings- och

säkerhetspolitiska frågor m.m.

92

58

58

58

57

58

59

Övriga utrikespolitiska frågor

24

17

22

31

24

21

21

Totalt för utgiftsområde 5

4 764

3 192

2 750

2 880

2 811

2 873

2 943

.

3. Utrikesförvaltningen m.m.

Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet omfattar anslagen

utrikesförvaltningen, dvs. såväl Utrikesdepartementet

som utrikesrepresentationen, nordiskt samarbete som

här avser i första hand resekostnader för Sveriges

deltagande i det nordiska samarbetet samt ekonomiskt

bistånd till svenska medborgare i utlandet.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

2 316

1 579

1 813

1 763

1 805

1 853

Sammanfattande kommentar till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Genom den omorganisation av utrikesförvaltningen,

som nu slutförts, har den anpassats till de nya uppgifter

för utrikespolitiken som en tilltagande

internationalisering medfört.

Det ekonomiska utfallet för budgetåret 1995/96 visar

på ett stort anslagssparande.

Större förändringar

En genomgripande omorganisation av

Utrikesdepartementet har genomförts under budgetåren

1995/96 och 1997 i syfte att stärka den operativa

verksamheten och genomföra rationaliseringar inom den

administrativa verksamheten. Sveriges medlemskap i

Europeiska unionen samt i FN:s säkerhetsråd har

påverkat arbetet.

Installationstakten för den s.k. nya tekniska

plattformen för ADB och kommunikation har ökats så

att både departementet och utlandsmyndigheterna skall

ha tillgång till den nya tekniken innan utgången av

1997.

Prioriteringar för 1998

Regeringens oförändrat höga ambitioner på det

utrikespolitiska området ställer krav på en väl

fungerande utrikesförvaltning. Denna måste därför även

fortsatt utvecklas, genom rationalisering och effekti-

visering, och förändras för att kunna svara mot de krav

som ställs på den i en snabbt föränderlig värld.

Genom de medel som ställs till

Utrikesdepartementets förfogande från den s.k.

profilpotten sker en ökad satsning på främjande av

export, investeringar och turism. Detta sker bl.a.

genom upprättande av två generalkonsulat, i Gdansk

och Los Angeles.

A 1 Utrikesförvaltningen

1995/96

Utgift

2 310

445

1

Anslag

s-

sparan

de

717 849

Därav

1996

Utgift

1 574

200

1997

Anslag

1 667

384

Utgifts

-

progno

s

1 807

500

1998

Förslag

1 757

629

1999

Beräkna

t

1 799

134

2000

Beräkna

t

1 846

538

1. Beloppen anges i tusental kr

Utrikesförvaltningens viktigaste uppgifter är att bevaka

och främja svenska intressen, politiska såväl som

handels- och biståndsrelaterade. Detta görs genom

politisk, ekonomisk och handelspolitisk bevakning,

genom export-, investerings- och turistfrämjande

verksamhet, insatser inom kultur och information samt

handläggning av migrations- och rättsfrågor.

Anslaget Utrikesförvaltningen används för de

samlade förvaltningskostnaderna för departementet och

de 100 utlandsmyndigheterna samt de drygt 400

honorärkonsulaten. Totalt omfattar utrikesförvaltningen

ca 2400 anställda, varav omkring 1000 utgörs av

lokalanställda. Till de tyngre förvaltningskostnaderna

hör förutom löner och utlandstillägg till de anställda,

även fastighetskostnader, resekostnader för deltagande i

ett stort antal internationella möten och förhandlingar,

driftskostnader för en, på grund av verksamhetens art,

omfattande IT- och telekommunikationsverksamhet. I

anslaget ingår också kostnader för utredningar och

officiella besök.

Kostnader som kan uppstå med anledning av

garantier för banklån till personal respektive uppsagda

anställda inom utrikesförvaltningen belastar detta

anslag. Utestående lån uppgår för närvarande till 12,8

miljoner kronor.

En jämförelse mellan budget och utfall för budgetåret

1995/96 visar att utrikesförvaltningen hade ett stort

anslagssparande. Detta anslagssparande beror både på

egna åtgärder och yttre omständigheter. Dels har den

nya rambudgettekniken medvetet utnyttjats för att spara

medel under ett budgetår för att klara extraordinära

utgifter ett annat budgetår, fastställda sparbeting

genomförts tidigt under mandatperioden samt ett ökat

kostnadsmedvetande åstadkommits inom

utrikesförvaltningen. Dels har anslagssparandet

åstadkommits av yttre icke påverkbara förändringar i

form av kursvinster som resultat av en förstärkning av

den svenska kronan i förhållande till de utländska

valutor som i stor omfattning används inom

utrikesförvaltningen för betalning av dess kostnader. I

samband med diskussionerna under våren 1997 om det

fortsatta besparingsarbetet beslutade regeringen att 200

miljoner kronor av anslagssparandet skulle dras in.

Under utgiftsområde 1 anslag C 1 föreslår regeringen

dessutom att högst 135 miljoner kronor av

anslagssparandet överförs som anslagssparande till

ramanslaget Regeringskansliet m.m.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Som redovisas närmare under inledningen till detta

utgiftsområde kommer regeringen även framdeles att ha

höga ambitioner på det utrikespolitiska området. För att

kunna möta de krav detta ställer på en väl fungerande

utrikesförvaltning har denna under det senare året

genomgått en omfattande omorganisation. Denna

innebär att det i stället för den gamla politiska

avdelningen, handelsavdelningen, avdelningen för

internationellt utvecklingssamarbete och

rättsavdelningen, sedan 1 juli 1996 finns ett antal

geografiska och funktionella enheter. Omorganisationen

har nu slutförts genom en reformering av den

administrativa verksamheten inom utrikesförvaltningen,

som innebär ett tydliggörande av olika administrativa

funktioner samt en rationalisering som innebär en

resursöverföring till den operativa verksam-heten inom

utrikesförvaltningen. Därmed är ett omfattande

reformarbete slutfört och det nya UD är klart. Det

uppsatta målet för omorganisationen har uppnåtts

genom att Utrikesdepartementet nu är anpassat till de

nya uppgifter för utrikespolitiken som en tilltagande

internationalisering, det växande ömsesidiga beroendet

mellan departementets traditionella politikområden samt

inte minst EU-medlemskapet medfört.

En fortsatt hög ambitionsnivå ställer också krav på

prioriteringar och avväganden. Förutsättningarna för att

genomföra sådana överväganden har klart förbättrats

genom den utvecklade process för verksamhetsplanering

som numera tillämpas inom utrikesförvaltningen.

Härigenom ges möjlighet till en sammanhållen

bedömning och avvägning mellan olika krav och

önskemål vad gäller såväl personella som finansiella

resurser inom utrikesförvaltningen.

Riksdagens revisorer har i rapporten Utrikes-

förvaltningen granskat utrikesförvaltningen med

tonvikt på dess uppgifter, organisation, styrning,

personal och kostnader. Utrikesdepartementets

remissvar har nyligen lämnats.

Vid beräkningen av anslaget för 1998 har hänsyn

tagits till att anslaget för 1997 tillfälligtvis hade sänkts

med drygt 100 miljoner kronor samt till det för

mandatperioden beslutade sparprogrammet. För att

fullfölja besparingsåtgärderna som aviserades i

regeringens ekonomiska vårproposition har

anslagsposten för utredningar minskats med 3 miljoner

kronor fr.o.m. år 1998. För år 1999 har anslaget

beräknats till 1 799 miljoner kronor och för år 2000 till

1 847 miljoner kronor.

A 2 Nordiskt samarbete

1995/96

Utgift

1 072

1

Därav

1996

Utgift

800

1997

Anslag

1 442

Utgifts

-

progno

s

1 200

1998

Förslag

1 452

1999

Beräkna

t

1 481

2000

Beräkna

t

1 511

1. Beloppen anges i tusental kr

Från anslaget betalas kostnader för Sveriges deltagande

i samarbetet inom ramen för Nordiska ministerrådet

(samarbetsministrarna) och Nordiska

samarbetskommittén m.fl. samarbetsorgan samt för

deltagande i vissa andra former av nordiskt samarbete,

däribland det svensk-norska samarbetet.

A 3 Ekonomiskt bistånd till svenska

medborgare i utlandet m.m.

1995/96

Utgift

4 060

1

Därav

1996

Utgift

2 900

1997

Anslag

4 371

Utgifts

-

progno

s

4 371

1998

Förslag

4 402

1999

Beräkna

t

4 490

2000

Beräkna

t

4 579

1. Beloppen anges i tusental kr

Av anslaget används huvuddelen till att täcka de

kostnader som avses i lagen (1973:137) om ekonomiskt

bistånd till svenska medborgare i utlandet m.m. Det rör

sig om periodiskt understöd till vissa i utlandet, främst i

Sydamerika, bosatta svenska medborgare. Därutöver

betalas från anslaget eftergifter och jämkning av

fordringar för utgivet tillfälligt ekonomiskt bistånd till

nödställda svenska medborgare i utlandet samt för

brottmål och kostnader vid dödsfall. Anslaget används

också till rättsligt bistånd till brottsoffer utomlands. Från

anslaget betalas också kostnader för expertgruppen för

identifiering av katastroffall utomlands, kostnader i

sjöfartsfrågor samt avgifter för

stämningsmannadelgivning.

Regeringens överväganden

Kostnaderna för periodiskt understöd minskar, medan

frihetsberövanden på grund av grova narkotikabrott i

utlandet kan komma att medföra ökande kostnader för

rättshjälp.

I anslaget finns en medelsram på 50 000 kronor för

särskilda informationsinsatser riktade till

utlandsresenärer, främst ungdomar, i syfte att minska

belastningen på utrikesförvaltningens konsulära

resurser

.

4. Internationella organisationer

Omfattning/ändamål

Regeringen föreslår att 906 miljoner kronor anvisas

under utgiftsområde 5 för bidrag till Internationella

organisationer. Härutöver finansieras även

internationella organisationer under utgiftsområde 7

Internationellt bistånd. Inom verksamhetsområdet

finansieras i första hand bidrag till Förenta nationerna,

Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete

i Europa (OSSE), den gemensamma utrikes- och

säkerhetspolitiken inom EU (GUSP), Nordiska

ministerrådet, Organisationen för ekonomiskt samarbete

och utveckling (OECD) samt kostnader för

fredsfrämjande verksamhet.

Den ökande globaliseringen innebär att den politiska

och ekonomiska utvecklingen i vår omvärld i allt högre

grad påverkar förutsättningarna också för den nationella

politiken. Samarbetet inom internationella

organisationer får därmed än större betydelse. Det är

därför angeläget att Sverige fortsatt aktivt engagerar sig

i det multilaterala samarbetet.

Kostnaden för Sveriges medlemskap i internationella

organisationer styrs av organisationernas budgetar. De

obligatoriska bidragen uttaxeras enligt en på förhand

fastställd bidragsskala, som varierar från organisation

till organisation. Budgetramen för de olika

organisationerna blir därmed en av de viktigaste

utgiftsstyrande faktorerna. Eftersom bidragen uttaxeras i

annan valuta än svenska kronor (främst US-dollar)

påverkar även kronans värde utgiftsnivån. Denna

påverkas också av inflationen i respektive organisations

verksamhetsland.

Sverige strävar generellt efter en effektivare och mer

resultatstyrd verksamhet inom ramen för en mer

återhållsam budgetutveckling. I ökande omfattning sker

kontinuerliga uppföljningar och utvärderingar av

organisationernas verksamhet för att säkerställa en

effektiv resursanvändning av de svenska bidragen.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

2 226

1 475

907

906

927

947

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Sveriges bidrag till de olika internationella

organisationerna har i huvudsak motsvarat

budgetberäkningarna. Skillnaden mellan budget och

utfall 1995/96 beror framför allt på att

betalningstidpunkten för bidraget till Nordiska

ministerrådet ändrats.

Större förändringar

Bidragen till internationella organisationer har

minskat vilket beror på att besparingar skett på de

anslag som i huvudsak finansierar svenskt deltagande

i internationella fredsfrämjande insatser. På anslaget

B 9 Fredsbevarande verksamhet beslutades en

besparing om 250 miljoner kronor inför budgetåret

1997. Vidare beslutades att anslaget skulle delas, så

att fredsfrämjande insatser med väpnad trupp

finansieras över utgiftsområde 6, medan övrig

fredsfrämjande verksamhet finansieras över

utgiftsområde 5 och det nya anslaget B 4

Fredsfrämjande verksamhet. Inför budgetåret 1998

föreslås ytterligare besparingar på dessa båda

utgiftsområden. Sveriges bidrag till Unido

finansieras fr.o.m. år 1998 över utgiftsområde 7.

Prioriteringar för 1998

Vårt medlemskap i FN:s säkerhetsråd och Sveriges

fortsatt höga ambition att aktivt stödja FN och dess

fredsfrämjande verksamhet gör, i kombination med

besparingar på verksamhetsområdet, att det blir än

angelägnare att resterande medel används på ett optimalt

sätt. Härvid bör Sverige prioritera ett brett deltagande

med kvalificerad personal i pågående och nya

fredsfrämjande missioner. Vidare bör Sverige aktivt

bidra till utvecklingen av en helhetssyn på

fredsfrämjande insatser som innefattar såväl politiska,

militära, polisiära, civila som humanitära aspekter.

Sverige skall delta aktivt i det pågående arbetet med

att stärka och effektivisera FN. Som medlem i

säkerhetsrådet även under 1998 kommer Sverige att

fortsatt lägga stor vikt vid att stärka FN:s förmåga till

konfliktförebyggande och tidiga insatser, bidra till att

stärka den humanitära rätten och folkrättens ställning

samt stödja användandet av fredliga instrument i

konfliktlösning.

I Europarådet, OSSE och inom EU skall Sverige

fortsätta att medverka till framväxten av en ny

alleuropeisk säkerhets- och samarbetsstruktur.

B 1 Bidrag till vissa internationella

organisationer

1995/96

Utgift

399 994

1

Därav

1996

Utgift

243 900

1997

Anslag

452 462

Utgifts

-

progno

s

422 015

1998

Förslag

464 161

1999

Beräkna

t

474 406

2000

Beräkna

t

485 351

1. Beloppen anges i tusental kr

Från anslaget betalas obligatoriska avgifter för

Sveriges medlemskap i ett antal internationella

organisationer, som Sverige är folkrättsligt bundet

att betala. Anslaget omfattar främst Sveriges bidrag

till Förenta nationerna, Europarådet, Organisationen

för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) samt

den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken

inom EU (GUSP).

Förenta nationerna

FN är en hörnsten i svensk utrikespolitik och det

svenska medlemskapet i säkerhetsrådet under perioden

1997-98 är ett uttryck för den politiska betydelse vi

tillmäter organisationen och dess verksamhet.

Från anslaget B 1 betalas obligatoriska kostnader för

Sveriges andel till FN:s reguljära budget och FN:s

fredsbevarande insatser. Vidare ingår Sveriges

bidragsandelar till den nystartade Haag-baserade

Organisationen för förbud mot kemiska vapen

(Organisation for the Prohibition of Chemical Weapons,

OPCW) och till Förberedande kommissionen i Wien för

upprättandet av den internationella

kontrollorganisationen under fördraget om fullständigt

förbud mot kärnsprängningar (Comprehensive Nuclear

Test-Ban Treaty Organization, CTBTO) samt andra

konventionsorgan. Från anslaget betalas också Sveriges

bidragsandel för de pågående förhandlingarna i Genève

om ett verifikationsprotokoll för konventionen om

förbud mot biologiska vapen. Under anslaget budgeteras

härutöver för obligatoriska kostnader till följd av bl.a.

uppföljnings- och granskningskonferenser för

internationella konventioner, däribland konventionen om

förbud mot särskilt inhumana vapen.

Under hösten 1997 kommer den fortsatta

finansieringen av krigstribunalerna för f.d. Jugoslavien

och Rwanda att behandlas. Sverige tillsammans med

EU verkar för att dessa skall finansieras över FN:s

reguljära budget.

FN:s finansiella kris har accentuerats under 1997.

Främst på grund av att vissa större bidragsgivare

antingen innehållit eller på grund av ekonomiska

svårigheter inte har kunnat betala sina bidrag fullt ut.

De pågående diskussionerna om reformer av FN:s

programverksamhet och en eventuell skuldbetalning av

Förenta staterna ger anledning till försiktig optimism

om organisationens framtid.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Inför budgetåret 1995/96 formulerades målsättningen att

Sverige skulle verka aktivt bl.a. för att stärka FN:s

fredsfrämjande förmåga samt att reformera FN:s

ekonomiska och sociala verksamhet.

Sverige har genom åren givit betydande bidrag till

FN, dess fredsbevarande operationer, medling och

andra politiska insatser liksom till organisationens

ekonomiska och sociala verksamhet. Hösten 1996

valdes Sverige, med starkt stöd från övriga

medlemsstater, in som medlem i FN:s säkerhetsråd för

perioden 1997 - 1998. Säkerhetsrådet har det

övergripande ansvaret för upprätthållande av

internationell fred och säkerhet. Vårt medlemskap

ställer höga krav på ett aktivt engagemang i alla de

frågor som rådet behandlar. Det innebär också höga

förväntningar på aktivt deltagande från svensk sida i de

skilda fredsfrämjande insatser som säkerhetsrådet

beslutar om.

FN:s struktur och verksamhet behöver förnyas och

stärkas. Generalsekreteraren har under 1997 presenterat

omfattande förslag till reformer. Sverige söker stärka

och påverka organisationens verksamhet. Det är

angeläget att göra organisationen mer kostnadseffektiv

så att dess finansiering tryggas långsiktigt. Detta arbete

sker bl.a. inom ramen för de mellanstatliga

förhandlingarna om reformer på det ekonomiska och

sociala området. Under hösten 1996 har de nordiska

länderna presenterat ett förslag om bl.a. gemensamma

fältkontor för FN-systemet i mottagarländerna. På

finansområdet prioriterar Sverige att skuldreglering sker

och vidare en bättre betalningsdisciplin och reviderade

bidragsskalor. I många av dessa frågor får våra

synpunkter ökad genomslagskraft genom EU-

samarbetet. Även det etablerade nordiska samarbetet

avseende FN-frågor ökar våra möjligheter att påverka

organisationens verksamhet.

Sverige, liksom övriga EU-länder, tillhör de

medlemsstater som alltid betalar sina obligatoriska

bidrag till fullo och i tid. Det förblir en angelägen

uppgift att söka förbättra betalningsdisciplinen,

reformera FN:s bidragsskalor och göra organisationen

mer kostnads-effektiv.

De två största posterna inom Förenta nationerna är

bidraget till FN:s reguljära budget och bidraget till

kostnaderna för FN:s fredsbevarande operationer.

FN har hållit sig inom den för 1996-97 allokerade

ramen för den reguljära budgeten om 2 608 miljoner

US-dollar och därtill gjort besparingar om 154 miljoner

US-dollar. Budgetramen för tvåårsperioden 1998-99

fastställdes av generalförsamlingen till 2 512 miljoner

US-dollar. Uppskattningsvis torde beloppet behöva

uppräknas till 2 583 miljoner US-dollar för att täcka

inflation och kursförändringar. Under denna period

förväntas FN spara 124 miljoner US-dollar. Under

hösten 1997 förhandlar medlemsstaterna om nya

bidragsskalor för perioden 1998-2001. Sveriges

nuvarande bidragsandel om 1,23 % kan komma att öka

något. Regeringen bedömer preliminärt att 133,6

miljoner kronor bör avsättas för att betala Sveriges

bidrag till FN:s reguljära budget under budgetåret 1998.

Sveriges andel av de uttaxerade bidragen till

budgetarna för FN:s fredsbevarande operationer uppgår

f.n. till 1,23 % för år 1998. Det svenska bidraget för

budgetåret 1998 beräknas preliminärt till 253,7 miljoner

kronor. Även för fredsbevarande operationer kommer

en ny bidragsskala att fastställas, som troligen medför

en ökning av Sveriges andel. Det finns också ett stort

mått av osäkerhet om antalet operationer. FN:s

säkerhetsråd kan komma att fatta beslut om nya insatser

eller avsluta pågående operationer. Genom det svenska

medlemskapet i säkerhetsrådet under 1998 ökar

förväntningarna på ett svenskt engagemang i dessa

operationer.

För övriga bidrag har preliminärt beräknats 14,5

miljoner kronor för budgetåret 1998.

Europarådet

Europarådets huvuduppgift är att främja respekten för

demokrati, mänskliga rättigheter och rättsstatens

principer. Europarådet har bl.a. en viktig roll i

demokratiseringsprocessen i de central- och

östeuropeiska länderna. Dessa huvudlinjer har sedan

anknytning till i princip samtliga områden i

Europarådets övriga breda verksamhetsfält, som

sammanfattningsvis berör sociala frågor och livskvalitet

respektive kulturfrågor och kulturell mångfald.

Från anslaget betalas Sveriges bidrag till

Europarådets reguljära budget samt obligatoriska

debiteringar till pensionsbudgeten, en extraordinär

budget som avser en nyligen uppförd byggnad för MR-

institutionerna, flera s.k. partsavtal (avtal på social- och

hälsoområdet, Europafarmakopén, fonden för social

utveckling, Pompidougruppen för narkotika-frågor och

kommissionen för demokrati genom lag) samt

Europarådets ungdomsfond.

På grund av en positiv kronkursutveckling kom

utfallet för budgetåret 1995/96 att underskrida anvisade

medel med knappt fyra miljoner kronor. För

innevarande budgetår förväntas en större

överensstämmelse mellan budget och utfall.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Regeringen stöder i princip den återhållsamma linje som

sedan flera år präglar Europarådets budgetprocess.

Sverige fortsätter att verka, i enlighet med de

målsättningar som uppställts, för att rådet koncentrerar

sin verksamhet till utveckling av demokrati, mänskliga

rättigheter och rättsstatens principer samt den viktiga

uppgiften att integrera de nya medlemsländerna i

Central- och Östeuropa, varav 16 hittills har upptagits

som fullvärdiga medlemmar i organisationen.

Ytterligare ansökningar föreligger. I såväl nyblivna

medlemsländer som s.k. kandidatländer anordnas

stödprogram, med huvudsaklig inriktning på

uppbyggnad av rättssamhället och förankring av de

mänskliga rättigheterna i det legala och politiska

systemet.

Att få nya arbetsuppgifter att gå ihop med real

nolltillväxt på resurssidan ställer stora krav på

effektivisering, rationalisering och omprioritering inom

organisationen. Ett led i detta arbete är en av

generalsekreteraren inledd översyn av Europarådets

verksamhet sektor för sektor. Enligt regeringens

uppfattning bör även budgetprocessen bli föremål för en

motsvarande översyn.

Europarådets reguljära budget för 1997 har

volymmässigt ökat kraftigt i förhållande till förra året,

huvudsakligen beroende på att Ryssland för första

gången deltar fullt ut som s.k. stor bidragsgivare

(tillsammans med de andra fyra stora , Frankrike,

Italien, Storbritannien och Tyskland). Sverige bidrar

under 1997 med 2,33 % till den reguljära budgeten.

Generellt har budgetbehandlingen de senaste åren

präglats av återhållsamhet och så har även varit fallet i

samband med den under våren inledda diskussionen om

1998 års budget. Ett budgettak för nästa år har fastställts

till ca 990 miljoner franska franc, vilket belopp

motsvarar medlemsländernas bidrag till 1997 års budget

samt en inflationsuppräkning på drygt 1,4 %.

Ovannämnda beslut om budgettak har dock fattats

med reservation för följande två väsentliga faktorer:

1. De nuvarande institutionerna för mänskliga

rättigheter (kommission och domstol) kommer under

1998 att slås samman till ett organ (en permanent

domstol), vilket innebär finansiella konsekvenser som

ännu inte går att överblicka.

2. I samband med Europarådets toppmöte i oktober

1997 kan beslut komma att fattas som medför ökade

kostnader.

En debatt om den framtida verksamheten i

Europarådets ungdomsfond pågår - i termer av såväl

finansiering som organisation - men den torde inte

resultera i några kostnadsökningar i förhållande till

nuvarande situation.

Regeringen har preliminärt beräknat bidraget till

Europarådet till 34 miljoner kronor för budgetåret 1998.

Organisationen för säkerhet och samarbete i

Europa (OSSE)

Från anslaget B 1 betalas obligatoriska kostnader för

Sveriges andel av OSSE:s integrerade budget

(sammanlagt ett tjugotal delbudgetar), gemensamt

beslutade särskilda budgetar, OSSE:s

kommunikationssystem, skiljedomstolen enligt

konventionen om förlikning och skiljedom inom OSSE

(den s.k. Stockholms-konventionen) samt vissa andra av

organisationen debiterade gemensamma kostnader.

Sveriges andel av den gemensamma budgeten uppgår

f.n. till 3,55 %. Bidragen uttaxeras normalt i

österrikiska schilling.

Bidraget till OSSE budgetåret 1995/96 överskred

budgeterat belopp med ca 7 miljoner kronor i första

hand beroende på en utvidgad insats i Bosnien-

Hercegovina och en nyupprättad mission i Kroatien.

Detta överskridande kunde finansieras genom att andra

anslag inom verksamhetsområdet underskreds.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Sverige deltar aktivt i OSSE:s arbete. Genom sin all-

europeiska och transatlantiska karaktär (från Vancouver

till Vladivostok) och utgångspunkten i ett brett

säkerhetsbegrepp ger OSSE ett viktigt bidrag till den

framväxande nya säkerhetsordningen. Verksamheten

omfattar insatser för demokrati och fredlig

konfliktlösning i länder och regioner, liksom arbete för

mänskliga rättigheter, minoriteter, valövervakning,

riskanalys, förtroendeskapande åtgärder etc.

Ordförandeland under 1997 är Danmark.

Av OSSE:s representationer är Bosnien-Hercegovina

den ojämförligt största. Dess huvuduppgift under 1997

var att förbereda lokalvalen i september, men den har

även gjort väsentliga insatser för demokratisk utveckling

och skydd för mänskliga rättigheter. Representationen i

Kroatien har fått ett utvidgat mandat som inte enbart är

inriktat på MR-övervakning. Representationen skall

även aktivt bidra till att Kroatien genomför sina

åtaganden rörande återflyttning av flyktingar och

internflyktingar. Den skall vidare överta vissa av FN:s

uppgifter i östra Slavonien. Den utsända personalen

skall ökas till 250 (från nuvarande 14). Mandaten för

övriga representationer har förlängts. I Tjetjenien

arbetar stödgruppen för att befästa fredsprocessen efter

valen i början av 1997. OSSE deltar i insatserna för att

stödja Albanien, i första hand inför parlamentsvalet

1997 och som stöd för den av OSSE:s ordförande

utsedde representantens medlande insatser.

Sverige ingår i Minskgruppen för en lösning av

konflikten kring Nagorno-Karabach. Minskgruppen leds

f.n. av en trojka bestående av tre stormaktsmedlemmar.

Beredskap finns för en eventuell fredsbevarande insats i

regionen.

Frågorna om mänskliga rättigheter och

demokratiuppbyggnad leds från kontoret i Warszawa

(Office for Democratic Institutions and Human Rights -

ODIHR). Kontoret samordnar bl.a. insatser för val-

övervakning i medlemsländerna.

Minoritetskommissarien med säte i[REDACTED_EFTERNAMN] utför ett

betydelsefullt konfliktförebyggande arbete.

I förhandlingsarbetet är den främsta uppgiften att

fortsätta förberedelserna på en säkerhetsmodell och en

säkerhetsstadga enligt de beslut som fattades vid

toppmötet i Lissabon. Vidare kommer Wien-

dokumentet 1994 om förtroende- och säkerhetsskapande

åtgärder att bli föremål för en översyn. Inom den

ekonomiska dimensionen hölls ett forum i Prag i juni

1997 och ett antal specialseminarier.

OSSE har genom kontinuerlig bevakning av

säkerhetsutvecklingen i Europa en väsentlig roll att fylla

som regional säkerhetsorganisation. OSSE behöver

ytterligare utveckla sin organisation men med bevarad

flexibilitet. Budgetprocessen behöver ses över och

resurser garanteras för de uppgifter organisationen

tilldelats och påtagit sig. Insatsberedskapen behöver

förstärkas ytterligare. OSSE befinner sig i en

konsolideringsfas samtidigt som det normgivande

arbetet fortsätter.

För OSSE beräknas preliminärt 16,5 miljoner kronor

för budgetåret 1998.

Den gemensamma utrikes- och

säkerhetspolitiken inom EU (GUSP)

Sverige blev genom medlemskapet i EU del i det

mellanstatliga samarbetet inom den gemensamma

utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP) vilket utgör

EU:s andra pelare.

Sveriges deltagande i GUSP-arbetet innebär att verka

inom nya strukturer och nya åtaganden när EU beslutar

att agera gemensamt. Genomförandet sker genom beslut

om gemensamma åtgärder och ståndpunkter, liksom

genom deklarationer och demarcher. Besluten kan

innebära finansiella åtaganden för medlemsländerna.

Fördelningsnyckel fastställs för varje enskilt fall.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

GUSP-samarbetet spelar en central roll i den fortsatta

europeiska integrationen. Regeringen har verkat för att

samarbetet utvecklas och effektiviseras, och att GUSP-

insatser främst bör finansieras genom den gemensamma

EG-budgeten.

EU:s regeringskonferens har nyligen avslutats. I

Amsterdamfördraget beslutades att de finansiella medel

som behövs för att genomföra GUSP som huvudregel

ska tas från den gemensamma EU-budgeten.

Undantagna är åtgärder för krishantering, som enligt

huvudregeln ska uttaxeras i särskild ordning. Rådet kan

med enhällighet också besluta om nationell finansiering

av gemensamma insatser.

Behov kvarstår därför av medlemsstaternas

engagemang i finansieringen av gemensamma insatser.

Exempel på för Sverige prioriterade insatser som

involverar nationell finansiering är stödet till

gemenskapens övervakningsmission i det f.d.

Jugoslavien (ECMM), vars mandat breddats till att

omfatta Albanien, samt den gemensamma åtgärden

avseende valobservation i Bosnien.

Bidraget till GUSP-samarbetet beräknas preliminärt

till 8,4 miljoner kronor för budgetåret 1998.

Övriga internationella organisationer

Övriga internationella organisationer innefattar de

obligatoriska bidragen till Permanenta skiljedomstolen i
[REDACTED_EFTERNAMN], den s.k. Fact Finding Commission under första

tilläggsprotokollet till Genève-konventionerna,

havsrättsdomstolen i Hamburg, havsbottenmyndigheten

i Kingston, Jamaica, del av regeringens bidrag till

Arktiska rådet, det föreslagna sekretariatet för

Östersjörådet, deltagande i Wassenaar-arrange-manget

och andra internationella exportkontrollarrangemang

samt kostnader för skattejustering av pensioner för

svensk personal som arbetat i de s.k. koordinerade

organisationerna. Hit har också förts Sveriges bidrag till

Haagakademien för internationell rätt och till

internationella institutet för humanitär rätt i San Remo.

Preliminärt beräknas bidragen till 3,5 miljoner

kronor för budgetåret 1998.

B 2 Nordiska ministerrådet

1995/96

Utgift

326 260

1

Därav

1996

Utgift

158 500

1997

Anslag

303 700

Utgifts

-

progno

s

267 933

1998

Förslag

274 300

1999

Beräkna

t

280 334

2000

Beräkna

t

284 689

1. Beloppen anges i tusental kr

Från anslaget betalas kostnader för Sveriges andel till

Nordiska ministerrådets budget.

Faktorer som styr utgifterna under detta anslag är

utvecklingen av organisationens budget, Sveriges andel

av budgeten samt valutakursförändringar. Beloppen

betalas till större delen i danska kronor.

En jämförelse mellan budget och utfall för

budgetåret 1995/96 visar att utgifterna blev ca 70 % av

det budgeterade beloppet. Detta beror på att

betalningstidpunkten för andra hälften av bidraget

flyttades från december 1996 till januari 1997 på grund

av övergången till kalenderbudgetår.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Sverige arbetar inom ramen för Nordiska ministerrådet

för ett ändamålsenligt nordiskt samarbete. Arbetet inom

ministerrådet är en integrerad del av de nordiska

relationer och kontakter som bidrar till att forma vår

politik för närområdet, för det vidare Europasamarbetet

liksom för globalt samarbete. Det är Sveriges strävan

att samarbetet inom ministerrådet koncentreras till

områden där samnordiska lösningar ger komparativa

fördelar framför nationella eller bredare internationella

arrangemang, att nordiska samarbetsstrukturer kan

utnyttjas för informationsutbyte och/eller samstämt

agerande i aktuella EU-/EES-frågor och att verka för att

nordiskt närområdessamarbete blir ett strategiskt

komplement till bilaterala insatser och annat regionalt

samarbete.

På svenskt initiativ har besparingarna på Nordiska

ministerrådets budget fortsatt. Syftet har varit att

åstadkomma en prioritering och koncentration till

områden där det nordiska samarbetet erbjuder

komparativa fördelar.

Nordiska ministerrådet fastställde i november 1996

ministerrådets budget för år 1997. Budgeten uppgår till

totalt 703 miljoner danska kronor. Sveriges andel av

Nordiska ministerrådets budget för verksamhetsåret

1997 är 35,6% enligt den fördelningsnyckel som

tillämpas.

I det budgetförslag som ministerrådet utarbetat för år

1998 uppgår budgeten till 696 miljoner danska kronor.

Områden som prioriteras är miljöfrågor,

mobilitetsåtgärder, insatser för barn och unga, IT-frågor

och folkligt kultursamarbete. Satsningarna på

närområdet och arktiskt samarbete fortsätter. Nordiska

ministerrådets budget för 1998 kommer, efter

behandling i Nordiska rådet, att fastställas i november

1997. Då kommer också prisomräkning att ske.

Som närmare redogjordes för i budgetpropositionen

för år 1997 kan ett belopp för studentutbyte komma att

föras bort från anslaget som en besparing i enlighet med

en överenskommelse år 1996 om tillträde till högre

utbildning för studerande i de nordiska länderna.

Anslaget har beräknats till 274,3 miljoner kronor för

budgetåret 1998.

B 3 Organisationen för ekonomiskt

samarbete och utveckling

(OECD)

1995/96

Utgift

37 252

1

Därav

1996

Utgift

24 300

1997

Anslag

24 207

Utgifts

-

progno

s

21 000

1998

Förslag

24 400

1999

Beräkna

t

24 936

2000

Beräkna

t

25 510

1. Beloppen anges i tusental kr

Sverige arbetar genom medlemskapet i OECD för

långsiktig ekonomisk tillväxt och finansiell stabilitet i

medlemsländerna och för expansion av världshandeln på

multilateral och icke diskriminerande basis.

OECD:s verksamhet är inriktad på ekonomi och

handel. Under senare år har verksamheten utsträckts till

att täcka nästan samtliga samhällsområden. Däribland

kan nämnas OECD:s studie rörande sysselsättning och

arbetslöshet och organisationens arbete med handel och

relaterade politikområden såsom handel och miljö,

handel och konkurrens, handel och investeringar,

handel och arbetsvillkor och jordbrukspolitik. Denna

utvidgning av verksamheten liksom utvidgningen av

organisationen med fem nya medlemmar sedan 1994

har fått konsekvenser för organisationens budget och

övriga arbete.

Huvuddelen av OECD:s budget avser kostnader för

sekretariatet och de traditionella OECD-aktiviteterna.

Samtliga medlemsländer bidrar till finansieringen

efter en skala framräknad på basis av BNP. Den

svenska andelen är 1,10%, vilket är en sänkning från

1,19% 1996.

Utöver den egna budgeten administrerar OECD

bidragen till vissa närstående internationella organ och

aktiviteter. I anslaget inkluderas därför även Sveriges

bidrag exempelvis till det internationella energiorganet

(International Energy Agency; IEA), europeiska

transportministerkonferensen (European Conference of

Ministers of Transport; ECMT), centret för

utbildningsforskning (Centre for Educational Research

and Innovation; CERI) samt olika specialprogram.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

OECD befinner sig i en förändringsprocess till följd av

budgetnedskärningar samtidigt som medlemskretsen

utvidgats och nya uppgifter tillkommit. Regeringens

målsättning i denna förändringsprocess är att slå vakt

om OECD:s kärnverksamhet och dess beprövade

arbetsmetoder, men samtidigt verka för att effektivisera

och rationalisera arbetet.

OECD:s budget löper under kalenderåret och

fastställs i december. Faktorer som styr utgifterna under

detta anslag är dels utvecklingen av organisationens

budget, dels valutakursförändringar. Beloppet betalas i

franska franc. Med ledning av tillgängligt underlag har

anslaget beräknats till 24,4 miljoner kronor för

budgetåret 1998.

B 4 Fredsfrämjande verksamhet

1995/96

Utgift

1 462

683

1

Reserv

a-tion

0

Därav

1996

Utgift

1 047

900

1997

Anslag

150 206

Utgifts

-

progno

s

196 206

1998

Förslag

143 409

1999

Beräkna

t

147 400

2000

Beräkna

t

151 512

1. Beloppen anges i tusental kr

Det tidigare anslaget Fredsbevarande verksamhet

delades fr.o.m. år 1997 så att kostnader som avser

fredsfrämjande insatser med väpnad trupp flyttades till

utgiftsområde 6 Totalförsvar medan övrig

fredsfrämjande verksamhet belastar detta anslag.

Den utgående reservationen, 126 miljoner kronor,

som finns på ett särskilt äldreanslag, har uppkommit

som en följd av att vissa fredsfrämjande insatser, för

vilka medel avsatts, senarelades eller helt uteblev. Ett

ytterligare skäl är att anslaget genom riksdagsbeslut i

december 1996 tillfördes 100 miljoner kronor från

Försvarsdepartementets huvudtitel för att täcka

uppkomna merkostnader till följd av ändrad tillämpning

av skattelagstiftningen avseende traktamenten för

personalen i Försvarsmaktens utlandsstyrka. Dessa

merkostnader har sedermera reglerats. Prognosen för

innevarande budgetår visar att tilldelade medel på

anslaget B 4 kommer att utnyttjas fullt ut inom ramen

för pågående eller planerade/tillkommande insatser och

att en del av äldreanslaget kommer att tas i anspråk.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Sverige deltog under förra budgetåret med väpnad trupp

i Bosnien och Makedonien. Den ursprungliga FN-ledda

insatsen i Bosnien övergick i december 1995 till den av

Nordatlantiska försvarsorganisationen NATO ledda

multinationella fredsstyrkan Implementation Force,

IFOR. I samband därmed reducerades antalet svensk

militär personal från ca 1 000 personer till 840. Då

IFOR i december 1996 omvandlades till fredsstyrkan

Stabilization Force, SFOR, reducerades antalet svensk

personal till 510 personer. Det svenska

högkvarterskompaniet som utgjorde en del av FN-

insatsen avvecklades under våren 1996. Under

budgetåret ställdes även en svensk pluton om ca 40

personer till FN:s förfogande i dess fredsfrämjande

mission, United Nations Preventive Deployment Force,

UNPREDEP, i Makedonien.

Vidare har Sverige deltagit med ett stort antal

militära och civila observatörer, civilpoliser,

sanktionsövervakare m.fl. i ett 10-tal missioner runt om

i världen, exempelvis i Guatemala, Angola, f.d. Jugo-

slavien, Indien-Pakistan, Georgien och Irak-Kuwait.

För närvarande deltar Sverige med knappt 700 personer

i olika fredsfrämjande missioner beslutade av FN eller

OSSE. Tillsammans med Danmark, Kanada, Norge och

Österrike har Sverige påbörjat etableringen av en snabb-

insatsbrigad, SHIRBRIG (Multin-ational United Nations

Stand-by Forces High Readiness Brigade) med

högkvarter i Köpenhamn, att ställas till FN:s förfogande

för fredsfrämjande insatser. Anslaget har vidare använts

för stöd till utbildningsinsatser inom området, såväl i

form av finansiering av utländskt deltagande i svenska

kurser som genom direkt stöd till internationella

seminarier och konferenser. Inom ramen för PFF-

samarbetet anordnar Sverige dessutom ett stort antal

kurser och seminarier om fredsfrämjande, humanitär

och räddningstjänstverksamhet. Utländskt deltagande

även i dessa kurser har finansierats över detta anslag.

Cirka hälften av anslaget B 4 bedöms komma att

avsättas för att täcka kostnader för fortsatt deltagande i

de pågående missionerna. Av dessa medel bedöms i sin

tur hälften komma att gå till insatser i f.d. Jugoslavien

och Makedonien. Det är emellertid angeläget att

Sverige fortsatt under medlemskapet i säkerhetsrådet i

någon form kan stödja/delta i de insatser vi är med och

beslutar om. Härvid är det väsentligt att det globala

ansvar för fred och säkerhet som säkerhetsrådet utövar,

också fortsatt återspeglas i vår nationella politik genom

att Sveriges engagemang ges bred geografisk spridning.

Det är vidare Sveriges målsättning att särskilt utnyttja

medlemskapet i FN:s säkerhetsråd till att ge frågor om

förebyggande av konflikter ökad uppmärksamhet.

Under 1997 har en studie om konfliktförebyggande

verksamhet slutförts inom Utrikesdepartementet. För

närvarande övervägs inom departementet hur olika

förslag som framförts i denna ska kunna omsättas till

konkreta åtgärder.

En särskild utredning har under året presenterat

förslag om civilpoliser i internationell fredsfrämjande

verksamhet. Dessa förslag kommer nu att följas upp

såväl nationellt som internationellt. Under

ordförandeskapet i säkerhetsrådet sommaren 1997 tog

Sverige initiativ till ett uttalande av rådet avseende en

utökad roll för civilpoliser i framtida fredsfrämjande

insatser.

De reformförslag avseende FN som presenterats

under 1997 lyfter fram fred och säkerhet som en av

FN:s fyra kärnverksamheter och föreslår förändringar

för att olika delar av FN-systemet ska kunna samverka

mera effektivt. Sverige kommer bl.a. att fortsätta verka

för att synen på fredsfrämjande verksamhet inkluderar

alla relevanta komponenter. Samtidigt finns utrymme att

ytterligare utveckla delar av den etablerade

fredsfrämjande verksamheten såväl inom FN-

sekretariatet som i fält. Sverige avser t.ex. fortsatt

stödja uppbyggnaden av FN:s kapacitet inom områdena

 early warning , lessons learned och early action .

För att fullfölja besparingsåtgärderna som aviserades

i den ekonomiska vårpropositionen har anslaget

minskats med 4,8 miljoner kronor fr.o.m. år 1998. Vid

beräkningen av anslaget för 1998 har hänsyn också

tagits till att 6 miljoner kronor för Sveriges deltagande i

Partnerskap för fred (PFF) föreslås föras över till

utgiftsområde 6 Totalförsvar. För år 1999 har anslaget

beräknats till 147,4 miljoner kronor och för år 2000 till

151,5 miljoner kronor.

.

5. Information om Sverige i utlandet

Omfattning/ändamål

Verksamhetsområdet Information om Sverige i utlandet

omfattar anslaget till Svenska institutet för informations-

, kultur- och erfarenhetsutbyte med utlandet samt

anslaget till de svenska utlands-myndigheterna för

informations- och kulturutbytesverksamhet och

allmänna främjandeinsatser.

Ändamålet med verksamheten är att skapa goodwill

och förtroende för Sverige som internationell

samarbetspartner och därmed främja svenska intressen

och bidra till tillväxt och sysselsättning. De svenska

utlandsmyndigheterna utgör regeringens främsta

instrument för att genomföra detta mål i enskilda

länder.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

106

63

71

61

62

63

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Målsättningarna för verksamheten bedöms ha uppfyllts

väl. Kraven och förväntningarna har ökat markant

under senare år. Genomförandet av informations- och

kulturinsatser samt allmänt sverige-främjande insatser i

utlandet är starkt beroende av nationella och lokala

samarbetspartners.

Större förändringar

Verksamhetens övergripande målsättningar och

inriktning har legat fast. Några större förändringar i

verksamheten finansierad via detta anslag har inte skett

1995/96 jämfört med föregående år. Däremot har

uppdragen till Svenska institutet (jfr under anslaget C 1

Svenska institutet) ökat markant, främst inom ramen för

det s.k. Visbyprogrammet.

Nämnden för Sverigefrämjande i utlandet har vunnit

ett brett erkännande som samarbetsforum för

sverigefrämjande.

Prioriteringar för 1998

Inom anslaget C 1. Svenska institutet skall insatser i

Västeuropa prioriteras då behovet av information

accentuerats genom medlemskapet i EU. Under

anslaget C 2. Övrig information om Sverige i utlandet

skall insatser i Västeuropa, Nordamerika och Ostasien

prioriteras.

Informationen om Sverige i utlandet måste fortsätta

att utvecklas för att möta nya behov och krav på grund

av omvärldsförändringar. Även Svenska institutet bör

därför prioritera uppbyggnad av kapacitet för

projektsamordning, bl.a. till följd av rekommendationer

från Nämnden för Sverigefrämjande i utlandet och

förslag från svenska och utländska samarbetspartners.

Resultatbedömning och slutsatser

De medel som anslagits för information om Sverige i

utlandet har väl främjat målet för detta anslag.

Verksamhetsredovisningen för budgetåret 1995/96

samt första halvåret 1997 visar att en bred

informations- och kulturutbytesverksamhet

genomförts.

C 1 Svenska institutet

1995/96

Utgift

90 642

1

Reserv

a-tion

0

Därav

1996

Utgift

51 100

1997

Anslag

55 237

Utgifts

-

progno

s

56 879

1998

Förslag

50 748

1999

Beräkna

t

52 036

2000

Beräkna

t

53 362

1. Beloppen anges i tusental kr

Svenska institutet är en statligt finansierad stiftelse med

uppgift att vara ett centralt informations- och

serviceorgan för information om Sverige i utlandet.

Anslaget, som är Svenska institutets huvudanslag,

finansierar informations-, kultur- och erfarenhetsutbyte

med utlandet. Genomförandet sker i samverkan med

bl.a. utrikesförvaltningen. Verksamheten är

huvudsakligen efterfrågestyrd.

Därutöver har Svenska institutet anslag och

uppdragsmedel för biståndsrelaterade insatser i Central-

och Östeuropa och i tredje världen (utgiftsområde 7),

för uppdrag på utbildnings- och forskningsområdet

(utgiftsområde 16 resp. utgiftsområde 14) och för

insatser som rör internationellt kulturutbyte

(utgiftsområde 17). Till detta kommer ett antal särskilda

uppdrag.

En jämförelse mellan budget och utfall budgetåret

1995/96 visar att reservationen, 1,6 miljoner kronor,

som finns på ett särskilt äldreanslag, utgörs av medel

som beslutats för informationssatsningar under 1995/96,

men som utbetalats först under 1997. Prog-nosen för

anslagsbelastningen under innevarande budgetår visar

att anslagna medel samt reservationen på äldreanslaget

kommer att utnyttjas fullt ut.

Regeringens överväganden

Regeringen föreslår att en ny myndighet Svenska

institutet med uppgift att bedriva motsvarande

verksamhet som Stiftelsen Svenska institutet bildas vid

tidpunkt under budgetåret som regeringen bestämmer.

Avsikten är att den nya myndigheten skall vara bildad

senast den 1 april 1998. Verksamheten vid myndigheten

bör ta fasta på institutets nuvarande inriktning och ta till

vara institutets specifika internationella kompetens.

Härvid bör även de av riksdagen fastställda

kulturpolitiska målen beaktas. Eventuella

organisatoriska förändringar skall vara genomförda per

den 1 juli 1998.

Regeringen har slagit fast att statlig verksamhet som

huvudregel skall bedrivas i myndighetsform (bl.a. i

prop, 1995/96:61, bet. 1995/96:LU7, rskr.

1995/96:79). Myndighetsformen har sådana egenskaper

att staten i de allra flesta fall knappast har anledning att

ens överväga delegering av en förvaltningsuppgift till ett

privaträttsligt organ. Styr- och ledningsformerna vid

myndigheter är avpassade för förvaltningsuppgifter.

Grundläggande är också att endast myndigheter kan

vara bundna av bestämmelserna i ett regleringsbrev.

Riksrevisionsverket (RRV) har i sin årliga rapport

1997 uppmärksammat regeringen på den komplikation

som den nya stiftelselagen (1994:1200) innebär för

Stiftelsen Svenska institutet. Kraven enligt stiftelselagen

respektive regleringsbrevet för 1997 överensstämmer

sålunda inte längre med varandra. Detta gäller bl.a.

utformningen av de finansiella dokumenten i

årsredovisningen.

Svenska institutets ledning har efter styrelsebeslut

den 23 april 1997 tillskrivit regeringen med begäran om

att regeringen skall pröva institutets organisationsform

med sikte på att Svenska institutet ombildas från

anslagsstiftelse till myndighet så snart som möjligt.

Resultatinformation

Svenska institutets verksamhetsredovisning för

budgetåret 1995/96 ger vid handen att antalet

inkommande och behandlade ärenden med önskemål

om service och stöd från institutet ökat. Svenska

institutet har dock inte kunnat ställa upp med resurser

som motsvarar denna ökning; antalet utbytesprojekt och

produktioner finansierade över SI:s huvudanslag har

minskat något. Inkomsterna från försäljningen i

Sverigebokhandeln, som institutet driver, visar en

ökning om ca 15 procent. Departementets önskemål om

kapacitet för projektsamordning har inte kunnat

tillgodoses.

För att fullfölja besparingsåtgärderna som aviserades

i den ekonomiska vårpropositionen har anslaget

minskats med 3 miljoner kronor fr.o.m. år 1998. För år

1999 har anslaget beräknats till 52 miljoner kronor och

för år 2000 till 53 miljoner kronor.

Regeringens bedömning med anledning av revisionens

iakttagelser (budgetåret 1995/96)

Regeringen konstaterar att Regeringskansliets

revisionskontor inte haft några invändningar mot

Svenska institutets årsredovisning.

C 2 Övrig information om Sverige i

utlandet

1995/96

Utgift

15 314

1

Reserv

a-tion

0

Därav

1996

Utgift

11 900

1997

Anslag

10 266

Utgifts

-

progno

s

14 597

1998

Förslag

9 835

1999

Beräkna

t

9 835

2000

Beräkna

t

9 835

1. Beloppen anges i tusental kr

Anslaget finansierar i första hand särskilda, av

regeringen prioriterade, informations- och

främjandeinsatser genom de svenska

utlandsmyndigheterna. Det används även till person-

och journalistinbjudningar samt seminarier och visst

kulturutbyte. De huvudsakliga faktorer som styr

utgifterna på området är dels efterfrågan från utländska

målgrupper, dels behov av riktade evenemang och

särskilda informationsinsatser i utlandet.

En jämförelse mellan budget och utfall 1995/96 visar

att en reservation på 4,3 miljoner kronor uppkommit.

Reservationen, som finns på ett särskilt äldreanslag, är

medel som beslutats för informationssatsningar under

1995/96, men där viss del av betalningarna sker under

1997. Prognosen för anslagsbelastningen under

innevarande budgetår visar att tilldelade medel samt

reservationen på äldreanslaget kommer att utnyttjas fullt

ut för pågående och planerade insatser.

Regeringens överväganden

Resultatinformation

Regeringen har under 1995/96 och första halvåret 1997

genom de svenska utlandsmyndigheterna prioriterat

informations-, kultur- och allmänna främjandeinsatser i

Västeuropa, Nordamerika och Ostasien i enlighet med

de mål som fastställdes i regleringsbrevet.

I ett internationellt perspektiv kan konstateras att

främjandefrågorna får en allt större vikt inom många

utrikesförvaltningar som ett led i att främja respektive

lands intressen. På grund av det statsfinansiella läget är

resurserna för informations- och kulturverksamhet

genom de svenska utlandsmyndigheterna dock

begränsade. Där så är möjligt skall

samarbetsmöjligheter med nationella och lokala

arrangörer tas tillvara.

Under anslaget har särskilda medel om 1 miljon

kronor beräknats för Nämnden för Sverigefrämjande i

utlandet för att initiera eller medverka i

samarbetsprojekt inom sverigefrämjandet

.

6. Nedrustnings- och säkerhetspolitiska frågor m.m.

Omfattning/ändamål

Målsättningarna för verksamhetsområdet är att främja

information och forskning om nedrustnings- och

säkerhetspolitiska frågor samt att tillförsäkra

Utrikesdepartementet teknisk och vetenskaplig

sakkunskap vid förhandlingar om nedrustning och

rustningskontroll samt vid internationellt samarbete för

att motverka spridning av massförstörelsevapen. Inom

ramen härför lämnas stöd till:

 Stockholms internationella fredsforskningsinstitut

(SIPRI)

 Utrikespolitiska Institutet (UI)

 Försvarets forskningsanstalt (FOA)

 organisationer och stiftelser för information och

studier om global och europeisk säkerhetspolitik

och fredsfrämjande utveckling

 utredningar, seminarier, utgivande av böcker

m.m.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

92

58

58

57

58

59

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

Målsättningarna för verksamhetsområdet bedöms ha

uppfyllts väl. För anslaget D 1 Utredningar och andra

insatser på det utrikespolitiska området förutses dock ett

anslagssparande för budgetåret 1997.

Större förändringar

Verksamhetens övergripande målsättningar och

inriktning ligger fast. Några större förändringar har

därför inte skett i verksamheten jämfört med närmast

föregående budgetår.

Prioriteringar för 1998

Det är angeläget att Stockholms internationella

fredsforskningsinstitut (SIPRI) och Utrikespolitiska

Institutet i ökande utsträckning externfinansierar sin

verksamhet. Det är vidare angeläget att Försvarets

forskningsanstalt anpassar sin verksamhet till den

utveckling som skett på nedrustningsområdet genom

kemvapenkonventionens ikraftträdande och slutförandet

av förhandlingarna om fördraget om fullständigt förbud

mot kärnsprängningar. Verksamheten bör även anpassas

till möjligheten av kommande internationella

förhandlingar om ett avtal om förbud mot produktion av

klyvbart material för vapenändamål.

D 1. Utredningar och andra insatser

på det utrikespolitiska området

1995/96

Utgift

2 365

1

Reserv

a-tion

0

Därav

1996

Utgift

1 900

1997

Anslag

2 322

Utgifts

-

progno

s

1 700

1998

Förslag

2 259

1999

Beräkna

t

2 259

2000

Beräkna

t

2 259

1. Beloppen anges i tusental kr

Ändamålet med anslaget är att ge stöd till verksamhet

som främjar svensk utrikespolitik, framför allt vad

gäller nedrustnings- och säkerhetspolitik. Den utgående

reservationen från 1995/96, 2 miljoner kronor, finns på

ett särskilt äldreanslag och kommer att användas för

insatser under de närmaste två åren.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Stöd åt utredningar, seminarier, utgivande av böcker

m.m. ger en flexibel möjlighet att genom anlitande av

insatser utanför Utrikesdepartementet främja den

svenska utrikespolitiken. Seminarier m.m. som har

finansierats inom anslaget har fallit under prioriterade

områden för den svenska utrikespolitiken. Som exempel

på bidrag från detta anslag under innevarande budgetår

kan nämnas stöd för ett internationellt seminarium om

totalförbud mot antipersonella minor.

D 2 Information och studier om

säkerhetspolitik och

fredsfrämjande utveckling

1995/96

Utgift

18 471

1

Reserv

a-tion

0

Därav

1996

Utgift

7 500

1997

Anslag

9 250

Utgifts

-

progno

s

9 336

1998

Förslag

9 000

1999

Beräkna

t

9 000

2000

Beräkna

t

9 000

1. Beloppen anges i tusental kr

Regeringen beslutar, efter yttrande av en

beredningsgrupp, om fördelning av medel från anslaget

i enlighet med förordningen (1993:983) om statligt stöd

för information och studier om säkerhetspolitik och

fredsfrämjande utveckling samt de ändringar som

införts i denna genom förordning (1996:824). Bidrag

lämnas som organisationsstöd eller projektbidrag. Stödet

omfattar ämnesområdena nedrustning och

rustningskontroll, konflikthantering samt andra

säkerhetspolitiska ämnen inom ramen för ett vidgat

säkerhetspolitiskt synsätt.

Den utgående reservationen från 1995/96, 86 000

kronor, finns på ett särskilt äldreanslag och beräknas tas

i anspråk under 1997.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Stöd enligt förordningen har under budgetåret 1997

utgått till tretton organisationer och till drygt 100

projekt. Sammantaget bedöms uppställda mål ha

uppfyllts väl inom den givna budgetramen och stödet

bedöms ha haft god spridningseffekt.

Regeringen finner det väsentligt att kunskap, intresse

och engagemang för frågor som rör global och

europeisk säkerhet stimuleras. Stödet till organisationer

och stiftelser för detta ändamål fyller därför en viktig

funktion. En förutsättning för att stöd skall lämnas är att

det främjar verksamhet som är av allmänt intresse och

har stor spridningseffekt.

D 3 Bidrag till Stockholms

internationella

fredsforskningsinstitut (SIPRI)

1995/96

Utgift

32 360

1

Därav

1996

Utgift

21 600

1997

Anslag

20 571

Utgifts

-

progno

s

20 571

1998

Förslag

20 324

1999

Beräkna

t

20 730

2000

Beräkna

t

21 145

1. Beloppen anges i tusental kr

Stockholms internationella fredsforskningsinstitut har till

ändamål att i enlighet med de grunder som riksdagen

fastställt bedriva forskning i konflikt- och

samarbetsfrågor. Syftet med forskningen är att ge

bidrag till förståelsen av betingelserna för fredliga

lösningar av konflikter och för en stabil fred.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

SIPRI:s forskning åtnjuter ett högt internationellt

anseende. Genom framför allt en omfattande

publikationsverksamhet, men även genom anordnande

av seminarier m.m. har forskningsresultaten en god

spridningseffekt. SIPRI har lyckats väl i att anpassa

forskningen efter den internationella utvecklingen.

Trots ett minskat anslag har SIPRI väl uppfyllt

uppställda mål. Det är emellertid angeläget att SIPRI

fortsatt verkar för att en ökande andel av institutets

verksamhet kan finansieras från andra källor än statliga

medel.

Regeringens bedömning med anledning av revisionens

iakttagelser (budgetåret 1995/96)

Regeringen konstaterar att det vid granskningen av

SIPRI:s bokslut och redovisning för budgetåret 1995/96

inte framkommit några anmärkningar.

D 4 Forskning till stöd för

nedrustning och internationell

säkerhet

1995/96

Utgift

18 286

1

Därav

1996

Utgift

12 600

1997

Anslag

12 235

Utgifts

-

progno

s

12 235

1998

Förslag

10 262

1999

Beräkna

t

10 512

2000

Beräkna

t

10 769

1. Beloppen anges i tusental kr

Ändamålet med anslaget är att tillföra

Utrikesdepartementet teknisk och vetenskaplig

sakkunskap från Försvarets forskningsanstalt (FOA) vid

förhandlingar om nedrustning, rustningsbegränsning,

internationell säkerhet samt vid internationellt samarbete

för att motverka spridning av massförstörelsevapen.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Verksamhetens mål har uppfyllts väl. Tillgång på

teknisk och vetenskaplig expertis är en nödvändighet för

att Sverige aktivt skall kunna delta i det internationella

arbetet för nedrustning, rustningskontroll och främjande

av internationell säkerhet.

Det är angeläget att Försvarets forskningsanstalt

fortlöpande anpassar sin verksamhet till utvecklingen på

berörda områden. Under 1997 har konventionen om

förbud mot kemiska vapen trätt i kraft. Vidare har

förberedande kommissionen för upprättande av en

internationell kontrollorganisation enligt fördraget om

fullständigt förbud mot kärnsprängningar inlett sitt

arbete. Detta kräver att det stöd som Försvarets

forskningsanstalt lämnar Utrikesdepartementet på

områdena ifråga ges delvis ny inriktning. Verksamheten

bör också inriktas på möjligheten av kommande

internationella förhandlingar om ett avtal om förbud

mot produktion av klyvbart material för vapenändamål.

Medlen för programmet Europeisk säkerhet föreslås

flyttas till anslaget D 6 Forskningsverksamhet av

särskild utrikes- och säkerhetspolitisk betydelse för att

öka flexibiliteten vid användningen av medlen.

D 5 Utrikespolitiska Institutet

1995/96

Utgift

15 579

1

Därav

1996

Utgift

10 400

1997

Anslag

10 112

Utgifts

-

progno

s

10 112

1998

Förslag

10 004

1999

Beräkna

t

10 204

2000

Beräkna

t

10 408

1. Beloppen anges i tusental kr

Ändamålet med anslaget till Utrikespolitiska Institutet är

att främja intresse för internationella frågor samt att öka

kunskapen om detta ämne genom forskning och

information till allmänheten.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Utrikespolitiska Institutets information genom

publikationer, seminarier m.m. riktad till en bred

svensk allmänhet fyller en viktig funktion genom att

främja intresset och kunskapen för utrikespolitiska

frågor. Institutets forskning har tilldragit sig stort

intresse och den utgör basen för den breda

informationsverksamheten.

Institutet har trots ett minskat anslag väl uppfyllt

målsättningarna för verksamheten. Det är dock av

fortsatt stor vikt att institutet säkerställer en högre grad

av extern finansiering för att minska beroendet av

statliga medel.

Regeringens bedömning med anledning av revisionens

iakttagelser (budgetåret 1995/96)

Regeringen konstaterar att det i revisionsberättelsen

för år 1996 inte framkommit några anmärkningar.

D 6 Forskningsverksamhet av

särskild utrikes- och

säkerhetspolitisk betydelse

1995/96

Utgift

5 209

1

Reserv

a-tion

0

Därav

1996

Utgift

3 800

1997

Anslag

3 597

Utgifts

-

progno

s

3 840

1998

Förslag

5 524

1999

Beräkna

t

5 634

2000

Beräkna

t

5 747

1. Beloppen anges i tusental kr

Ändamålet med anslaget är att stödja

forskningsverksamhet av särskild utrikes- och

säkerhetspolitisk betydelse. Huvuddelen av medlen

under anslaget finansierar ett särskilt säkerhetspolitiskt

forskningsprogram vid Utrikespolitiska Institutet.

Därutöver fördelar regeringen direkt stöd åt framför allt

yngre forskare inom utrikes- och säkerhetspolitik från

detta anslag.

Den utgående reservationen från 1995/96, 243 000

kronor, som fanns på ett särskilt äldreanslag, har tagits

i anspråk under första halvåret 1997.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Bedömningen är att de medel som anslagits har främjat

målet för detta anslag. Bedömningen grundas på

redovisningar av utförd forskning från mottagarna av

stöd samt på en utvärdering som gjordes våren 1996 av

en fristående, särskilt anlitad sakkunnig.

Anslaget föreslås tillföras 1 850 000 kronor för

forskning om europeisk säkerhet (tidigare upptagna

under anslaget D 4). Samarbetet med Försvarets

forskningsanstalt kommer att fortsätta med såväl

regelbundna konsultationer som tjänsteutbyte och sär-

skilda studier. Genom överföringen av medlen ges även

möjlighet att lägga ut forskningsuppdrag på andra

uppdragstagare.

7. Övriga utrikespolitiska frågor

Omfattning/ändamål

I detta verksamhetsområde ingår anslagen för

Inspektionen för strategiska produkter (ISP) samt

Europainformation m.m. Medel för internationella

exportkontrollarrangemang finns budgetåret 1998 under

anslaget B 1 Bidrag till vissa internationella

organisationer.

UTGIFTSUTVECKLINGEN

MILJONER KRONOR (LÖPANDE PRISER)

1995/96

1996

1997

1998

1999

2000

24

17

31

24

21

21

Sammanfattande kommentarer till verksamhetsutfall

och ekonomiskt utfall

ISP

Verksamheten vid Inspektionen för strategiska

produkter (ISP) har för 1996 redovisat ett underskott

uppgående till 434 000 kronor. Orsaken till denna

utveckling kan i första hand härledas till en viss

underbudgetering för den nya myndigheten, som

inrättades den 1 februari 1996.

Europainformation

Informationsverksamheten har under andra halvåret

1996 samt första halvåret 1997 huvudsakligen inriktats

på den regeringskonferens som pågått mellan EU:s

medlemsländer. Det ekonomiska utfallet för budgetåret

1995/96 blev lägre än beräknat, dels på grund av

organisatoriska förändringar för EU-informationen, dels

på grund av att den parlamentariska EU 96-kommmittén

bedrev en omfattande informationsverksamhet om EU:s

regeringskonferens.

Större förändringar

ISP

ISP har anförtrotts uppgiften att vara nationell

myndighet för den nya kemvapenkonventionen, CWC,

som trädde i kraft den 29 april 1997. Dessa

arbetsuppgifter ställer ökade krav på myndigheten.

Europainformation

Sveriges medlemskap i EU har inneburit förändringar

för inriktningen av EU-informationen. Den allmänna

EU-informationen har placerats på riksdagen medan

regeringen bedriver en bred och saklig

informationsverksamhet om aktuella EU-händelser och

regeringens EU-politik.

Prioriteringar för 1998

ISP

För 1998 bör ett nytt datasystem för ISP prioriteras

liksom tillräckliga resurser för att kunna fullgöra de

arbetsuppgifter som medlemskapet i CWC medför.

Europainformation

Under 1998 kommer regeringen att prioritera

information om EU:s utvidgning. Information om EU:s

regeringskonferens kommer också att vara fortsatt

viktig. Riksdagen skall under våren 1998 ta ställning till

det nya Amsterdamfördraget. Även efter ett

godkännande och fram till dess att ändringarna börjar

gälla kommer det att krävas information om detta.

Materialproduktion om regeringens EU-politik på olika

sakområden skall ges högre prioritet. För att nå ut till

allmänheten krävs marknadsföringsåtgärder samt en

omfattande distribution av det material som produceras.

E 1 Inspektionen för strategiska

produkter

1995/96

Utgift

10 984

1

2

Anslag

s-

kredit

434

Därav

1996

Utgift

10 984

1997

Anslag

13 557

Utgifts

-

progno

s

13 823

1998

Förslag

15 801

1999

Beräkna

t

13 152

2000

Beräkna

t

13 513

1. Beloppen anges i tusental kr

2. Avser perioden 1996-02-01 1996-12-31

Inspektionen för strategiska produkter (ISP) inrättades

den 1 februari 1996 genom att

Krigsmaterielinspektionen inom Utrikesdepartementets

handelsavdelning ombildades till myndighet (prop.

1995/96:31, bet. 1995/96:UU3, rskr. 1995/96:93).

ISP skall sköta tillsyn och annan kontroll enligt lagen

(1992:1300) om krigsmateriel och lagen (1991:341) om

strategiska produkter. Inspektionen skall också vara

nationell myndighet enligt Sveriges åtaganden inom

ramen för icke-spridning av kemiska vapen.

Inspektionen prövar förvaltningsärenden om kontroll

över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga

produkter eller varor med dubbla användningsområden.

Inspektionen har till sitt förfogande dels

exportkontrollrådet, dels det teknisk-vetenskapliga

rådet.

Kostnaderna för verksamheten täcks av avgifter, som

redovisas mot särskild inkomsttitel på statsbudgeten.

Avgiften tas ut av de företag vars produkter omfattas av

kontrollen över krigsmateriel och andra strategiska

produkter (varor med dubbla användningsområden).

Inspektionen har varit tvungen att utnyttja 434 000

kronor av anslagskrediten under 1995/96, då

upprättandet av den nya myndigheten blev dyrare än

beräknat.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Antalet beviljade utförseltillstånd på krigsmaterielsidan

och värdet av dessa fortsatte att minska under 1996.

Under första halvåret 1997 har dock antalet beviljade

tillstånd ökat väsentligt igen. Samtidigt har flera

ansökningar om tillstånd blivit mer komplicerade och

kräver längre handläggningstid. Härtill kommer ett stort

antal tillståndsärenden gällande export av strategiska

produkter, tillstånd att tillverka och tillhandahålla

krigsmateriel m.m.

Då ISP inrättades först under budgetåret 1995/96 går

det inte att göra några jämförelser med tidigare år.

Myndigheten har dock under ett intensivt

uppbyggnadsskede på ett effektivt sätt kunnat

upprätthålla sina löpande åligganden av vilka

tillståndsgivningarna utgör myndighetens

kärnverksamhet. I samband med övergången till en

självständig myndighet har vissa problem avseende

underskott på personalsidan och brister i datasystemet

kunnat konstateras. Ett omfattande arbete förestår med

införande av ett datoriserat ärendehanteringssystem.

Under uppbyggnadstiden av den nya myndigheten

har det inte kunnat undvikas att ärendebalansen inom

några områden blivit större än normalt. Detta har dock

åtgärdats och balanserna har kunnat reduceras till ett

minimum.

Under första verksamhetsåret hade myndigheten inte

kapacitet att genomföra lika många möten med

representanter för exporterande företag som tidigare

varit brukligt. Viss eftersläpning uppstod också i

rapporteringen från dessa möten. Under första halvåret

1997 har mötesfrekvensen återgått till normal nivå.

Eftersläpningen i rapporteringen är obetydlig.

Trots de påfrestningar som uppstod i samband med

bildandet av den nya myndigheten har möten med

Exportkontrollrådet (tidigare rådgivande nämnden)

genomförts med normal frekvens.

Ökningen av anslaget för 1998 beror i första hand på

nya arbetsuppgifter för ISP, såsom ansvarig svensk

myndighet för kemvapenkonventionen, CWC. Detta

innebär bl.a. att ISP övertar ansvaret för vissa

insamlingsuppgifter som nu åvilar Kemikalie-

inspektionen, KemI. Resurser behövs också för att

myndigheten skall kunna informera om sin verksamhet.

Ett enigt konstitutionsutskott har ställt sig bakom

önskemålet att ISP förses med särskilda resurser för

insatser avseende möjligheten att förse allmänheten med

basinformation om krigsmaterielexporten .

Regeringens bedömning med anledning av revisionens

iakttagelser (budgetåret 1995/96)

RRV har den 26 mars 1997 avlämnat revisionsberättelse

för ISP avseende räkenskapsåret 1996-02-01 -- 1996-12-

31. RRV har inte haft några invändningar mot ISP:s

årsredovisning.

E 2 Europainformation m.m.

1995/96

Utgift

8 129

1

Reserv

a-tion

0

Därav

1996

Utgift

3 100

1997

Anslag

8 800

Utgifts

-

progno

s

17 500

1998

Förslag

7 800

1999

Beräkna

t

7 800

2000

Beräkna

t

7 800

1. Beloppen anges i tusental kr

Utrikesdepartementet har under flera år bedrivit en

omfattande informationsverksamhet om det europeiska

samarbetet. Under åren 1993-1995 bedrevs

informationsarbetet till stor del av Sekretariatet för

Europainformation i UD. Sekretariatet förmedlade

huvudsakligen baskunskaper om EU. I enlighet med de

bedömningar som gjordes av Utredningen om framtida

central Europainformation förlades denna verksamhet

per den 1 januari 1996 till riksdagen.

Utrikesdepartementet ansvarar sedan dess för en

saklig och bred informationsverksamhet om aktuella

EU-frågor och om regeringens EU-politik till den

svenska allmänheten. En sådan verksamhet är angelägen

ur ett demokratiskt perspektiv.

De organisatoriska förändringarna liksom det faktum

att EU 96-kommittén hade i uppgift att informera om

EU:s regeringskonferens innebar att verksamheten i

Utrikesdepartementet inte bedrevs i full skala under

1996. En reservation från 1995/96 på 12,8 miljoner

kronor finns därför på ett särskilt äldreanslag.

Reservationen är intecknad för fortsatt information om

EU:s regeringskonferens. Denna verksamhet kommer

att fortgå under 1997 och under 1998, då riksdagen

skall ta ställning till Amsterdamfördraget. Viss

information kommer också att krävas efter ett

godkännande och fram till dess att ändringarna träder i

kraft. Det beräknas ske tidigast 1998.

Regeringens överväganden

Resultatbedömning och slutsatser

Regeringen har under 1996 och första halvåret 1997

prioriterat en omfattande informationsverksamhet om

EU:s regeringskonferens. Ett nyhetsbrev har givits ut

var fjortonde dag och distribuerats i en upplaga på 45

000 exemplar. Av dessa har knappt hälften givits en

vidare spridning genom landets folkbibliotek. Över 10

000 privatpersoner prenumererar på nyhetsbrevet.

För att stimulera debatten och informera om

sakfrågorna i regeringskonferensen har sex stora

seminarier arrangerats. UD har också medverkat i ett

flertal seminarier arrangerade av andra ute i landet.

Kontinuerliga mätningar av allmänhetens kännedom om

regeringskonferensen har gjorts. Såväl nyhetsbrev som

seminarier har marknadsförts.

Under första halvåret av 1997 har en populärversion

av regeringens årsberättelse om verksamheten i EU

tryckts i 80 000 exemplar och givits en mycket bred

spridning. Annonser om skriften har införts i

rikstäckande dagspress.

För att fullfölja besparingsåtgärderna som aviserades

i den ekonomiska vårpropositionen har anslaget

minskats med 1 miljon kronor fr.o.m. år 1998.

Anslaget för 1998 är beräknat så att regeringen skall

kunna bedriva en bred och saklig

informationsverksamhet till den svenska allmänheten

om aktuella EU-frågor och sin EU-politik samt även om

Sverige som EU-land i andra EU-länder. Detta omfattar

bl.a. seminarier och hearings, materialproduktion i

olika former, en omfattande distribution samt

marknadsföring för att göra informationen lättillgänglig

för allmänheten. Även för budgetåren 1999 och 2000

har anslaget beräknats till 7,8 miljoner kronor

.

BILAGA 5.1

Sveriges samlade bidrag till FN

O= obligatoriskt bidrag

F = frivilligt bidrag

Myndighet FN-organisation Utfall 94/95 Utfall 95/96 O/F

 (18 mån.)

 Milj. kr Milj. kr

1. JUSTITIEDEPARTEMENTET

 WIPO 1,3 1,3 O

2. UTRIKESDEPARTEMENTET

 FN:s reguljära budget 100,2 89,0 O

 FN:s fredsbevarande operationer 247,6 245,0 O

 UNIDO 10,0 11,0 O

 Kemvapenkonventionen 1,2 2,7 O

 Övriga obligatoriska bidrag 0,2 0,9 O

 Fredsbevarande insatser 806,7 1 463,0 F

 Fred och återuppbyggnad 20,4 24,0 F

 Kvinnokonferensen i Peking 1,0 - F

 DHA 3,7 5,0 F

 GEF 264,0 117,6 F

 HABITAT 5,0 7,5 F

 IFAD 0,02 65,3 F

 ITC 7,5 8,0 F

 UNAIDS 10,0 20,0 F

 UNCDF 40,0 64,0 F

 UNCTAD 0,9 - F

 UNDCP 46,5 56,0 F

 UNDP 573,0 920,0 F

 UNESCO 2,0 3,0 F

 UNFPA 140,0 232,0 F

 UNHCR 219,6 497,0 F

 UNICEF 350,0 566,0 F

 UNIFEM 5,0 8,0 F

 UNRWA 96,0 275,0 F

 Världsbanken/IDA 648,7 1 372,0 F

 WFP inkl. IEFR/PRO 270,0 434,0 F

 WHO/PSA 4,0 6,0 F

 WMU 18,4 27,0 F

 Övrigt 39,4 26,1 F

 Sida FAO 100,8 39,0 F

 HABITAT 0,9 4,7 F

 IAEA 7,0 4,5 F

 ICTP 4,2 6,6 F

 ILO 19,1 20,0 F

 IMO 4,1 - F

Myndighet FN-organisation Utfall 94/95 Utfall 95/96

 (18 mån.)

 Milj. kr Milj. kr

 Sida ITC 6,2 7,7 F

 IUCN 16,4 48,3 F

 Mekong k 8,9 - F

 UNDCP 1,7 1,7 F

 UNDESD 1,1 - F

 UNDHA 31,2 42,6 F

 UNDP 119,2 297,0 F

 UNEP 5,0 10,4 F

 UNESCO 5,8 9,8 F

 UNFPA 3,0 0,5 F

 UNHCR 238,8 347,0 F

 UNICEF 538,9 469,0 F

 UNIDO 0,1 2,0 F

 UNIFEM 1,0 - F

 UNOCHA 9,0 18,5 F

 UNRISD 5,0 8,2 F

 UNRWA 24,9 19,8 F

 UNSO 5,7 0,6 F

 UNV 6,0 3,0 F

 Världsbanken/IDA 107,5 593,0 F

 WFP 65,8 85,0 F

 WHO/PSA 83,9 97,0 F

 WIPO 1,5 0,7 F

 WMU 19,6 23,7 F

 Övrigt 131,5 90,0 F

 _______ _______

 5 504,8 8 795,4

3. SOCIALDEPARTEMENTET

 WHO 32,6 67,1 O

 för rapportering om läkemedelsbiverkning 2,6 3,9

O

 _______ _____

 35,2 71,0

4. KOMMUNIKATIONSDEPARTEMENTT

 IMO 1,2 1,5 O

 OTIF 2,3 0,6 O

 IRCA 0,02 0,02 O

Luftfartsverket

 ICAO 3,2 3,3 O

Post- & Telestyrelsen

 ITU 18,6 24,6 O

 UPU 3,1 4,8 O

 SMHI 4,3 4,6 O

 _______ ______

 32,8 39,4

5. UTBILDNINGSDEPARTEMENTET

 UNESCO 33,9 33,3 O

6. JORDBRUKSDEPARTEMENTET

 FAO 29,2 28,1 O

7. ARBETSMARKNADSDEPARTEMENTET

 ILO 21,1 23,1 O

Myndighet FN-organisation Utfall 94/95 Utfall 95/96 O/F

 Milj. kr Milj. kr

8. NÄRINGSDEPARTEMENTET

 WIPO 3,6 - O

 Internat. Studiegruppen för bly och zink 0,2 -

O

 Internat. Studiegruppen för nickel 0,2 - O

 _______ ______

 4,0 -

9. MILJÖDEPARTEMENTET

 Miljöfonden 22,0 20,0 F

 Övrigt - 4,2 F

 _____ _____

 22,0 24,2

TOTALT SUMMA 5 683 9 015,

6.

BILAGA 5.2

Förteckning över Sveriges utlandsmyndigheter samt

ackrediteringar för de Stockholmsbaserade ambassadörerna

I. Beskickningar

 (sidoackrediteringar inom parentes)

 Abidjan

 (Lomé, Ouagadougou, Porto Novo)

 Addis Abeba

 (Djibouti, Asmara)

 Alger

 Amman

 Ankara

 (Baku)

 Athén

 Bagdad**)

 Bangkok

 (Rangoon, Vientiane, Phnom-Penh)

 Beirut*)

 Belgrad

 Bern

 (Vaduz)

 Bissau*)

 Bonn

 Brasilia

 Bryssel

 Budapest

 (Chisinau)

 Buenos Aires

 (Asunción, Montevideo)

 Bukarest

 Canberra

 (Wellington)

 Caracas

 (Port of Spain, Georgetown, Paramaribo)

 Colombo*)

 Damaskus

 (Beirut)

 Dar es Salaam

 Dhaka

 Dublin

 Gaborone

 (Maseru)

 Guatemala

 (San Salvador, Tegucigalpa, Belmopan)

[REDACTED_EFTERNAMN]

 Hanoi

 Harare

 Havanna

 Heliga Stolen

 (San Marino)

 Helsingfors

 Islamabad

 Jakarta

 Kairo

 (Khartoum)

 Kiev

 Kuala Lumpur

 Kuwait

 (Abu Dhabi, Doha, Manama)

 Köpenhamn

 Lagos

 (Accra)

 Lima

 (La Paz)

 Lissabon

 London

 Luanda

 (Sao Tomé)

 Lusaka

 (Lilongwe)

 Luxemburg

 Madrid

 (Andorra la Vella)

 Managua

 (San José, Panamá)

 Manila

 (Koror)

 Maputo

 (Mbabane)

 Mexico

 Moskva

 (Alma-Ata, Asjchabad, Bisjkek, Jerevan,

 Minsk, Tasjkent, Tbilisi, Dusjanbe)

 Nairobi

 (Bujumbura, Kampala, Kigali)

 New Delhi

 (Colombo, Kathmandu, Thimphu, Malé)

 Oslo

 Ottawa

 (Nassau)

 Paris

 Peking

 (Pyongyang***), Ulan Bator)

 Prag

 (Bratislava)

 Pretoria

 Rabat

 Reykjavik

 Riga

 Riyadh

 (Muscat, Sana)

 Rom

 (Tirana)

 Santafé de Bogotá

 (Quito)

 Santiago de Chile

 Sarajevo

 Seoul

 Singapore

 (Bandar Seri Bagawan)

 Sofia

 Tallinn

 Teheran

 Tel Aviv

 (Nicosia)

 Tokyo

 (Majuro, Pohnpei)

 Tunis

 Vientiane*)

 Vilnius

 Warszawa

 Washington

 Wien

 (Ljubljana)

 Windhoek

 Zagreb

II. Ambassadkansli

 Berlin

III. Delegationer

Sveriges ständiga representation vid Europeiska

Unionen (EU) i Bryssel

Sveriges ständiga representation vid Förenta nationerna

i New York

Sveriges ständiga representation vid de internationella

organisationerna i Genève

Sveriges delegation vid Organisationen för ekonomiskt

samarbete och utveckling (OECD) i Paris

Sveriges delegation vid Europarådet i Strasbourg

Sveriges ständiga delegation vid Organisationen för

säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) i Wien

IV. Karriärkonsulat

a) Generalkonsulat

 Gdansk

 Hamburg

 Hongkong (Macau)

 Istanbul

 Jerusalem

 Los Angeles

 New York

 S:t Petersburg

 Shanghai

b) Konsulat

 Mariehamn

V. Stockholmsbaserade ambassadörer

De sex sändebuden har följande ackrediteringar:

1. Bangui (Centralafrikanska Republiken), Brazza-

ville, (Folkrepubliken Kongo), Kinshasa***)

(Demokratiska Republiken Kongo), Libreville

(Gabon), Malabo (Ekvatorialguinea), Yaoundé

(Kameroun), Bissau (Guinea-Bissau), Praia (Kap

Verde), N Djamena (Tschad).

2. Banjul (Gambia), Freetown (Sierra Leone),

Monrovia (Liberia).

3. Bamako (Mali), Conakry (Republiken Guinea),

Dakar (Senegal), Niamey (Niger), Nouakchott

(Mauretanien), Tripoli (Libyen).

4. Antananarivo (Madagaskar), Mogadishu (Somalia),

Moroni (Comorerna), Port Louis (Mauritius),

Valletta (Malta), Victoria (Seychellerna).

5. Basseterre (St Christopher och Nevis), Bridgetown

(Barbados), Castries (St Lucia) Kingston (Jamaica),

Kingstown (St Vincent och Grenadinerna), Port-au-

Prince (Haiti), Roseau (Dominica), Santo Domingo

(Dominikanska Republiken), St George s

(Grenada), St John s (Antigua och Barbuda).

6. Apia (Västra Samoa), Nuku alofa (Tonga), Suva

(Fiji), Honiara (Salomonöarna), Port Moresby

(Papua Nya Guinea), Port Vila (Vanuatu).

 *) Beskickningen förestås av en chargé d affaires

 **) Beskickningen är tills vidare obemannad

 ***) Har utsänd personal

Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 5

 Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 5

38

39

Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 5

Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 5

42

43

Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 5

 Prop. 1997/98:1 Utgiftsområde 5

 44

 45