Regeringens skrivelse

1994/95:183

Redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten år 1994

Skr.

1994/95:183

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 30 mars 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Mats[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utrikesdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnas en redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten under

år 1994.

Innehållsförteckning

Skrivelse

Den svenska krigsmaterielexporten år 1994

 Förord.................................... 3

1 Lagen om krigsmateriel.................... 3

2 Krigsmaterielinspektionen................. 4

3 Regeringens riktlinjer för krigsmateriel-

 export.................................... 4

4 Rådgivande nämnden för krigsmateriel-

 exportfrågor.............................. 5

5 KMI:s teknisk-vetenskapliga råd........... 6

6 Information om vapenexportpolitiken....... 6

7 Krigsmaterielexporten år 1994............. 6

8 Internationell öppenhet om vapenöver-

 föringar.................................. 7

9 Antipersonella landminor.................. 8

Bilaga

1 Allmän bakgrund........................... 10

2 Beviljade utförseltillstånd............... 10

3 Faktiska leveranser....................... 12

4 Geografisk fördelning..................... 15

5 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete

 m.m....................................... 18

6 Militärt inriktad utbildning.............. 18

7 Redovisning av ägande i utländska rätts-

 subjekt................................... 19

8 De exporterande företagen................. 19

 Utdrag ur protokoll vid regeringssamman-

 träde den 30 mars 1995.................... 20

Den svenska krigsmaterielexporten år 1994

Förord

Den svenska tillverkningen, försäljningen och exporten av krigsmateriel

kontrolleras av statsmakterna.

 Sedan år 1985 lämnar regeringen årligen till riksdagen en redogörelse för den

svenska krigsmaterielexporten.

1 Lagen om krigsmateriel

Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300) om

krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Båda

författningarna trädde i kraft den 1 januari 1993 och ersatte lagen (1983:1034)

om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:588) om

förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. med tillhörande förordningar.

 I propositionen 1991/92:174 föreslog regeringen den nya lagstiftningen på

grundval av en genomgripande översyn av krigsmaterielexporten. Riksdagen biföll

regeringens förslag (bet. 1992/93:UU1, rskr. 1992/93:61).

 Den nya lagen bygger i allt väsentligt på den tidigare lagstiftningen liksom på

tidigare praxis. Den nya lagen innehåller emellertid förenklingar,

förtydliganden och moderniseringar av de bestämmelser som gäller för den samlade

kontrollen över tillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel.

 Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan

regeringens tillstånd. Även all försvarsindustriell utlandssamverkan förutsätter

tillstånd av regeringen. Med utlandssamverkan förstås export eller annat

tillhandahållande av krigsmateriel, upplåtelse eller överlåtelse av

tillverkningsrätter, avtal med någon om att gemensamt med denne eller för hans

räkning utveckla krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel

eller om att gemensamt tillverka krigsmateriel med någon i utlandet. Vid

prövningar av frågor om ett utlandssamarbete kan medges skall Sveriges

försvarspolitiska behov av detta samarbete beaktas. Slutligen krävs regeringens

tillstånd, med vissa undantag, för att bedriva militärt inriktad utbildning.

 Krigsmateriel indelas enligt den nya lagen i två kategorier. Vapen och

stridsammunition har förts till kategorin krigsmateriel för strid, medan icke

förstörelsebringande materiel förts till kategorin övrig krigsmateriel.

Bestämmelser om vilken materiel som innefattas i de två kategorierna finns i

krigsmaterielförordningen.

2 Krigsmaterielinspektionen

Krigsmaterielinspektionen (KMI) utövar kontroll över tillverkningen av

krigsmateriel. KMI inrättades år 1935 och finns inom Utrikesdepartementets

handelsavdelning. KMI är även regeringens beredningsorgan för ärenden som rör

export av krigsmateriel.

 Beslut i ärenden om tillstånd att föra ut krigsmateriel ur landet fattas av

regeringen. Regeringsärendena bereds av KMI i nära samråd med

Utrikesdepartementets politiska avdelning, Försvarsdepartementet och i vissa

fall Näringsdepartementet. Det statsråd som har till uppgift att föredra ärenden

om utförsel av krigsmateriel har bemyndigats att pröva ärenden som inte avser

utförsel i större omfattning eller som i övrigt inte är av större vikt.

 KMI bereder förutom tillståndsärenden också de underrättelser som tillverkare

av krigsmateriel är skyldiga att lämna regeringen senast fyra veckor innan ett

anbud lämnas eller ett avtal ingås om export eller annan utlandssamverkan om

krigsmateriel. Företagen skall vidare till KMI kvartalsvis redovisa den

marknadsföring de bedrivit utomlands. Slutligen skall de

krigsmaterielexporterande företagen rapportera om de leveranser som görs. KMI

har löpande kontakter med företagen i dessa frågor.

3 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport

Riktlinjerna understryker den vikt som vid den utrikespolitiska bedömningen av

varje utförselärende skall fästas vid respekten för mänskliga rättigheter i

mottagarlandet. Hänsyn skall alltid tas till mänskliga rättighetskriteriet även

i de fall då det är fråga om utförsel av materiel som i sig inte kan användas

för att kränka mänskliga rättigheter.

 Breddningen av krigsmaterielbegreppet åtföljdes, som tidigare har nämnts, av en

indelning av krigsmateriel i två kategorier för vilka, med hänsyn till

materielens karaktär av förstörelsebringande respektive icke

förstörelsebringande, uppställts delvis olika riktlinjer för utförsel. För

kategorin krigsmateriel för strid gäller i stort sett samma riktlinjer som

tidigare, dvs. att regeringen inte bör ge tillstånd till export till en stat

som befinner sig i väpnad konflikt med annan stat, en stat som är invecklad i

internationell konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt, en stat som

har inre väpnade oroligheter eller en stat där det förekommer omfattande och

grova kränkningar av mänskliga rättigheter.

 För utförsel av övrig krigsmateriel, som i stor utsträckning omfattar nya,

tidigare oreglerade produkter, gäller att utförseltillstånd bör beviljas till

länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med någon annan stat, som inte

har inre väpnade oroligheter eller där det inte förekommer omfattande och grova

kränkningar av mänskliga rättigheter.

 De skilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig

krigsmateriel innebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare

av övrig krigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel. Genom

utvidgningen av krigsmaterielbegreppet synliggörs och redovisas legitim export

som tidigare var oreglerad. Denna export blir nu också föremål för en politisk

prövning.

 Ett övergripande syfte med riktlinjerna är att ge en stabil och generell grund

för tillståndsprövningen. Regeringen prövar dock varje utförselärende för sig.

4 Rådgivande nämnden för krigsmaterielexportfrågor

Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av större

vikt om möjligt överlägga med Utrikesnämnden före avgörandet. Vissa

utförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning med

nämnden är påkallad. Det har ansetts önskvärt att prövningen av även andra

enskilda utförselärenden av principiell vikt ges en bredare förankring.

Riksdagen beslutade därför år 1984 på grundval av propositionen 1984/85:82 om

ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, att en rådgivande

nämnd i krigsmaterielfrågor skulle inrättas.

 Nämnden består av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund och har till

uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden höll år 1994

nio sammanträden. Den sammanträder på kallelse av krigsmaterielinspektören som

också leder överläggningarna. Vid nämndens sammanträden medverkar

Utrikesdepartementets politiska avdelning med bedömningar av mottagarländer ur

riktlinjesynpunkt samt Försvarsdepartementet med bedömningar avseende ärendenas

försvarspolitiska betydelse. Inspektören redovisar därefter samrådet för det

föredragande statsrådet.

 Alla principiellt viktiga ärenden behandlas i rådgivande nämnden vars månatliga

sammanträden ger ledamöterna en fortlöpande insyn i regeringens handläggning av

krigsmaterielexportärendena. Enhällighet eftersträvas vid bedömningen av

utförselärendena i nämnden. Regeringen fäster stor vikt vid nämndens

rekommendationer. Har nämnden avstyrkt en utförselansökan eller annan förfrågan

blir detta som regel också regeringens beslut. Har nämnden tillstyrkt, vägs

detta in i den fortsatta beredningen. Det är regeringen som, efter en

totalbedömning av alla för ärendet betydelsfulla omständigheter bär ansvaret för

beslut i krigsmaterielärenden. Totalbedömningen görs med utgångspunkt från de

grundläggande riktlinjerna och i en restriktiv anda.

 Rådgivande nämnden ersätter inte Utrikesnämnden i sådana ärenden som regeringen

enligt regeringsformen skall överlägga med Utrikesnämnden om.

5 KMI:s teknisk-vetenskapliga råd

För att bistå krigsmaterielinspektören med beredningen av ärenden som rör

klassificering av krigsmateriel inrättades år 1984 ett särskilt

teknisk-vetenskapligt råd med företrädare för institutioner med överblick över

teknologins tillämpning på civila respektive militära områden. Under år 1994

höll rådet tre sammanträden.

6 Information om vapenexportpolitiken

KMI:s handbok är till ledning för dem som inom försvarsindustrin och vid

statliga myndigheter har befattning med ärenden som rör tillverkning och

utförsel av krigsmateriel. Handboken redovisar gällande lagstiftning, regelverk

och handläggningsordning för tillståndsärenden.

 I en informationsskrift (Sveriges vapenexportpolitik, UD informerar 1993:4)

behandlas vapenexportens roll i den svenska säkerhetspolitiken, den svenska

försvarsindustrin, riktlinjerna för utförsel av krigsmateriel samt det

internationella samarbetet för att reglera vapenexporten. Skriften ges också ut

på engelska, franska, tyska och spanska i syfte att främja kunskapen i andra

länder om den svenska politiken på detta område.

7 Krigsmaterielexporten år 1994

Regeringen har varje år sedan 1985 lämnat riksdagen en skrivelse med redogörelse

för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom förses riksdagen med en samlad

information om krigsmaterielexporten, samtidigt som underlag ges för en bredare

allmän debatt. På grundval av redovisning från de krigsmaterielproducerande

företagen har KMI utarbetat en redogörelse för år 1994 (bilaga).

 I regeringens skrivelse 1993/94:237 med redogörelse för de svenska

exportleveranserna för år 1993 framgick att värdet av den nya, utvidgade

klassificeringen innebar en statistisk ökning av den svenska exporten med drygt

1 miljard kronor. Jämfört med bestämmelserna i den tidigare lagen minskade dock

den jämförbara exporten med 33 procent från år 1992 till 1993.

 Utförseln av krigsmateriel under år 1994 ökade med 11,1 procent eller från 2

863 miljoner kronor år 1993 till 3 181 miljoner kronor år 1994. Exporten av

krigsmateriel för strid ökade med 10,8 procent eller från 1 216 miljoner kronor

år 1993 till 1 347 miljoner kronor år 1994. För övrig krigsmateriel uppgick

uppgången i exporten till 11,4 procent motsvarande en ökning från 1 647 miljoner

kronor år 1993 till 1 834 miljoner kronor under år 1994. Räknat i fasta priser

steg exporten med 7,5 procent år 1994 jämfört med år 1993. För krigsmateriel för

strid och för övrig krigsmateriel var motsvarande tal en uppgång med 7,3 resp.

7,6 procent. En enskild affär med Singapore svarade för hela 18,3 procent av den

totala krigsmaterielexporten.

 Regeringen har under år 1994 beviljat utförseltillstånd för försäljning av

krigsmateriel till ett värde av 4 589 miljoner kronor, varav 2 072 miljoner

kronor avser krigsmateriel för strid och 2 517 miljoner kronor övrig

krigsmateriel. Värdet av beviljade tillstånd minskade med 24,8 procent år 1994

jämfört med år 1993. För krigsmateriel för strid uppgick motsvarande värde till

2 072 miljoner kronor år 1994, vilket representerar en ökning med 6,7 procent.

För övrig krigsmateriel uppgick värdet av beviljade uförseltillstånd till 2 517

miljoner kronor, vilket motsvarar en nedgång med 39,5 procent jämfört med år

1993. Räknat i fasta priser minskade värdet av beviljade tillstånd år 1994 med

27 procent. För krigsmateriel för strid steg motsvarande värde med 3 procent,

medan för övrig krigsmateriel noterades en nedgång med 41 procent.

8 Internationell öppenhet om vapenöverföringar

Förenta Nationernas generalförsamling antog i december 1991 en resolution som

anmodar medlemsländerna att till ett register över konventionella vapen redovisa

såväl sin import som sin export av tyngre konventionella vapen. Enligt vissa

definitioner skall handeln med följande sju vapenkategorier rapporteras:

stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovt artilleri, stridsflygplan,

attackhelikoptrar, stridsfartyg och robotar/robotlavetter.

 Genom redovisningen torde öppenheten i fråga om internationella

vapenöverföringar komma att öka i väsentlig grad. I samråd med försvarets

myndigheter sammanställer Krigsmaterielinspektionen aktuella uppgifter som i

enlighet med den ovannämnda resolutionen överlämnas till FN.

 För FN-registrets andra år, 1993, lämnade 86 av FN:s då 184 medlemsländer

(jämte observatörslandet Schweiz) uppgifter om sin export och import av de sju

kategorierna tyngre vapen.

 Det framgår av statistiken att Sverige i endast obetydlig omfattning deltar i

världshandeln med aktuella tyngre vapensystem.

Förenta Nationernas register över konventionella vapen år 1993.

(Uppgifter för 1994 föreligger hösten 1995)

__________________________________________________________

 Antal Varav Sverige

 registrerade ______________

 vapenöverföringar Export Import

 kalenderåret 1993

Stridsvagnar 2 921 0 0

Pansrade stridsfordon 2 060 39[1] 24[2]

Grovt artilleri 386 0 0

Stridsflygplan 351 0 0

Attackhelikoptrar 117 0 0

Stridsfartyg 31 0 0

Missiler/lavetter 4 506 0 0

_________________________________________________________

Sverige verkar på olika sätt för ökad rapportering till FN-registret och för

större öppenhet om vapentransfereringar. I Europeiska organisationens för

säkerhet och samarbete (OSSE) säkerhetsforum har de deltagande 53 länderna enats

om att iaktta vissa principer vid vapentransfereringar, bl.a. att årligen lämna

uppgifter till registret. Samråd om rapporteringen till FN-registret förutses

fr.o.m. i år att ske med övriga medlemmar av EU.

 Som ett led i vår strävan efter ökad öppenhet på detta område har sedan 1990

regeringens redogörelse till riksdagen över krigsmaterielexporten överlämnats

till FN i engelsk översättning. Få andra länder torde redovisa sin vapenexport

med motsvarande öppenhet och detaljeringsgrad.

9 Antipersonella landminor

Sverige har under 1994 innehaft ordförandeskapet för förberedelsearbetet inför

den planerade översynskonferensen hösten 1995 avseende 1980 års konvention om

särskilt inhumana vapen. Inom ramen för detta arbete föreslog Sverige i augusti

1994 att i landmineprotokollet under konventionen införa regler om ett

totalförbud för antipersonella landminor. Sverige har inte exporterat några

minor av denna typ sedan slutet av 1970-talet. Den sista utförseln skedde till

ett annat västeuropeiskt land.

I FN:s generalförsamling stod Sverige som medförslagsställare till en resolution

i vilken bl.a. vissa staters ensidiga moratorier för export av antipersonella

landminor välkomnades, och övriga stater uppmanades att snarast deklarera sådana

moratorier.

 **Fotnot**

 [1]Utförsel av 13 pansarkarossbilar modell kp 42

 till vardera Estland, Lettland och Litauen som

 gåva under det s.k. suveränitetsstödet till dessa

 länder.

 [2]Införsel från Tyskland av 9 splitterskyddade

 trupptransportfordon MT-LB som tidigare tillhört

 DDR och import av 15 hjulgående

 pansarskyttefordon SISU från Finland för

 FN-tjänst.

Svensk krigsmaterielexport år 1994

1 Allmän bakgrund

Krigsmaterielinspektionen (KMI) följer kontinuerligt marknadsföringen och

exporten av krigsmateriel från Sverige. De företag som har tillstånd att bedriva

verksamhet på krigsmaterielområdet - för närvarande omkring 185 företag, varav

ca 35 är aktiva - är skyldiga att lämna redovisningar i olika hänseenden till

KMI. Dessa redovisningar, tillsammans med uppgifter som inspektionen tar fram på

annat sätt, analyseras och bearbetas inom KMI. I propositionen 1984/85:82 om

ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen

sin avsikt att varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigs-

materielexporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmateriel-

exporten år 1994.

2 Beviljade utförseltillstånd

Antalet inkomna utförselärenden har under de senaste åren varierat mellan 1500

och 2300. Den övervägande delen av dessa tillstånd har gällt utförsel av andra

anledningar än försäljning, såsom utförsel före eller efter reparation, för

demonstration eller för prov. Under år 1993, som var det första år under vilket

den nya krigsmateriellagen tillämpades, inkom inledningsvis ett betydande antal

ansökningar om utförseltillstånd för försäljning avseende övrig krigsmateriel

vilken tidigare inte var tillståndspliktig. Många av dessa tillstånd avser

leveranser under flera kalenderår.

 Beslut om utförseltillstånd fattas av regeringen. I ärenden som inte avser

utförsel i större omfattning eller i övrigt inte är av större vikt får det

statsråd som har till uppgift att föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel

pröva frågan om tillstånd. Som framgår av tabell 1 fattades år 1994

regeringsbeslut i utförselärenden som sammantaget motsvarar 96 % av det totala

värdet av givna tillstånd.

 Tabell 1. Beviljade utförseltillstånd för försäljning under åren 1987-1994

jämte antalet regeringsbeslut och dessas värde av det sammanlagda värdet av

givna tillstånd.

____________________________________________________

År Värde Härav regeringsbeslut

 mkr i ___________________________

 löpande priser mkr % av värdetAntal

_____________________________________________________

1987 5 383 5 320 99 285

1988 6 405 6 333 99 380

1989 7 247 7 100 98 312

1990 2 980 2 912 98 328

1991 2 559 2 511 98 350

1992 3 360 3 287 98 241

1993 6 105 5 916 97 368

1994 4 589 4 415 96 260

Av tabell 2 nedan framgår det sammantagna värdet av beviljade utförseltillstånd

beräknat i fasta priser.

Tabell 2. Beviljade utförseltillstånd för försäljning åren 1987-1994 i löpande

priser och i 1968 års prisnivå[1] jämte den procentuella volymändringen.

____________________________________________________

År Värde i löpandeVärde i fasta Ändring i fasta

 priser priser priser i % jäm-

 mkr mkr fört med före-

 gående år

____________________________________________________

1987 5 383 1 194 + 22

1988 6 405 1 366 + 14

1989 7 247 1 455 + 6

1990 2 980 578 - 60

1991 2 559 478 - 17

1992 3 360 628 + 31

 Summa KS ÖK Summa KS ÖK Summa KS ÖK

1993 6 1051 9424 162 1 030 328 702 - - -

1994 4 5892 0722 517 749 338 411 -27 +3-41

 (-24,8%) (+6,7%)(-39,5%)

____________________________________________________

3 Faktiska leveranser

KMI:s utförselstatistik grundar sig på uppgifter om värdet av levererad materiel

som redovisas av exportföretagen.

 Tabell 3 visar värdet av svensk krigsmaterielexport under den senaste

tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1968 års prisnivå. Av tabellen

framgår även krigsmaterielens andel av Sveriges totala varuexport.

 Under år 1994 utfördes krigsmateriel för strid till ett värde av

1 347 miljoner kronor och övrig krigsmateriel för 1 834 miljoner kronor, dvs.

tillsammans 3 181 miljoner kronor. Jämfört med år 1993 ökade exporten av

krigsmateriel under år 1994 med 11,1 %. För krigsmateriel för strid uppgick

motsvarande tal till

+ 10,8 % och för övrig krigsmateriel till + 11,4 %.

Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren 1985-1994 i löpande

priser och 1968 års prisnivå[2], m.m.

____________________________________________________

År Sveriges Krigsmaterielexport

 totala ____________________________________

 varuexportlöpande andel avfasta ändring

 (löp.priser)priser varuexp.priseri fasta

 priser

 mkr mkr % mkr %

_____________________________________________________

1985 259 985 2 137 0,82 511 -7,8

1986 265 100 3 243 1,22 746 +46,0

1987 281 433 4 427 1,57 981 +31,5

1988 304 782 6 155 2,02 1 313 +34,0

1989 332 580 6 005 1,81 1 206 -8,1

1990 339 850 3 327 0,98 645 -46,5

1991 332 779 2 705 0,81 505 -21,7

1992 326 031 2 753 0,84 514 +1,8

 Summa KS ÖK

1993 388 290[3]2 8631 2161 6470.74 483 -

Jämförelsevärde 19931 850 0.47 313 -33

1994 471 217[4]3 1811 3471 8340,68 519 +7,5

 (+11,1%) (+10,8%) (+11,4%)

____________________________________________________

Krigsmaterielexporten utgjorde år 1993 ca 0,74 % av Sveriges totala varuexport.

Motsvarande andelar för krigsmateriel för strid utgjorde 0,31 % och för övrig

krigsmateriel 0,42 %. Denna andel sjönk under år 1994 till ca 0,68 %, varav 0,29

% utgjorde krigsmateriel för strid och 0,39 % övrig krigsmateriel.

 Den här redovisade utförselstatistiken, baserad på företagens

leveransdeklarationer till KMI, är den enda som på ett korrekt sätt anknyter

till krigsmateriellagstiftningen. I den allmänna utrikeshandelstatistiken, som

grundas på tullmyndigheternas uppgifter till Statistiska centralbyrån, särskiljs

inte krigsmateriel från civila produkter annat än på några snävt avgränsade

områden.

 Förändringar från ett år till ett annat ger inte underlag för några mer

långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. En avsevärd minskning av

exporten, såväl nominellt som i fasta priser, inträffade emellertid under åren

1990-93, med en mindre uppgång under 1994.

 En jämförelse av tabellerna 1, 2 och 3 ovan visar, att det sammantagna värdet

av beviljade utförseltillstånd under ett år kan skilja sig avsevärt från värdet

av faktiska leveranser under samma år. Detta beror på att givna

utförseltillstånd ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår,

liksom på att tillstånd i några fall ej utnyttjas helt. Den minskning av

beviljade utförseltillstånd som registrerats för år 1994 torde i linje med detta

förhållande återspeglas i kommande års utförselstatistik.

 **Fotnot**

 [1]Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex

 för verkstadsprodukter använts.

 [2]Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex

 för verkstadsprodukter använts.

 [3]Uppgiften om Sveriges totala varuexport för år

 1993 har i årets sammanställning korrigerats

 jämfört med motsvarande uppgift i regeringens

 skrivelse 1993/94:237 om krigsmaterielexporten år

 1993. Korrigeringen innebär ingen ändring av

 uppgiften om krigsmaterielexportens andel härav.

 [4]Preliminär uppgift för varuexporten under år

 1994.

Tabell 4. Värdet av svensk krigsmaterielexport i miljoner kronor 1993-1994

fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden

______________________________________________________

 1994 1993

Krigsmateriel för strid

KS1 Finkalibriga eldrörsvapen 0 0

KS2 Kanoner, pansarvärnsvapen 61 53

KS3 Ammunition 129 126

KS4 Robotar, raketer, torpeder, bomber 382 399

KS5 Eldledningsutrustning 119 535

KS6 ABC-stridsmedel 0 0

KS7 Krut och sprängämnen 76 74

KS8 Krigsfartyg 581 29

KS9 Stridsflygplan 0 0

KS10 Stridsfordon 0 0

KS11 Riktade energivapen 0 0

 ______________

 SUMMA 1 347 1 216

Övrig krigsmateriel

ÖK21 Finkalibriga, eldrörsvapen,

 delar m.m 1 1

ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen

 delar m.m. 69 97

ÖK23 Övningsammunition m.m. 157 161

ÖK24 Övningsraketer, röjningsutrustning

 m.m. 52 81

ÖK25 Spanings- och mätutrustning m.m 680 457

ÖK26 Skyddsmateriel m.m. 8 0

ÖK27 Krut- och sprängämneskomponenter 1 0

ÖK28 Fartyg för bevakning m.m. 27 88

ÖK29 Flygplan utformade för militärt

 bruk m.m. 151 137

ÖK30 Fordon utformade för militärt

 bruk m.m. 328 506

ÖK31 Riktade energivapen 0 0

ÖK32 Fortifikationer 0 0

ÖK33 Elektronisk utrustning för militärt

 bruk 33 14

ÖK34 Fotografisk och elektrooptisk

 utrustning 5 2

ÖK35 Övningsmedel 245 92

ÖK36 Tillverkningsutrustning 69 10

ÖK37 Programvara 7 0

 _______________

 SUMMA 1 834 1 647

Till den redovisning av exporten 1994 som framgår av tabell 4 kan följande

kommentarer göras beträffande vissa produktområden.

Inom grupperna ÖK21, KS2, ÖK22, KS3 och ÖK23 har utförseln till ca 50 % av

värdet avsett pansarvärnsvapen med ammunition och återstoden luftvärnskanoner

med ammunition i första hand för fartygsbeväpning.

 Inom grupperna KS4 och ÖK24 har över 80 % avsett pansarvärns- och

luftvärnsrobotsystem.

 Inom grupperna KS5 och ÖK25 har utförseln varit fördelad med 50 % på sikten för

robotar och eldledningsystem för fartyg och med 50 % på spaningssystem och

komponenter. En stor del av de senare produkterna utgjorde före år 1993 ej

krigsmateriel.

 Inom gruppen ÖK30 utgjordes utförseln huvudsakligen av fordon som före år 1993

ej klassificerades som krigsmateriel.

4 Geografisk fördelning

Den i föregående tabell redovisade totala omfattningen av krigsmaterielexporten

och dess uppdelning på olika huvudområden kompletteras i följande

sammanställningar av en redovisning av exportens fördelning på dels skilda

regioner, dels skilda länder.

 Den regionala sammanställningen ger vid handen att Norden och övriga

Västeuropas andel av den svenska krigsmaterielexporten visat en ökande tendens.

Västeuropa mottog år 1994 ca 42 % av den svenska krigmaterielexporten.

Tabell 5. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av värdet

under åren 1990-1994

_______________________________________________________________

 199019911992 1993 1994

_______________________________________________________________

 Summa KS ÖK Summa KS ÖK

Norden 27 46 45 35 34 36 18 10 24

Övriga

Västeuropa 25 35 23 31 44 21 24 23 25

Central- och

Östeuropa 0 0 0 0 0 0 0 0 0

Nordamerika 8 12 9 9 6 11 13 13 12

Latinamerika 1 0 1 1 3 0 1 1 1

Australien och

Nya Zeeland 1 0 17 9 12 7 6 2 9

Asien 37 6 5 14 0 24 38 51 28

Afrika 1 0 0 0 0 1 1 1 1

______________________________________________________________

Antal länder 33 36 40 44 46

I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I

tabell 6 har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel har

överstigit 1 miljon kronor under något av åren 1992-1994. Under 1994 omfattade

svenska tillverkares krigsmaterielexport leveranser till 46 länder. Till 14 av

dessa understeg exportvärdet 1 miljon kronor. Tillstånd har vidare meddelats

utförsel av jakt- och sportskyttemateriel till 22 länder, nämligen: Amerikas

Förenta Stater, Australien, Belgien, Canada, Danmark, Estland, Etiopien,

Finland, Frankrike, Irland, Italien, Japan, Nederländerna, Norge, Nya Zeeland,

Polen Schweiz, Spanien, Storbritannien,Tanzania, Förbundsrepubliken Tyskland och

Österrike.

 Sammanfattningsvis kan konstateras att exportmönstret har förskjutits så att

OECD-länderna, dvs. i huvudsak Norden, övriga Västeuropa, Nordamerika och

Australien, kommit att utgöra de helt dominerande mottagarna av svensk

krigsmateriel, under år 1994 motsvarande ca 61 % av utförseln. Asiens andel av

exporten ökade samtidigt kraftigt från 14 % år 1993 till 38 % år 1994.

Tabell 6. Exporten av krigsmateriel i miljoner kronor år 1992-1994 fördelad på

länder

________________________________________________________________

 1994 1993 1992[5]

________________________________________________________________

 KS ÖK Summa KS ÖK Summa

________________________________________________________________

Amerikas Förenta

Stater 94,5 134,1 228,6 37,9 114,2 152,1 169,6

Australien 23,0 165,8 188,8 143,1 117,8 260,9 473,4

Bahrain - 3,0 3,0 - 3,1 3,1 -

Belgien 38,6 4,3 42,9 160,2 5,4 165,5 94,4

Brasilien 6,8 4,8 11,6 23,3 4,4 27,6 9,6

Canada 87,6 77,2 164,8 37,9 63,7 101,6 67,0

Danmark 11,5 45,7 57,2 32,9 71,2 104,1 123,2

Finland 2,8 58,3 61,1 52,0 111,8 163,8 523,5

Frankrike 0,6 42,6 43,2 1,6 24,6 26,2 11,1

Förenade

Arabemiraten - 15,5 15,5 - 0,2 0,2 -

Indien - 158,4 158,4 - 42,2 42,2 6,1

Indonesien 11,7 0,8 12,5 - 0,6 0,6 4,0

Irland - 0,5 0,5 - 2,7 2,7 0,1

Italien 1,6 2,6 4,2 9,9 5,1 15,1 7,8

Japan - 18,7 18,7 0,4 15,3 15,7 26,4

Kina - - - - 4,2 4,2 -

Republiken Korea - 5,4 5,4 - 1,7 1,7 -

Kuwait - 8,0 8,0 - 31,9 31,9 -

Malaysia 33,3 90,5 123,8 - 48,1 48,1 64,9

Mexico - 2,0 2,0 - 1,5 1,5 0,1

Nederländerna 1,3 12,0 13,3 0,1 32,7 32,8 132,9

Norge 113,5 349,0 462,5 334,9 409,3 744,3 589,5

Nya Zeeland 0,0 6,7 6,7 - 0,6 0,6 0,1

Oman - 2,2 2,2 - 1,7 1,7 -

Pakistan 57,1 0,9 58,0 - 28,8 28,2 2,8

Ryssland - - - - 3,5 3,5 -

Schweiz 40,0 15,0 55,1 67,4 70,0 137,5 9.0

Singapore 580,6 155,2 735,8 3,7 139,1 142,8 21,4

Spanien 0,0 2,5 2,5 - 3,9 3,9 2,4

Storbritannien 2,1 226,1 228,2 6,8 116,9 123,7 51,3

Thailand - 53,8 53,8 - 75,6 75,6 0,1

Tunisien 8,9 11,0 19,9 - 9,6 9,6 11,9

Turkiet - - - 0,1 - 0,1 1,9

Förbundsrepubliken

Tyskland 4,5 72,2 76,7 51,9 48,5 100,4 37,9

Uruguay - 2,0 2,0 8,6 - 8,6 11.0

Österrike 226,9 84,7 311,6 243,4 35,2 278,5 299,7

Övriga länder - 1,66 1,6 0,37 1,58 1,8 2,29

Förenta Nationerna10 - 0,7 0,7 - - --

_____________________________________________________________

Summa 1 347 1 834 3 181 1 216 1 647 2 863 2 755

5 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m.

Under år 1994 har fem tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt utom

riket. De har avsett tillverkning i Canada, Malaysia, Norge (två tillstånd) och

Storbritannien. Fem samarbetsavtal har granskats och godkänts avseende gemensam

utveckling eller produktion med följande länder, nämligen Amerikas Förenta

Stater, Frankrike, Indien och Storbritannien (två tillstånd).

 Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete med

utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som gäller

för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel medför

en långsiktigare bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfattning, deras

utsträckning i tiden, reexportklausuler, m.m. granskas därvid i detalj.

 Regeringen har med stöd av krigsmateriellagen föreskrivit en skyldighet för den

som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel till någon i utlandet

eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet att årligen redovisa

huruvida avtalen fortfarande är i kraft, om tillverkning eller annat samarbete

enligt sådant avtal alltjämt förekommer samt hur samarbetet bedrivs.

 För år 1994 gäller att 16 företag redovisat sammanlagt 162 gällande

licensupplåtelser och samarbetsavtal i 23 länder.

6 Militärt inriktad utbildning

Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt

krigsmateriellagen inte, med vissa undantag, bedrivas inom eller utom landet

utan regeringens tillstånd.

 Under år 1994 har inget sådant tillstånd lämnats.

5 Avser utförsel av krigsmateriel enligt då gällande krigsmaterielförteckning.

6 Andorra, Argentina, Bangladesh, Estland, Grekland, Island Mauritius, Namibia,

Nya Kaledonien, Polen, Saudiarabien och Ungern.

7 Polen.

8 Andorra, Botswana, Ghana, Island,Portugal, Saudiarabien och Ungern.

9 Andorra, Argentina, Grekland, Hongkong, Island, Mauritius, Namibia, Nepal,

Portugal, Tjeckoslovakien, Ungern och Venezuela.

10Ny mottagare.

7 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt

Enligt krigsmateriellagen skall företag som har tillstånd att tillverka eller

tillhandahålla krigsmateriel årligen redovisa uppgifter om ägande i utländska

rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning, marknadsföring eller

försäljning av krigsmateriel.

 För år 1994 gäller att sex företag redovisat ägande i 22 utländska rättssubjekt

i 12 länder.

8 De exporterande företagen

186 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel varav ca 35 exporterade

sådan materiel under år 1994.

 Det främsta exportföretaget under år 1994 var Bofors AB som svarade för ca 779

miljoner kronor, eller 24,5 % av krigsmaterielexporten. Bofors AB är sedan

februari 1992 ett helägt dotterbolag till Celsius Industrier AB. Härutöver

exporterade sex företag för mer än 100 miljoner kronor, nämligen CelsiusTech

Systems AB,[REDACTED_EFTERNAMN] Microwave Systems AB[11], Hägglunds Vehicle AB,

Karlskronavarvet AB, Saab Training Systems AB och Scania CV AB.

 Fem företag, nämligen Bofors Explosives AB, Kockums Submarine AB, Norma

Precision AB, Saab Instruments AB och Volvo Aero AB, exporterade vardera för

mellan 50 och 100 miljoner kronor.

 Åtta företag exporterade för mellan 10 och 50 miljoner kronor. Dessa var

Bofors Carl Gustaf AB, Bofors LIAB AB, Bofors Underwater Systems AB, CelsiusTech

Electronics AB, FFV Aerotech AB, FMV, Saab Missiles AB och Saab-Scania AB.

 Övriga företag med en export överstigande 1 miljon kronor var Bofors SA Marine

AB,[REDACTED_EFTERNAMN] Components AB, Flodins Filter AB och Åkers Krutburk Protection AB.

 Tillsammans svarade dessa 24 företag för nästan 100 % av den svenska

krigsmaterielexporten under år 1994.

 **Fotnot**

 [11]F.d.[REDACTED_EFTERNAMN] Radar Electronics AB.

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 30 mars 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Hjelm-Wallén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelse 1994/95:183 Redogörelse för den svenska

krigsmaterielexporten år 1994.