Regeringens proposition

1995/96:56

Ändringar i lagen om folkbokföringsregister, m.m.

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 12 oktober 1995

Ingvar[REDACTED_EFTERNAMN]

 Jan[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Finansdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att skattemyndigheten i länet skall få ha

terminalåtkomst till de lokala folkbokföringsregister som förs inom myndighetens

verksamhetsområde.

 Vidare föreslås vissa ändringar i skatteregisterlagen (1980:343). Uppgift om

beslut om skuldsanering och om att en person ålagts betalningsansvar i egenskap

av företrädare för en juridisk person skall få registreras i det centrala

skatteregistret. Ett förtydligande av 10 § skatteregisterlagen föreslås så att

det klart framgår att åtkomst även får finnas till uppgifter som avser tidigare

beskattningsår. Slutligen föreslås att samtliga skattemyndigheter skall få ha

åtkomst till de uppgifter om näringsverksamhet som näringsidkare skall lämna i

självdeklarationen och uppgift om att revision pågår eller planeras.

 I propositionen föreslås vidare att skattemyndigheten och kronofog-

demyndigheten skall få möjlighet att ta del av hemliga telefonnummer och

adresser i likhet med vad som gällde före bolagiseringen av Televerket och

Posten.

 Slutligen föreslås vissa ändringar i utsökningsregisterlagen (1986:617),

sekretesslagen (1980:100) och lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning av

skatter och avgifter.

 De nya bestämmelserna föreslås träda i kraft den 1 januari 1996.

 1

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut ................................................4

2 Lagtext

........................................................................5

 2.1Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om

 folkbokföringsregister ...............................................5

 2.2Förslag till lag om ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343)..............................................................6

 2.3Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1915) om ändring

 i skatteregisterlagen (1980:343) ....................................8

 2.4Förslag till lag om ändring i telelagen (1993:597)..............11

 2.5Förslag till lag om ändring i postlagen (1993:1684) ...........12

 2.6Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen

 (1986:617) .............................................................13

 2.7Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) ......14

 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (1985:146) om avräkning

 vid återbetalning av skatter och avgifter .........................15

3 Ärendet och dess beredning .............................................16

4 Utökad terminalåtkomst till de lokala folkbokförings-

 regi-

stren......................................................................17

5 Skatteregistret ..............................................................

19

 5.1Registrering av skuldsanering m.m. i det centrala

 skatteregistret ..........................................................

19

 5.2Terminalåtkomst till det centrala skatteregistret ................20

 5.3Terminalåtkomst till uppgifter om näringsverksamhet

 samt planerade och pågående revisioner .........................22

6 Tillgång till uppgifter om telefonnummer och adresser ............24

7 Utsökningsregistren ........................................................29

8 Ekonomiska konsekvenser ................................................30

9 Författningskommentar ....................................................30

 9.1Förslaget till ändring i lagen (1990:1536) om

 folkbokföringsregister ................................................30

 9.2Förslaget till ändring i skatteregisterlagen

 (1980:343)..............................................................30

 9.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1915) om

 ändring i skatteregisterlagen (1980:343) ..........................31

 9.4Förslaget till lag om ändring i telelagen (1993:597) ............31

 9.5Förslaget till lag om ändring i postlagen (1993:1684) .........32

 9.6Förslaget till lag om ändring i utsökningsregisterlagen

 (1986:617) .............................................................33

 9.7Förslaget till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100) .....33

 9.8Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:146) om avräk-

 ning vid återbetalning av skatter och avgifter ....................33

Bilaga 1 Lagrådsremissens lagförslag.... ................................34

Bilaga 2 Lagrådets yttrande ................................................45

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12

oktober 1995 ..................................................................

46

 2

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen antar regeringens förslag till

 1. lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister,

 2. lag om ändring i skatteregisterlagen (1980:343),

 3. lag om ändring i lagen (1994:1915) om ändring i

 skatteregisterlagen (1980:343),

 4. lag om ändring i telelagen (1993:597),

 5. lag om ändring i postlagen (1993:1684),

 6. lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617),

 7. lag om ändring i sekretesslagen (1980:100),

 8. lag om ändring i lagen (1985:146) om avräkning vid återbetalning

 av skatter och avgifter.

 3

2 Lagtext

Regeringen har följande förslag till lagtext.

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister

 Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister skall

ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 §

-------------------------------------------------------

 Inom en skattemyndighet Inom en skattemyndighet

får terminalåtkomst till ett får terminalåtkomst finnas

lokalt folkbokföringsregis- till de lokala

ter endast finnas hos det folkbokföringsregister som

lokala skattekontor för vars förs inom myndighetens

verksamhetsområde registret verksamhetsområde.

förs.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 5

2.2 Förslag till ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 10 § skatteregisterlagen (1980:343)1 skall ha

följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 10 §2

-------------------------------------------------------

 Terminalåtkomst till Terminalåtkomst till

uppgifter i det centrala uppgifter i det centrala

skatteregistret får finnas skatteregistret får finnas

endast för de ändamål som endast för de ändamål som

anges i 1 § och i den anges i 1 § och i den

utsträckning i övrigt som utsträckning i övrigt som

anges i andra-sjätte anges i andra-femte

styckena. styckena.

 Skattemyndigheten i länet Skattemyndigheten i länet

får ha terminalåtkomst till får ha terminalåtkomst till

uppgifter som avses i 5 och uppgifter som avses i 5

6 §§, 7 § 1-6, 8, 9, 13, 15, och 6 §§, 7 § 1-6, 7, dock

17 och 22 samt de uppgifter endast i fråga om uppgifter

därutöver som behövs för ut- som skall lämnas enligt 2

färdande av skattsedel och kap. 19 § lagen (1990:325)

dubblettskattsedel. om självdeklaration och

 kontrolluppgifter, 8, 9,

 13 15, 17 och 22 samt de

 uppgifter därutöver som

 behövs för utfärdande av

 skattsedel och dubb-

 lettskattsedel.

 Skattemyndigheten får ha

 terminalåtkomst också till

 övriga uppgifter som avses

 i 7 § om de, för pågående

 Skattemyndigheten får eller annat beskattningsår,

vidare ha terminalåtkomst hänför sig till länet eller

till uppgifter som avses i avser skattskyldig som be-

7 § 7, 10-12, 14, 16, 18, skattas i länet.

20, 21, 23 och 24 och som

hänför sig till länet eller

gäller skattskyldig som

beskattas i länet.

 Riksskatteverket får ha

terminalåtkomst till

uppgifter som avses i 5 och Riksskatteverket får ha

6 §§ samt 7 § 1-18, 20-24. terminalåtkomst till

 uppgifter som avses i 5-7

 §§.

 Kronofogdemyndighet får ha terminalåtkomst till uppgifter enligt 5 och 6 §§

samt 7 § 1, 3 och 4. Kronofogdemyndighet i det län där ett mål är registrerat

för exekutiva åtgärder får vidare ha sådan terminalåtkomst i fråga om uppgifter

enligt 7 § 7, 8, 12 och 13. Terminalåtkomsten får avse den som är registrerad

som gäldenär hos kronofogdemyndighet eller

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Senaste lydelse 1994:1905.

 6

make till gäldenären eller annan som sambeskattas med gäldenären. I fråga om

uppgifter enligt 7 § 1 får terminalåtkomsten avse också den som är delägare i

fåmansföretag där någon som avses i tredje meningen är delägare.

 Av rådets förordning (EEG) nr 218/92 framgår att behörig myndighet i ett annat

EU-land får ha terminalåtkomst till uppgifter rörande mervärdesskatt.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 7

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1915) om

ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 7 § skatteregisterlagen (1980:343)1 i paragrafens

lydelse enligt lagen (1994:1915) om ändring i nämnda lag skall ha följande

lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6

§§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

 1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3

§ 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall

behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses

i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap. 4 § mervär-

desskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953:272), 27 a § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen

(1958:295) om sjömansskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskatt-

ningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt

eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida

bokföringsskyldighet har fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om återkallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning

av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall

föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

 8

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2-4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift

om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

-------------------------------------------------------

 9. Uppgift om att fordran 9. Uppgift om att

mot personen registrerats fordran mot personen

hos kronofogdemyndighet, registrerats hos kronofog-

uppgift om indriv- demyndighet, uppgift om

ningsresultat, uppgift om indrivningsresultat, upp-

beslut om ackord, gift om att en person

likvidation eller konkurs ålagts betalningsskyldighet

samt uppgift om betalnings- i egenskap av bolagsman

inställelse. eller företrädare för en

 juridisk person, uppgift

 om beslut om skuldsane-

 ring, ackord, likvidation

 eller konkurs samt uppgift

 om betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastig-

hetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för

planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen, 17

kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen, 27 a § lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen om sjömansskatt.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare

samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot

skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och

typ.

 16. Uppgift om antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige

uppburit inkomst som beskattas enligt lagen om sjömansskatt.

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

 19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift och

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av

skattereduktion enligt samma lag samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16

§ sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt

respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 §§ mer-

värdesskattelagen.

 9

2.4 Förslag till lag om ändring i telelagen (1993:597)

 Härigenom föreskrivs att 27 § telelagen (1993:597) skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 27 §

 Den som driver televerksamhet och därvid har fått del av eller tillgång till

uppgift som avses i 25 § första stycket skall på begäran lämna

 1. uppgift, som avses i 25 § första stycket 1, till en myndighet som i ett

särskilt fall behöver en sådan uppgift för delgivning enligt delgivningslagen

(1970:428), om myndigheten finner att det kan antas att den som söks för

delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl,

 2. uppgift, som avses i 25 § första stycket 1 och som angår misstanke om

brott, till åklagarmyndighet, polismyndighet eller någon annan myndighet som har

att ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och detta enligt

myndighetens bedömning kan föranleda annan påföljd än böter,

-------------------------------------------------------

 3. uppgift, som avses i 3. uppgift som avses i

25 § första stycket 3 och som25 § första stycket 3 och

angår misstanke om brott, som angår misstanke om

till åklagarmyndighet, brott till åklagarmyn-

polismyndighet eller någon dighet, polismyndighet

annan myndighet som skall eller någon annan myndighet

ingripa mot brottet, om det som skall ingripa mot

för brottet inte är brottet, om det för brottet

föreskrivet lindrigare inte är föreskrivet

straff än fängelse i två år. lindrigare straff än

 fängelse i två år,

 4. uppgift som avses i

 25 § första stycket 1 till

 en kronofogdemyndighet som

 behöver uppgiften i exe-

 kutiv verksamhet, om

 myndigheten finner att

 uppgiften är av väsentlig

 betydelse för handläggningen

 av ett ärende,

 5. uppgift som avses i

 25 § första stycket 1 till

 en skattemyndighet som

 behöver uppgiften i

 verksamhet som avser

 kontroll av skatt eller

 avgift eller i utredning

 om rätt folkbokföringsort

 enligt folkbokföringslagen

 (1991:481), om myndigheten

 finner att uppgiften är av

 väsentlig betydelse för

 handläggningen av ett

 ärende.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 10

2.5 Förslag till lag om ändring i postlagen (1993:1684)

 Härigenom föreskrivs att 20 § postlagen (1993:1684) skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 20 §

 Den som bedriver postverksamhet och därvid har fått del av eller tillgång till

uppgift som avses i 19 § första stycket skall på begäran lämna

 1. uppgift om enskilds adress, telefonnummer eller arbetsplats till en

myndighet som i ett särskilt fall behöver en sådan uppgift för delgivning enligt

delgivningslagen (1970:428), om myndigheten finner att det kan antas att den som

söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl,

-------------------------------------------------------

 2. uppgift som rör 2. uppgift som rör

misstanke om brott till misstanke om brott till

åklagarmyndighet, polis- åklagarmyndighet, polis-

myndighet eller någon annan myndighet eller någon annan

myndighet som har att myndighet som har att

ingripa mot brottet, om det ingripa mot brottet, om

för brottet inte är det för brottet inte är

föreskrivet lindrigare föreskrivet lindrigare

straff än fängelse i två år. straff än fängelse i två år,

 3. uppgift om enskilds

 adress till en

 kronofogdemyndighet som

 behöver uppgiften i

 exekutiv verksamhet, om

 myndigheten finner att

 uppgiften är av väsentlig

 betydelse för handläggningen

 av ett ärende,

 4. uppgift om enskilds

 adress till en

 skattemyndighet som behöver

 uppgiften i verksamhet som

 avser kontroll av skatt

 eller avgift eller i

 utredning om rätt

 folkbokföringsort enligt

 folkbokföringslagen

 (1991:481), om myndigheten

 finner att uppgiften är av

 väsentlig betydelse för

 handläggningen av ett

 ärende.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 11

2.6 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617)

 Härigenom föreskrivs att 2 § utsökningsregisterlagen (1986:617) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

-------------------------------------------------------

 Riksskatteverket är Riksskatteverket är

registeransvarigt för det registeransvarigt för det

centrala utsöknings- centrala utsöknings-

registret. En registret.

kronofogdemyndighet är Kronofogdemyndigheten är

registeransvarig för registeransvarig för

registret, när det gäller registret när det gäller

uppgifter i mål eller ärendenuppgifter i mål eller

som handläggs hos myn- ärenden som handläggs hos

digheten, enligt de närmare myndigheten och uppgifter

föreskrifter regeringen som annars har förts in i

meddelar. registret av myndigheten.

 Kronofogdemyndigheten är registeransvarig för det regionala ut-

sökningsregistret för länet.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1Senaste lydelse 1995:441.

 12

2.7 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs att i 9 kap. 19 § sekretesslagen (1980:100)1 ordet

"utsökningsregistret" skall bytas ut mot "ett utsökningsregister".

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1Senaste lydelse av 9 kap. 19 § 1986:618.

 13

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:146) om

avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter

 Härigenom föreskrivs att i 2, 3 och 15 §§ lagen (1985:146) om avräkning vid

återbetalning av skatter och avgifter1 ordet "utsökningsregistret" skall bytas

ut mot "ett utsökningsregister".

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1Senaste lydelse av 2 § 1993:909.

 14

3 Ärendet och dess beredning

Riksskatteverket (RSV) har i en skrivelse den 30 juni 1995 lagt fram förslag om

att terminalåtkomsten till de lokala folkbokföringsregistren skall utökas så att

skattemyndigheten i länet får åtkomst till de lokala register som förs inom

myndighetens verksamhetsområde. Datainspektionen har yttrat sig över

framställningen.

 RSV har vidare i en skrivelse den 25 augusti 1995 föreslagit att uppgift om

skuldsanering skall få registreras i det centrala skatteregistret. I skrivelsen

behandlas även frågan om omfattningen av skattemyndigheternas terminalåtkomst

till skatteregistret. Datainspektionen har yttrat sig över framställningen.

 Regeringen tar i detta sammanhang även upp vissa frågor som rör

terminalåtkomsten till uppgifter om näringsverksamhet och pågående och planerade

revisioner. Regeringen har under hand inhämtat synpunkter från Datainspektionen

och RSV.

 RSV har i framställningar den 1 december och den 9 december 1994 hemställt att

skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna får tillgång till uppgifter om

telefonnummer och adresser på samma villkor som före bolagiseringen av

Televerket och Posten. De båda framställningarna har remissbehandlats. Yttranden

har avgetts av Riksdagens ombudsmän, Datainspektionen, Statskontoret, Södra

Roslags tingsrätt, Länsrätten i Stockholms län, CityMail AB, Posten AB, Post-

och telestyrelsen, Svensk Adressändring AB, Svenska Inkassoföreningen och Telia

AB. En sammanställning av remissinstansernas yttranden finns tillgänglig i

lagstiftningsärendet (Fi94/4321 resp. Fi95/1426). Vi lägger nu fram förslag i

dessa frågor.

Lagrådet

Regeringen beslutade den 21 september 1995 att inhämta Lagrådets yttrande över

de lagförslag som finns i bilaga 1.

 Lagrådets yttrande finns i bilaga 2. Lagrådet har lämnat förslagen utan

erinran. Vissa redaktionella ändringar har gjorts i lagtexten. Lagrådet har inte

yttrat sig över förslaget till ändring i 10 § tredje stycket (förutvarande

fjärde stycket) skatteregisterlagen (1980:343). Ändringen är av sådan

beskaffenhet att Lagrådets hörande skulle sakna betydelse.

 16

4 Utökad terminalåtkomst till de lokala

folkbokföringsregistren

 RSV:s förslag överensstämmer med regeringens förslag.

 Datainspektionen har i yttrande anfört att inspektionen anser att det numera

inte föreligger något hinder från integritetssynpunkt mot terminalåtkomst inom

skattemyndigheten.

 Skälen för regeringens förslag: För bl.a. handläggningen av folk-

bokföringsärenden förs med hjälp av ADB lokala folkbokföringsregister för varje

lokalt skattekontors verksamhetsområde. Grundläggande bestämmelser om

folkbokföringsregistren finns i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister, som

trädde i kraft den 1 juli 1991. Enligt 9 § denna lag får inom en skattemyndighet

terminalåtkomst till ett lokalt folkbokföringsregister finnas endast hos det

lokala skattekontor för vars verksamhetsområde registret förs. Skattemyndigheten

i länet är emellertid registeransvarig för de lokala folkbokföringsregister som

förs inom myndighetens verksamhetsområde (4 § lagen om folkbokföringsregister).

 Utgångspunkten för begränsningen i terminalåtkomsten är att uppgifterna i

registren bör finnas tillgängliga via terminal endast i den mån behovet av att

snabbt och enkelt få tillgång till uppgifterna väger tyngre än de risker från

integritetssynpunkt som en terminalåtkomst kan medföra. I den proposition som

låg till grund för lagen om folkbokföringsregister ansågs att vid en avvägning

mellan verksamhetsmässiga skäl för en vidare åtkomst och integritetssynpunkterna

borde åtkomsten begränsas till de lokala skattekontoren. Som skäl angavs bl.a.

att man utan den begränsningen får en onödig spridning av uppgifter i registret,

inte minst genom att uppgifterna blir tillgängliga för allmänheten hos varje

skattemyndighet (prop. 1990/91:53 s. 28).

 Under den tid lagen om folkbokföringsregister varit i kraft har det visat sig

att begränsningen av terminalåtkomsten hindrar en effektiv handläggning av

folkbokföringsärendena. Det har också visat sig att skattemyndigheternas roll

att leda och fördela arbetet på ett lämpligt sätt avsevärt försvårats när rätten

till terminalåtkomst inte följer registeran-svaret.

 Genom att tillåta ett lokalt skattekontor att ha åtkomst till de lokala

folkbokföringsregistren i länet kan ärendehandläggningen underlättas. Detta

gäller främst i ärenden rörande flyttningar. Av det totala antalet flyttningar i

landet sker cirka 80 % inom länen. Vid varje inflyttning från ett annat lokalt

skattekontors område behöver uppgifter hämtas från utflyttningskontoret. Även i

namnärenden och vid hindersprövning behöver uppgifter ofta hämtas in från ett

annat kontor inom skattemyndigheten. En utökning av terminalåtkomsten inom en

skattemyndighet skulle också kunna medföra att administrationen förenklas genom

att t.ex. underlätta samlokalisering av skattekontorens expeditioner. Dessutom

kan hanteringen av personbevis rationaliseras om man centralt inom

skattemyndigheten kan framställa och utlämna personbevis. En utökad

terminalåtkomst öppnar vidare möjligheten att i ärenden som kräver speciell

kompetens låta handläggningen ske av en särskild person inom myndigheten. Ett

exempel på detta är ärenden om markering för särskild sekretessprövning som kan

innebära svåra avvägningar.

 Det är enligt regeringens mening väsentligt att det ADB-system som finns för

ärendehandläggningen kan utnyttjas på ett ändamålsenligt och effektivt sätt.

Skyddet för den enskildes personliga integritet får dock inte försämras. De

begränsningar i terminalåtkomsten som nu finns torde emellertid endast ha gett

begränsad effekt när det gäller folkbokföringsuppgifternas tillgänglighet för

allmänheten. Skattemyndigheten är enligt offentlighetsprincipen skyldig att

lämna ut uppgifter som finns i de lokala folkbokföringsregistren inom

myndigheten även om begäran att få ut uppgifterna bara ställts till ett kontor.

För uppgifter i folkbokföringsregistren gäller vidare enligt 7 kap. 15 §

sekretesslagen (1980:100) sekretess för uppgift om enskilds personliga

förhållanden om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon

honom närstående lider men om uppgiften röjs. Någon ovillkorlig rätt för

allmänheten att få tillgång till uppgifterna via terminal hos skattemyndigheten

finns därför inte. En begäran om att få ut uppgifterna skall först

sekretessprövas.

 Mot bakgrund av det angivna anser regeringen i likhet med Datainspektionen att

det numera inte föreligger något hinder från integritetssynpunkt mot

terminalåtkomst inom skattemyndigheten till de lokala folkbokföringsregister som

förs inom myndighetens verksamhetsområde. Regeringen föreslår att 9 § lagen om

folkbokföringsregister ändras i enlighet härmed.

 17

5 Skatteregisterlagen

5.1 Registrering av skuldsanering m.m. i det centrala

skatteregistret

 RSV:s förslag överensstämmer med regeringens.

 Datainspektionen har i princip inget att erinra mot att uppgift om att en

person är föremål för skuldsanering eller har ålagts betalningsskyldighet i

egenskap av företrädare för en juridisk person registreras i det centrala

skatteregistret. Inspektionen anser dock att för att uppgifterna i skatteregi-

stret inte skall bli felaktiga eller missvisande behövs ytterligare överväganden

om tidpunkten för registreringen samt när gallring skall ske.

 Skälen för regeringens förslag: Enligt 7 § 9 skatteregisterlagen får i det

centrala skatteregistret registreras uppgifter om bl.a. beslut om ackord,

likvidation eller konkurs samt uppgift om betalningsinställelse. RSV har

föreslagit att även uppgift om skuldsanering och att någon ålagts

betalningsansvar i egenskap av företrädare för en juridisk person skall få

registeras i det centrala skatteregistret.

 Skuldsaneringslagen (1994:334) trädde i kraft den 1 juli 1994. Lagen innebär

att en fysisk person helt eller delvis kan befrias från betalningsansvaret för

sina skulder genom skuldsanering. En skuldsanering omfattar i princip samtliga

skulder som har uppkommit före en viss dag inklusive det allmännas fordringar på

skatt och avgifter. Skuldsanering medför i de flesta fall att en betalningsplan

fastställs. Varje enskild borgenär har sedan att själv bevaka att han får betalt

enligt planen och att agera om gäldenären inte sköter betalningarna. Om en

gäldenär inte skulle följa betalningsplanen kan borgenären begära verkställighet

hos kronofogdemyndigheten beträffande enligt planen obetalda, förfallna belopp.

 Betalningsansvaret för en juridisk persons skatteskulder kan i vissa fall

genom beslut utvidgas till att omfatta även en företrädare för den juridiska

personen. Bestämmelser om utvidgat betalningsansvar finns såväl i

skattelagstiftningen som annan lagstiftning, t.ex. 77 a § uppbördslagen

(1953:272), 16 kap. 17 § mervärdesskattelagen (1994:200) samt 11 kap. 3 § och 13

kap. 2 § aktiebolagslagen (1975:1385). Vidare svarar bolagsmännen i handelsbolag

enligt 2 kap. 20 § lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag solidariskt

för bolagets skulder.

 Uppgift om beslut om skuldsanering och att en person ålagts betalningsansvar i

egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk person är på samma sätt

som de uppgifter som i dag får registreras nödvändig för

beskattningsverksamheten. Skattemyndigheten har dock behov av att registrera

uppgift om skuldsanering först sedan beslut om att medge skuldsanering fattats.

Det är också tillräckligt att endast uppgift om att någon ålagts

betalningsansvar i egenskap av bolagsman eller företrädare för en juridisk

person tas in i registret. Regeringen föreslår därför att uppgift om beslut om

skuldsanering och att en person ålagts betalningsansvar i egenskap av bolagsman

eller företrädare för en juridisk person skall få tas in i det centrala

skatteregistret. Bestämmelser om detta bör tas in i 7 § 9 skatteregisterlagen.

 Flertalet uppgifter i det centrala skatteregistret som hänför sig till viss

beskattningsperiod skall gallras när sju år gått från utgången av det kalenderår

under vilken perioden gick ut. Uppgift om beslut om skuldsanering och

företrädaransvar bör enligt regeringens mening gallras efter samma tid som

övriga uppgifter i registret, t.ex. uppgifter om konkurs och ackord. Uppgifterna

kan enligt regeringens mening inte anses vara av sådan art att det finns skäl

att ha kortare gallringstid.

5.2 Terminalåtkomst till det centrala skatteregistret

 RSV har - för det fall regeringen anser det nödvändigt - föreslagit att

bestämmelserna i 10 § skatteregisterlagen om s.k. länsåtkomst till uppgifter i

det centrala skatteregistret förtydligas så att det framgår att terminalåtkomst

får finnas till uppgifter som hänför sig till den skattskyldiges verksamhet i

annat län och till uppgifter för beskattningsår då den skattskyldige hade annat

hemortslän. Enligt RSV uppfattning behövs emellertid inte något förtydligande.

 Datainspektionen anser i likhet med RSV att skrivningen i 10 §

skatteregisterlagen också täcker uppgifter avseende tidigare beskattningsår och

annat län. Inspektionen anser dock att för tydlighetens skull bör ett

förtydligande göras såvitt avser annat beskattningsår.

 Skälen för regeringens förslag: Frågan om terminalåtkomst till uppgifter i det

centrala skatteregistret regleras i 10 § skatteregisterlagen (1980:343).

Samtliga skattemyndigheter får ha terminalåtkomst till vissa basuppgifter i det

centrala skatteregistret, s.k. riksåtkomst. Skattemyndigheterna har vidare

medgivits riksåtkomst när det av praktiska skäl ansetts finnas behov av sådan

åtkomst till uppgifterna, t.ex. mervärdesskatte- och arbetsgivaruppgifter. Till

det stora flertalet uppgifter i registret bl.a. uppgifter från kontrolluppgifter

och uppgifter rörande näringsverksamhet får terminalåtkomst finnas endast i den

mån uppgifterna hänför sig till länet eller rör skattskyldig som beskattas i

länet, s.k. länsåtkomst (10 § tredje stycket skatteregisterlagen).

 Inom skatteförvaltningen har utvecklats ett revisionsstödprogram, SAFIR, som

innebär att en skatterevisor vid granskningen av en viss skattskyldig skall

kunna beställa en teleöverföring av uppgifter i det centrala skatteregistret

från centraldatorn till en lokal dator. De överförda uppgifterna utgör en kopia

av uppgifter om den skattskyldige som har registrerats i det centrala

skatteregistret. Avsikten är att uppgifterna med hjälp av SAFIR-programmet skall

presenteras på terminalbilder i den lokala datorn med ett för skatterevisorn

överskådligt och anpassat innehåll. SAFIR-programmet avses användas såväl under

själva revisionen som innan beslut om revision fattas. Revisorn behöver vid

såväl förgranskningen som under revisionen uppgifter rörande den skattskyldige

från flera år. Även uppgifter om den skattskyldige som finns i annat län behövs

för att beslutsunderlaget skall bli fullständigt. Detta gäller t.ex. om den

skattskyldige är registrerad som arbetsgivare i annat län än där han själv

beskattas eller om den skattskyldige nyligen bytt hemortslän.

 I samband med utvecklingen av SAFIR har fråga uppkommit om innebörden av 10 §

tredje stycket skatteregisterlagen. Bestämmelsen har av skatteförvaltningen i

princip tillämpats så att en skattemyndighet har terminalåtkomst endast till de

uppgifter om en skattskyldig som finns i hemortslänet. Begränsningen av

terminalåtkomsten följer - förutom av de lagliga begränsningarna - till viss del

av de tekniska begränsningar som införts för att möjligheten till

terminalåtkomst inte skall gå utöver kända behov. Möjligheten att använda

registrerade uppgifter som kriterium för åtkomsträtten har också kommit att

begränsa terminalåtkomsten. Detta har medfört att skattemyndigheten i den

skattskyldiges hemortslän i dag inte kan utnyttja det centrala terminalsystemet

för åtkomst till uppgifter rörande den skattskyldige för år då denna hade hemort

i annat län. Motsvarande gäller även begränsningen i rätten till terminalåtkomst

för hemortslänet beträffande möjligheten att använda uppgifter hänförliga till

den skattskyldiges verksamhet i annat län där denne t.ex. är registrerad som

arbetsgivare.

 I fråga om innebörden av regleringen i 10 § rörande länsåtkomst anser

regeringen i likhet med RSV och Datainspektionen att bestämmelsen medger att

skattemyndigheten i den skattskyldiges hemortslän får ha terminalåtkomst till

uppgifter som hänför sig till den skattskyldiges verksamhet i annat län.

Bestämmelsen ger i sin lydelse i och för sig också utrymme för terminalåtkomst

för skattemyndigheten i den skattskyldiges hemortslän till uppgifter för år då

den skattskyldige beskattades i ett annat län. Mot bakgrund av den osäkerhet som

har funnits i detta avseende anser regeringen emellertid att övervägande skäl

talar för att 10 § skatteregisterlagen bör förtydligas så att det klart framgår

att åtkomst får finnas även till uppgifter som avser annat beskattningsår.

 18

5.3 Terminalåtkomst till uppgifter om näringsverksamhet

samt planerade och pågående revisioner.

 Skälen för regeringens förslag: Uppgifter som en näringsidkare enligt 2 kap.

19 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter (1990:325) skall lämna i

självdeklarationen om näringsverksamheten, s.k. SRU-uppgifter, registreras i

skatteregistret. Åtkomst till sådana uppgifter har endast den skattemyndighet

inom vars verksamhetsområde näringsidkaren beskattas (10 § tredje stycket

skatteregisterlagen).

 Regeringen har i en skrivelse till riksdagen Samlade åtgärder mot den

ekonomiska brottsligheten (Skr. 1994/95:217) uttalat att skattekontrollen skall

stärkas för att förebygga ekonomisk brottslighet och öka upptäcksrisken för

överträdelser. Ett av problemen som skattemyndigheten har i sitt arbete med

bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten är att informationen om enskilda

företag till stor del är tillgänglig endast i den mån uppgiften finns

registrerad i länet. Dessa begränsningar utnyttjas av näringsidkare som har för

avsikt att missbruka systemet. Det är därför av vikt att skattemyndigheterna har

ett informationsstöd som medger en effektiv kontroll och som gör det möjligt att

upptäcka och utreda exempelvis riksomfattande skattehärvor med en rimlig

arbetsinsats. Genom att utöka möjligheten till terminalåtkomst till de uppgifter

om näringsverksamhet som skall lämnas i deklarationen kan arbetet underlättas.

 Begränsningen i terminalåtkomsten medför också problem i beskattningsarbetet.

Bolag som ingår i t.ex. en koncern är inte sällan skattskyldiga i olika län. Vid

kontroll av bolag inom en koncern skulle det underlätta möjligheten till en

effektiv kontroll om det fanns tillgång till de uppgifter om näringsverksamheten

som bolagen lämnat till skattemyndigheterna. Härigenom kan skattemyndigheten få

en så komplett bild som möjligt av de företag som kan bli föremål för revision.

Vid genomförandet av revision eller annan kontroll finns med nuvarande

begränsningar inte möjlighet att på ett enkelt sätt få tillgång till uppgifter

om de bolag som beskattas i andra län. Även i de situationer då en delägare i

ett fåmansbolag skall kontrolleras kan finnas behov av att få tillgång till

uppgifter rörande bolagets uppgifter om näringsverksamheten. Beskattas delägaren

och bolaget i olika län är detta inte möjligt med dagens reglering. Uppgifterna

kan också behövas innan beslut om revision fattas som underlag för

ställningstagande till om ytterligare kontrollåtgärder är nödvändiga.

 En snabb åtkomst till SRU-uppgifter skulle i hög grad underlätta

beskattningsarbetet. Den skulle ge ett bredare beslutsunderlag t.ex. vid

granskningen av deklarationerna. En utökad terminalåtkomst ger också möjlighet

att på ett effektivare sätt ta fram företag som från olika aspekter är

kontrollvärda. Skattemyndighetens resurser kan härigenom utnyttjas bättre.

Regeringen anser därför att det är väsentligt att uppgifter om t.ex. bolag som

ingår i en koncern på ett enkelt sätt kan hämtas från det centrala

skatteregistret.

 En annan fråga i detta sammanhang är åtkomsten till uppgift om revisioner.

Skattemyndigheten får besluta om revision för att kontrollera att deklarations-

och annan uppgiftsskyldighet fullgjorts riktigt och fullständigt.

Taxeringsrevision får endast göras hos den som är eller kan antas vara

bokföringsskyldig enligt bokföringslagen (1976:125) eller skyldig att föra

räkenskaper enligt jordbruksbokföringslagen (1979:141) och hos annan juridisk

person än dödsbo. I fråga om mervärdesskatt och annan indirekt skatt gäller att

revision får göras hos den skattskyldige, vilken i flertalet fall är en

näringsidkare. Enligt uppbördslagen får revision företas hos den som är

arbetsgivare.

 Enligt skatteregisterlagens bestämmelser om terminalåtkomst får s.k.

riksåtkomst finnas till uppgift om avslutad revision, verkställt besök m.m. När

det däremot gäller uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision

har endast skattemyndigheten i det län där den reviderade beskattas

terminalåtkomst till uppgifterna. Det förhållandet att en skattemyndighet inte

via terminal kan få tillgång till uppgift om att revision planeras eller pågår

kan innebära att revision pågår i fråga om företag inom samma intressegrupp i

flera län samtidigt utan att myndigheterna har kännedom om detta. Det finns

oftast behov av att samordna kontrollerna. När det gäller revision av större

koncerner sker dessa planmässigt och RSV beslutar om vilka koncerner som skall

revideras. I dessa fall sker således revisionen genom samordnade insatser och

skattemyndigheterna underrättas om vilka bolag som skall revideras. Är det

däremot fråga om t.ex. en mindre koncern eller en person som är delägare i ett

flertal bolag i olika län sker kontrollerna inte genom någon övergripande

samordning från RSV. Det kan i dessa fall medföra onödigt tidskrävande merarbete

att utreda vilka åtgärder som vidtas i andra län. En följd kan också vara att

revision pågår av samma skattskyldig i flera län samtidigt. Detta kan innebära

bristande samordning och att sammanhang och helheter förloras.

 Skatteförvaltningens ADB-system har ett behörighetssystem som medger att man

kommer att kunna begränsa åtkomstmöjligheten till uppgifterna i registret till

endast de tjänstemän som har behov av uppgifterna. För uppgifter i

skatteregistret gäller dessutom enligt 9 kap. 1 § sekretesslagen (1980:100) s.k.

absolut sekretess. Vidare avser ovan angivna uppgifter juridiska personer och

fysiska personer endast i deras egenskap av näringsidkare. Datainspektionen har

under hand förklarat att den inte har något att erinra mot den utökade

terminalåtkomsten. Regeringen anser att något hinder från integritetssynpunkt

inte kan anses föreligga mot att tillåta riksåtkomst till SRU-uppgifter och

uppgifter om att revision pågår eller planeras. Med hänsyn härtill och till det

behov av tillgång till uppgifterna som skattemyndigheterna har anser regeringen

att de uppgifter som en näringsidkare skall lämna enligt 2 kap. 19 § lagen om

självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter i fråga om revision som

pågår eller planeras skall omfattas av riksåtkomst. Detta föranleder ändring av

10 § skatteregisterlagen.

6 Tillgång till uppgifter om telefonnummer och

adresser

 RSV:s förslag överensstämmer i huvudsak med regeringens förslag.

 Remissinstanserna: Flertalet av de remissinstanser som yttrat sig tillstyrker

huvuddragen i förslagen. Endast två instanser - Posten AB och Telia AB - av-

styrker uttryckligen att förslagen leder till lagstiftning. Flera instanser an-

märker att förslagen till lagtext när det gäller rätten för myndighet att få ut

uppgifter kan tolkas som mer långtgående än vad som gäller mellan myndigheter

enligt den s.k. generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen och föreslår att

förslagen därför anpassas så att skatte- och kronofogdemyndigheter får tillgång

till hemliga uppgifter i samma omfattning som före bolagiseringen av Posten och

Televerket. Några instanser har även tagit upp frågan om sekretess hos de

mottagande myndigheterna för de uppgifter som lämnats ut.

 Skälen för regeringens förslag: Televerket och Posten bolagiserades under 1993

och 1994. Före bolagiseringen var uppgifter om telefonnummer och adresser hos

dessa myndigheter sekretesskyddade genom bestämmelsen i 9 kap. 8 § tredje

stycket sekretesslagen (1980:100). Uppgifter om telefonnummer och adresser

lämnades dock regelmässigt ut till skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter

med stöd av 14 kap. 3 § sekretesslagen den s.k. generalklausulen.

 Generalklausulen gäller vid utlämnande av uppgifter mellan myndigheter. Efter

bolagiseringen kan den därför inte längre åberopas av en myndighet för att få

tillgång till sekretessbelagda uppgifter från Telia AB och Posten AB. Frågan om

utlämnande av uppgifter till skattemyndigheter och kronofogdemyndigheter togs

inte upp vid utarbetandet av telelagen och postlagen (prop. 1992/93:200 resp.

1993/94:38).

 Före bolagiseringen utnyttjade skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna

i stor utsträckning möjligheten att få ta del av Postens och Televerkets

uppgifter. Från Posten lämnades uppgifter om bl.a. tillfälliga

eftersändningsadresser, inneboende och adresser till innehavare av postbox.

Beträffande Televerket lämnades uppgift ut både om telefonnummer och på vilken

adress telefonabonnemanget finns.

 Det finns vid skatte- och avgiftskontroller av näringsverksamhet ett stort

behov av att få del av hemliga telefonabonnemang och adresser, framför allt vid

revisioner och särskilt då i samband med misstänkta skattebrott. Allmänt sett

gäller att skattemyndigheten vid bl.a. revisioner med koppling till ekonomisk

brottslighet ofta inte vet vem man har att göra med. Det är vanligt att de

verkliga ägarna använder sig av bulvaner, stulna identiteter eller "gömmer" sig

bakom postboxadresser och hemliga telefonnummer. Orsaken till detta kan vara att

de inte vill uppträda under sitt namn på grund av att de tidigare varit föremål

för skatte- eller brottsutredningar. Det kan också vara så att de vill undgå

lagföring om ett planerat eller genomfört skattebedrägeri upptäcks. Den som i

sin privata bostad har hemligt telefonnummer kan ha det av t.ex. integritets-

eller säkerhetsskäl. Att man i sin affärsverksamhet väljer att ha hemligt

telefonnummer har normalt andra orsaker.

 Myndigheten behöver således kontrollera att lämnade uppgifter om företrädare,

verksamhetslokaler, kontaktpersoner m.m. är riktiga. Kännedom om namn kan vara

avgörande för att bestämma om det är en seriös verksamhet eller inte.

Myndigheten behöver vidare kontrollera äktheten av infordrade fakturor på vilka

hemligt telefonnummer angetts. I de fall det är aktuellt med åtalsanmälan är det

viktigt att veta vem som är den faktiska företrädaren och varifrån verksamheten

bedrivs. Uppgift om telefonnummer lämnas på bl.a. mervärdesskattedeklarationer,

uppbördsdeklarationer, mervärdesskatt- och avgiftsanmälan och inkomst-

deklarationer.

 Även i folkbokföringsverksamheten är tillgång till telefonnummer och

adressuppgifter nödvändig. Samhället har intresse av att människor är

folkbokförda på de fastigheter där de faktiskt bor och att personer med

gemensamt hushåll är folkbokförda tillsammans. Främst gäller det kanske kommuner

för vilka s.k. skenskrivningar kan betyda väsentligt minskade skatteintäkter

samt utökade utgifter och krav på förtur till olika former av service som t.ex.

barntillsyn eller pensionärsbostad. Det främsta incitamentet för skenskrivningar

är att bidrag och avgifter beräknas på den ena förälderns inkomst i stället för

familjens sammanlagda inkomst. Enligt RSV:s beräkningar kan en tvåbarnsfamilj i

ett normalt inkomstläge under vissa förutsättningar göra en vinst på ca 50 000

kr under ett år.

 För att i möjligaste mån garantera att skatte- och bidragssystemen får den

verkan som statsmakterna avsett är det viktigt att folkbokföringen speglar

befolkningens verkliga bosättning. Flyttningskontroll är därför av betydelse för

myndigheternas möjlighet att tillvarata såväl den enskildes som samhällets

intresse i dessa frågor.

 Vid flyttningskontroll är det av största vikt att ha tillgång till adressupp-

gifter och därmed sammanhängande uppgifter, t.ex. om post delas ut till viss

person på viss adress, vilken fastighet en viss adress avser eller om en person

har eller har ansökt om telefonabonnemang på en viss adress. För att bl.a.

effektivisera handläggningen av folkbokföringsärenden är det viktigt att

handläggaren kan komma i telefonkontakt med personer som inte svarar på utsända

förfrågningar och som har hemliga telefonnummer. Detta kan gälla såväl enskilda

personer som fastighetsägare.

 Kronofogdemyndigheten har bl.a. till uppgift att verkställa dom eller

exekutionstitel som innefattar betalningsskyldighet eller annan förpliktelse.

Det är i denna verksamhet av största vikt att kontakt fås med svaran-

den/gäldenären. En stor del av kronofogdemyndighetens resurser används också

till att skriva till, ringa till och besöka gäldenären eller att på annat sätt

försöka få kontakt med honom.

 En av tankarna bakom utsökningsbalken var att kronofogdemyndigheten i ökad

utsträckning skall ha kontakt med gäldenären och undvika att som tidigare

regelmässigt göra bostadsförrättning (prop. 1980/81:8 s. 408 f). Får

kronofogdemyndigheten inte tillgång till hemliga telefonnummer måste

bostadsförrättning tillgripas när kontakt med gäldenären annars inte kan nås.

Alternativt kan gäldenären sökas genom arbetsgivaren eller genom en anhörig. Det

bör i detta sammanhang också framhållas att många mål kan avslutas efter en

telefonkontakt.

 Bland gäldenärerna finns också de som medvetet håller sig undan. Detta kan ske

genom upprepade tillfälliga eftersändningar medan den faktiska bostaden finns på

annat håll. Det är inte ovanligt att ett företag har en postbox men i övrigt är

svårt att spåra.

 Uppgifter om teleabonnemang och adresser är som framgår av det ovan angivna av

stor betydelse för att skattemyndigheterna och kronofogdemyndigheterna på ett

effektivt och rättssäkert sätt skall kunna bedriva sin verksamhet. Svårigheterna

att få ut behövliga uppgifter från post- och teleoperatörer innebär ett avsevärt

merarbete för myndigheterna. Från effektivitetssynpunkt är det inte godtagbart

att myndigheterna tvingas använda en avsevärd del av sina resurser till att söka

efter enskilda personer när de på ett enkelt sätt skulle kunna få fram

uppgifterna från kommunikationsföretagen. Beträffande kronofogdemyndigheternas

verksamhet bör uppmärksammas att det även för den som söks måste vara avsevärt

mindre ingripande att få ett telefonsamtal eller ett brev än att krono-

fogdemyndigheten t.ex. gör ett besök i bostaden - eventuellt med hjälp av

låssmed - eller kontaktar arbetsgivaren. Väsentliga vinster skulle därför göras

för såväl myndigheter som enskilda om en liknande ordning som den som gällde

före bolagiseringen infördes.

 Länsrätten i Stockholms län har noterat att en alltför vittgående lagstiftning

kan komma i konflikt med den europeiska konventionen angående skydd för de

mänskliga rättigheterna och har härvid hänvisat till artikel 8 punkt 2 som

behandlar rätten till skydd för privatliv. Med denna rättighet sammanhänger nära

rätten till skydd för familjeliv, hem, korrespondens och rätt att ingå

äktenskap. Skyddet har dock i praxis kommit att avse väsentligt större ingrepp i

privatlivet än utlämnande av uppgifter om adress och telefonnummer.

Inskränkningen i rättigheten får i detta fall anses stå i ett rimligt

förhållande till det syfte som skall tillgodoses.

 Posten AB har i sitt remissyttrande hänvisat till de särskilda överenskom-

melser som finns med RSV om utlämning av adressuppgifter till

skattemyndigheterna och, som enligt Posten väl motsvarar dessa myndigheters

behov av adressuppgifter från Posten. Vidare har Posten anfört att det är mer

ändamålsenligt att hänskjuta frågan till den översyn av postlagen som pågår i

stället för att nu ändra i postlagen.

 Regeringen noterar att Posten AB i skrivelse den 11 november 1994 till RSV ut-

lovat att under vissa förutsättningar till skattemyndigheterna lämna ut

adressuppgifter och därmed sammanhängande uppgifter såsom huruvida post delas ut

till viss person på viss adress samt uppgifter avseende ihopkoppling av viss

adress med viss fastighet, under förutsättning att sådant uppgiftsutlämnande

inte står i strid med lag eller myndighetsbeslut eller medför någon särskild

utredningskostnad för Posten. Medgivandet gäller under tiden till och med den 31

decemer 1996. Sägs inte medgivandet upp av Posten med iakttagande av sex

månaders uppsägningstid förlängs det med ett år i taget. En motsvarande

överenskommelse har träffats den 20 december 1994 avseende kronofogdemyn-

digheten. Även om myndigheternas behov av upplysningar därmed kan sägas vara

till en viss del tillgodosett får det anses önskvärt att i stället få

förhållandena reglerade genom lagstiftning. För detta talar dels att

överenskommelserna faktiskt kan upphöra att gälla, dels att de bara avser en av

flera tänkbara postoperatörer. Beträffande Telia AB saknas motsvarande

överenskommelser.

 Inom Kommunikationsdepartementet har nyligen en arbetsgrupp tillsatts med

målsättning att under hösten utarbeta en departementspromemoria beträffande en

översyn av postlagen. Beträffande telelagen finns planer på en motsvarande

promemoria under våren 1996. Förslagen i promemoriorna kan förväntas leda till

lagstiftning med ikraftträdande tidigast den 1 januari 1997. Mot bakgrund av de

problem som för närvarande föreligger främst på telesidan får det dock anses

angeläget att de nu aktuella förslagen leder till lagstiftning snarast.

 Beträffande kronofogdemyndigheten anges i RSV:s förslag till lagtext endast

att hemliga uppgifter skall lämnas ut till kronofogdemyndighet. Regeringen anser

dock inte att ett utlämnande skall kunna ske oavsett för vilket ändamål

myndigheten anser sig ha behov av den begärda uppgiften. Ett sådant utlämnande

går enligt vår uppfattning utöver vad som var möjligt med tillämpning av

generalklausulen i 14 kap. 3 § sekretesslagen och är enligt vår mening inte

behövligt. Uppgiftslämnande till kronofogdemyndighet bör regleras på motsvarande

sätt som RSV föreslagit för uppgiftslämnande till skattemyndighet. En

begränsning bör därför införas i lagtexten så att uppgifter får lämnas ut om de

behövs hos kronofogdemyndigheterna i ett exekutivt ärende, medan annan verksam-

het inte bör omfattas. En sådan begränsning synes också bättre överensstämma med

tidigare praxis vid tillämpning av generalklausulen.

 Bestämmelsen i 14 kap. 3 § sekretesslagen föreskriver emellertid även att en

intresseavvägning skall ske. Regeringen har inte uppfattat RSV:s förslag så att

det är avsett att nu utvidga möjligheten att ta del av hemliga uppgifter. Enligt

vår mening kan dock en intresseavvägning inte komma till uttryck i lagtexten på

samma sätt som i sekretesslagen, eftersom det inte längre är fråga om utlämnande

mellan två myndigheter. Enligt generalklausulen är det den utlämnande

myndigheten som skall göra intresseavvägningen. I det nu aktuella fallet skulle

en motsvarande bestämmelse innebära att bedömningen görs av post- eller

teleoperatören. På motsvarande sätt som anfördes vid tillkomsten av telelagen är

det emellertid inte lämpligt att genom lag överlämna denna myndighetsutövande

uppgift, som berör intresset för enskildas personliga integritet i förhållande

till det allmännas intresse att utreda ärenden på skatte- resp.

exekutionsområdet, till de enskilda operatörerna (jfr prop. 1992/93:200 s. 163

f). Det bör därför i stället läggas på den myndighet som behöver uppgiften att

bedöma om uppgift bör begäras utlämnad. Det kan emellertid inte alltid anses

befogat att uppgifter som omfattas av tystnadsplikt hämtas in. Utlämnande bör

komma i fråga endast där handläggningen annars skulle försvåras. För att undvika

att uppgifter hämtas in slentrianmässigt bör rätten att få ut en uppgift

begränsas till det fall där uppgiften är av väsentlig betydelse för att

myndigheten skall kunna handlägga ärendet.

 Regeringen föreslår att det införs bestämmelser med den innebörd som nu

redovisats. De nya bestämmelserna bör införas i två nya punkter, 4 och 5, i 27 §

telelagen (1993:597) resp. två nya punkter, 3 och 4, i 20 § postlagen

(1993:1684).

 19

7 Utsökningsregistren

 Skälen för regeringens förslag: Kronofogdemyndigheten är enligt 2 §

utsökningsregisterlagen (1986:617) registeransvarig för det centrala

utsökningsregistret när det gäller uppgifter i mål och ärenden som handläggs hos

myndigheten, enligt de närmare föreskrifter regeringen meddelar. Enligt 1 §

utsökningsregisterförordningen (1986:678) är kronofogdemyndigheten regis-

teransvarig när det gäller uppgifter i mål hos myndigheten om exekutiva

åtgärder. I fråga om uppgifter i ärenden som handläggs hos kronofogdemyndigheten

är myndigheten registeransvarig endast om uppgifterna avser anstånd, avräkning,

nedsättning, betalning eller återkallelse samt om uppgifterna avser konkurs,

ackord eller förordnande av god man enligt 2 § ackordslagen (1970:847).

 Enligt regeringens mening bör bestämmelserna om kronofogdemyndigheternas

registeransvar vara samlade i utsökningsregisterlagen. Regleringen blir

därigenom mer överskådlig. De bestämmelser om registeransvar som finns i

utsökningsregisterförordningen bör därför, efter vissa justeringar arbetas in i

utsökningsregisterlagen. Bestämmelserna i utsökningsregisterförordningen kan

därefter upphävas.

 I dag är kronofogdemyndighetens registeransvar i ärenden som handläggs hos

myndigheten reglerat på det sättet att det avser viss typ av uppgifter. Något

skäl att behålla denna begränsning finns enligt regeringens mening inte.

Kronofogdemyndigheten bör vara registeransvarig när det gäller samtliga

uppgifter i mål och ärenden som handläggs hos myndigheten och som myndigheten

därigenom kan förfoga över. Detta torde i sak inte innebära någon skillnad mot

vad som gäller i dag.

 Vissa uppgifter får registreras i det centrala utsökningsregistret även

beträffande den som inte är svarande i något mål hos kronofogdemyndigheten.

Detta gäller t.ex. uppgift om konkurs och näringsförbud. Registeransvarig för

ifrågavarande uppgifter bör, i likhet med vad som gäller i dag, vara den

kronofogdemyndighet som fört in uppgifterna i registret. Enligt regeringens

mening saknas emellertid skäl att särskilt ange vilka uppgifter som avses. Det

får anses tillräckligt att det framgår vilken kronofogdemyndighet som är

registeransvarig i fråga om uppgifter som inte har samband med något mål eller

ärende.

 20

8 Ekonomiska konsekvenser

En utökad åtkomst till de lokala folkbokföringsregistren innebär att

ärendehandläggningen kan effektiviseras, framförallt vid handläggningen av

flyttningsärenden. RSV har beräknat att nuvarande rutiner vid flyttningar mellan

lokalkontor inom skattemyndigheten medför ett merarbete som motsvarar cirka 24

årsarbetskrafter. Vidare kan administrationen förenklas genom t.ex.

samlokalisering av expeditioner och omfördelning av personella resurser vid

tillfälliga arbetstoppar hos ett visst skattekontor. En effektivare

ärendehandläggning och förenklad administration medför att besparingar kan göras

inom verksamheten. RSV uppskattar att den årliga besparingseffekten uppgår till

minst 15 miljoner kronor.

 Förslagen om ändringar i skatteregisterlagen medför inte några beaktansvärda

kostnader för skatteförvaltningen. Enligt regeringens mening torde däremot

förslagen om utökad terminalåtkomst till det centrala skatteregistret innebära

att befintliga resurser för skattekontroll och ekonomisk brottslighet kan

utnyttjas effektivare.

 Förslaget om utökad skyldighet för post- och teleoperatörer att lämna ut

uppgifter om teleabonnemang och adresser till skattemyndigheter och

kronofogdemyndigheter medför inga kostnader för det allmänna, däremot kommer de

berörda myndigheternas verksamhet att effektiviseras. Handläggningen i de

aktuella fallen kommer i många fall att kunna ske effektivare och ge snabbare

och bättre resultat. Dessutom kan myndigheten, i stället för att ägna sig åt att

spåra upp enskilda personer, lägga dessa resurser på högre prioriterade

uppgifter.

9 Författningskommentarer

9.1 Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1536) om

folkbokföringsregister

9 §

Ändringen har kommenterats i avsnitt 4.

9.2 Förslaget till ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

10 §

Ändringen i första stycket föranleds av att bestämmelserna i förutvarande tredje

stycket arbetats in i andra stycket.

 Andra stycket har ändrats för att samtliga skattemyndigheter skall få ha

terminalåtkomst till uppgifter om näringsverksamhet som skall lämnas enligt 2

kap. 19 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt till uppgifter i

fråga om revision som pågår eller planeras.

 Vidare har bestämmelsen i förutvarande tredje stycket om s.k. länsåtkomst

tagits in i andra stycket. Bestämmelsen om länsåtkomst har ändrats för att det

klart skall framgå att terminalåtkomst till uppgifter i det centrala

skatteregistret även får finnas till uppgifter som avser den skattskyldige för

beskattningsperiod då denne beskattades i ett annat län. I övrigt innebär

ändringen att terminalåtkomst får finnas även till uppgift som avses i 7 § 19

skatteregisterlagen. Enligt denna bestämmelse får uppgift från det centrala

bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets registreringsnummer, märke,

typ och årsmodell registreras. Denna uppgift kan inte anses känslig från

integritetssynpunkt och något hinder mot att medge terminalåtkomst till

uppgiften kan inte anses föreligga.

 Ändringen i förutvarande fjärde stycket innebär att även RSV får

terminalåtkomst till uppgift som avses i 7 § 19 skatteregisterlagen.

9.3 Förslaget till ändring i lagen (1994:1915) om ändring i

skatteregisterlagen (1980:343)

7 §

Betalningsansvaret för en juridisk persons skatteskulder kan genom beslut m.m.

utvidgas till att omfatta även företrädare för den juridiska personen.

Bestämmelser om företrädaransvar finns t.ex. i 77 a § uppbördslagen (1953:272),

16 kap. 17 § mervärdesskattelagen (1994:200) samt 11 kap. 3 § och 13 kap. 2 §

aktiebolagslagen (1975:1385). Vidare svarar bolagsmännen i handelsbolag enligt 2

kap. 20 § lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag solidariskt för

bolagets skulder. Uppgift om att en person ålagts betalningsansvar i egenskap av

bolagsman eller företrädare för en juridisk person skall få registreras i det

centrala skatteregistret. Vidare skall uppgift om beslut om skuldsanering enligt

skuldsaneringslagen (1994:334) registreras. Det beslut om skuldsanering som

skall registreras är beslutet om att medge skuldsanering. De beslut som fattas

innan detta beslut skall inte registreras i det centrala skatteregistret.

9.4 Förslaget till lag om ändring i telelagen (1993:597)

27 §

I två nya punkter, 4 och 5, har införts bestämmelser om skyldighet för den som

driver televerksamhet och därvid har fått del av eller tillgång till uppgift om

teleabonnemang att lämna ut uppgiften till kronofogdemyndighet respektive

skattemyndighet. Med uppgift om teleabonnemang avses t.ex. uppgift om

telefonnummer till viss person, vem som är registrerad för visst telefonnummer

och på vilken adress teleabonnemanget finns.

 Utlämnande skall dock inte ske oavsett för vilket ändamål myndigheten anser

sig ha behov av den begärda uppgiften. För kronofogdemyndighetens del skall

utlämnandet kunna komma i fråga endast i exekutiv verksamhet, och för

skattemyndighetens del i verksamhet som avser kontroll av skatt eller avgift

eller i utredning om rätt folkbokföringsort enligt folkbokföringslagen.

 En avvägning skall vidare göras mellan intresset av skydd för de enskildas in-

tegritet och samhällets intresse av att myndigheter får tillgång till den

information de behöver för att bedriva den verksamhet de ålagts. Detta har

uttryckts på så sätt att myndigheten skall finna att uppgiften är av väsentlig

betydelse för handläggningen av ett ärende. Det innebär att myndigheten inte får

begära in uppgiften, om handläggningen av ärendet ändå kan fortgå utan att

ärendet väsentligt försenas. På så sätt uppnås att begäran om uppgift begränsas

till de fall där det verkligen är angeläget för myndigheten att uppgiften

inhämtas. Som exempel på en situation där begäran om utlämnande av uppgift inte

bör komma i fråga kan nämnas inhämtande av uppgift om telefonnummer när

adressuppgift redan finns hos myndigheten och där inhämtandet skulle göras

enbart av den anledningen att myndigheten finner det mer ändamålsenligt att

ringa upp den eftersökte än att tillskriva honom per post.

 Beträffande skydd för de hemliga uppgifterna hos de mottagande myndigheterna

kan noteras att sekretesslagen innehåller bestämmelser om sekretess för uppgift

om enskilds personliga förhållanden i sådan verksamhet som nu är aktuell. Av 9

kap. 2 § framgår att sekretess gäller i ärende angående skattekontroll m.m.

Enligt 7 kap. 15 § resp. 9 kap. 19 § gäller under vissa förutsättningar

sekretess i verksamhet som avser folkbokföringen och inom exekutionsväsendet i

mål eller ärende angående exekutiv verksamhet.

9.5 Förslaget till lag om ändring i postlagen (1993:1684)

20 §

I två nya punkter, 3 och 4, har införts bestämmelser om skyldighet för den som

driver postverksamhet och därvid har fått del av eller tillgång till uppgift om

adress att lämna ut uppgiften till kronofogdemyndighet respektive

skattemyndighet. Adress är ett begrepp av skiftande innebörd, även i rättsliga

och administrativa sammanhang, t.ex. förekommer adressort, bostadsadress,

folkbokföringsadress, postadress, särskild postadress och utdelningsadress.

Genom att postmonopolet numera är upphävt finns det inte längre några allmänt

giltiga postadresser. Varje postoperatör avgör själv hur en adress skall anges

för att hanteras av företaget. Begreppet adress bör därför tolkas i vid

bemärkelse. Det bör även kunna ske utlämnande av uppgift om vem som är

innehavare av postbox och adressen till denna person samt nummer på postboxen.

Vidare bör utlämnande kunna ske av med adressuppgift sammanhängande uppgifter,

såsom huruvida post delas ut till en viss person på viss adress samt uppgifter

avseende hopkoppling av viss adress med viss fastighet.

 Förslaget har beträffande förutsättningarna för att myndigheten skall få

begära att uppgifter lämnas ut och sekretess för utlämnade uppgifterna hos den

mottagande myndigheten motsvarande innebörd som i förslaget till ändring i 27 §

telelagen.

9.6 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen

(1986:617)

2 §

Ändringen i första stycket innebär att kronofogdemyndigheten skall vara registe-

ransvarig för det centrala utsökningsregistret såvitt gäller uppgifter i mål

eller ärenden som handläggs hos myndigheten. Den begränsning i registeransvaret

som i dag finns i utsökningsregisterförordningen (1986:678) tas därigenom bort.

 Kronofogdemyndigheten registrerar även uppgifter beträffande personer som inte

är svarande i något mål hos kronofogdemyndigheten, t.ex. uppgift om konkurs.

Registeransvaret skall i dessa fall ligga hos den kronofogdemyndighet som

registrerar uppgiften.

9.7 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

Ändringen är föranledd av att det fr.o.m. den 1 juni 1995 för exekutionsväsendet

får föras inte bara ett centralt utsökningsregister utan även regionala

utsökningsregister för varje län (prop. 1994/95:168, bet. 1994/95:LU27, rskr.

1994/95:305).

9.8 Förslaget till lag om ändring i lagen (1985:146) om

avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter

Se kommentaren under 9.7.

 21

Lagrådsremissens lagförslag

2.1 Förslag till lag om ändring i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister

 Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister skall

ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 9 §

-------------------------------------------------------

 Inom en skattemyndighet Inom en skattemyndighet

får terminalåtkomst till ett får terminalåtkomst finnas

lokalt folk- till de lokala

bokföringsregister endast folkbokföringsregister som

finnas hos det lokala förs inom myndighetens

skattekontor för vars verksamhetsområde.

verksamhetsområde registret

förs.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 34

2.2 Förslag till ändring i skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 10 § skatteregisterlagen (1980:343)1 skall ha

följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 10 §2

-------------------------------------------------------

 Terminalåtkomst till Terminalåtkomst till

uppgifter i det centrala uppgifter i det centrala

skatteregistret får finnas skatteregistret får finnas

endast för de ändamål som endast för de ändamål som

anges i 1 § och i den anges i 1 § och i den

utsträckning i övrigt som utsträckning i övrigt som

anges i andra femte anges i andra fjärde

styckena. styckena.

 Skattemyndigheten i länet Skattemyndigheten i länet

får ha terminalåtkomst till får ha terminalåtkomst till

uppgifter som avses i 5 och uppgifter som avses i 5

6 §§, 7 § 1 6, 8, 9, 13, 15, och 6 §§, 7 § 1 6, 7, dock

17 och 22 samt de uppgifter endast i fråga om uppgifter

därutöver som behövs för ut- som skall lämnas enligt 2

färdande av skattsedel och kap. 19 § lagen (1990:325)

dubblettskattsedel. om självdeklaration och

 kontrolluppgifter, 8, 9,

 13 15, 17 och 22 samt de

 uppgifter därutöver som

 behövs för utfärdande av

 skattsedel och dubb-

 lettskattsedel.

 Skattemyndigheten får ha

 terminalåtkomst också till

 övriga uppgifter om de, för

 pågåenden eller annat

 Skattemyndigheten får beskattningsår, hänför sig

vidare ha terminalåtkomst till länet eller avser

till uppgifter som avses i skattskyldig som beskattas

7 § 7, 10--12, 14, 16, 18, i länet.

20, 21, 23 och 24 och som

hänför sig till länet eller

gäller skattskyldig som

beskattas i länet.

 Riksskatteverket får ha terminalåtkomst till uppgifter som avses i 5 och 6 §§

samt 7 § 1 18, 20 24.

 Kronofogdemyndighet får ha terminalåtkomst till uppgifter enligt 5 och 6 §§

samt 7 § 1, 3 och 4. Kronofogdemyndighet i det län där ett mål är registrerat

för exekutiva åtgärder får vidare ha sådan terminalåtkomst i fråga om uppgifter

enligt 7 § 7, 8, 12 och 13. Terminalåtkomsten får avse den som är registrerad

som gäldenär hos kronofogdemyndighet eller make till gäldenären eller annan som

sambeskattas med gäldenären. I fråga om uppgifter enligt 7 § 1 får

terminalåtkomsten avse också den som är delägare i fåmansföretag där någon som

avses i tredje meningen är delägare.

 35

 Av rådets förordning (EEG) nr 218/92 framgår att behörig myndighet i ett annat

EU-land får ha terminalåtkomst till uppgifter rörande mervärdesskatt.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

2 Senaste lydelse 1994:1905.

 36

2.3 Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1915) om ändring i

skatteregisterlagen (1980:343)

 Härigenom föreskrivs att 7 § skatteregisterlagen (1980:343)1 i paragrafens

lydelse enligt lagen (1994:1915) om ändring i nämnda lag skall ha följande

lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 7 §

 För fysisk och juridisk person får, utöver de uppgifter som anges i 5 och 6

§§, det centrala skatteregistret innehålla följande uppgifter.

 1. Sådana uppgifter om ägarförhållandena i fåmansföretag, företag som enligt 3

§ 12 mom. nionde stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt skall

behandlas som fåmansföretag, fåmansägt handelsbolag och dotterföretag som avses

i 2 kap. 16 § lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 2. Uppgifter angående avslutad revision, verkställt besök eller annat

sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen (1990:324), 17 kap. 4 § mervär-

desskattelagen (1994:200), 78 § 2 a mom. uppbördslagen (1953:272), 27 a § lagen

(1984:668) om uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen

(1958:295) om sjömansskatt. För varje sådan åtgärd får anges tid, art, beskatt-

ningsperiod, skatteslag, myndighets beslut om beloppsmässiga ändringar av skatt

eller underlag för skatt med anledning av åtgärden samt uppgift huruvida

bokföringsskyldighet har fullgjorts.

 3. Uppgift om registrering av skyldighet att betala skatt, uppgift om innehav

av skattsedel på preliminär skatt, uppgifter om beslut om återkallelse av

skattsedel på preliminär F-skatt med angivande av skälen för beslutet, uppgifter

som behövs för att bestämma skatt eller avgift enligt uppbördslagen, lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare, lagen (1990:659) om särskild

löneskatt på vissa förvärvsinkomster, lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt

för utomlands bosatta, lagen (1990:912) om nedsättning av socialavgifter,

mervärdesskattelagen och lagen (1951:763) om beräkning av statlig inkomstskatt

på ackumulerad inkomst samt uppgifter om redovisning, inbetalning och

återbetalning av sådana skatter eller avgifter.

 4. Uppgift om maskinellt framställt förslag till beslut om beskattning.

 5. Uppgift om beslut om anstånd med avgivande av deklaration och med betalning

av skatt, dock ej skälen för besluten, samt uppgift om att laga förfall

föreligger för underlåtenhet att fullgöra deklarationsskyldighet.

 6. Administrativa och tekniska uppgifter som behövs för beskattningen.

 7. Uppgifter som skall lämnas i förenklad självdeklaration, särskild

självdeklaration enligt 2 kap. 10 § första stycket punkterna 2--4 och andra

stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter samt uppgifter som skall

lämnas enligt 2 kap. 25 § lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter.

 8. Uppgift om beslut om beskattning, dock ej skälen för beslutet och uppgift

om utmätning enligt 68 § 6 mom. uppbördslagen.

-------------------------------------------------------

 9. Uppgift om att fordran 9. Uppgift om att

mot personen registrerats fordran mot personen

hos kronofogdemyndighet, registrerats hos kronofog-

uppgift om indriv- demyndighet, uppgift om

ningsresultat, uppgift om indrivningsresultat,

beslut om ackord, uppgift om att en person

likvidation eller konkurs ålagts betalningsskyldighet

samt uppgift om i egenskap av bolagsman

betalningsinställelse. eller företrädare för en

 juridisk person, uppgift

 om beslut om skuldsane-

 ring, ackord, likvidation

 eller konkurs, uppgift om

 betalningsinställelse.

 10. Uppgift om antal anställda och de anställdas personnummer.

 11. Uppgift om telefonnummer, särskild adress för skattsedelsförsändelse samt

namn, adress och telefonnummer för ombud.

 12. Uppgift från kontrolluppgift som enligt 3 kap. lagen om självdeklaration

och kontrolluppgifter skall lämnas utan föreläggande samt från sådan särskild

uppgift som avses i 3 § lagen (1959:551) om beräkning av pensionsgrundande

inkomst enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring.

 13. Uppgift om beteckning, köpeskilling, basvärde, delvärde, taxeringsvärde,

omräknat delvärde, beskattningsnatur, typ av fång och tidpunkt för fånget för

fastighet som ägs eller innehas av personen, andelens storlek om fastigheten har

flera ägare och övriga uppgifter som behövs för beräkning av statlig fastig-

hetsskatt samt uppgift som behövs för värdering av bostad på fastighet.

 14. Uppgift om tid och art för planerad eller pågående revision samt

beskattningsperiod och skatteslag som denna avser samt uppgift om tid för

planerat besök eller annat sammanträffande enligt 3 kap. 7 § taxeringslagen, 17

kap. 4 § mervärdesskattelagen, 78 § 2 a mom. uppbördslagen, 27 a § lagen om

uppbörd av socialavgifter från arbetsgivare eller 19 b § lagen om sjömansskatt.

 15. Uppgift om postgiro- och bankgironummer, om personen är näringsidkare

samt, om fullmakt lämnats för bank- eller postgiro att ta emot

skatteåterbetalning på ett konto, datum för fullmakten samt kontots nummer och

typ.

 16. Uppgift om antal perioder om trettio dagar för vilka den skattskyldige

uppburit inkomst som beskattas enligt lagen om sjömansskatt.

 17. Uppgift om omsättning i näringsverksamhet.

 18. Uppgifter angående resultat av bruttovinstberäkning, annan beräkning av

relationstal eller liknande, skönsmässig beräkning och belopp som under

beskattningsåret stått till förfogande för levnadskostnader.

 19. Uppgift från centrala bilregistret om innehav av fordon samt om fordonets

registreringsnummer, märke, typ och årsmodell.

 20. Uppgift för beräkning av skattereduktion för fackföreningsavgift och

uppgifter enligt 6 § första och andra styckena lagen (1993:672) om

skattereduktion för utgifter för byggnadsarbete på bostadshus för bestämmande av

skattereduktion enligt samma lag samt uppgift om beslut om sådan

skattereduktion.

 21. Uppgift om bosättningsland och tidpunkt för byte av bosättningsland.

 22. Uppgifter om antal årsanställda i en koncern i fall som avses i 2 kap. 16

§ sista stycket lagen om självdeklaration och kontrolluppgifter, totalt

respektive i Sverige, koncernomsättning och koncernbalansomslutning för

koncernmoderföretag.

 23. Uppgift om beteckning på ersättningsbostad som avses i 11 § lagen

(1993:1469) om uppskovsavdrag vid byte av bostad, uppskovsavdragets storlek,

belopp som enligt 10 § nämnda lag skall reducera omkostnadsbeloppet samt, om

ersättningsbostaden utgörs av bostad som avses i 11 § andra meningen nämnda lag,

föreningens eller bolagets organisationsnummer och namn.

 24. Uppgift som skall lämnas enligt 13 kap. 29 eller 30 §§ mer-

värdesskattelagen.

1 Lagen omtryckt 1983:143.

 37

2.4 Förslag till lag om ändring i telelagen (1993:597)

 Härigenom föreskrivs att 27 § telelagen (1993:597) skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 27 §

 Den som driver televerksamhet och därvid har fått del av eller tillgång till

uppgift som avses i 25 § första stycket skall på begäran lämna

 1. uppgift, som avses i 25 § första stycket 1, till en myndighet som i ett

särskilt fall behöver en sådan uppgift för delgivning enligt delgivningslagen

(1970:428), om myndigheten finner att det kan antas att den som söks för

delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl,

 2. uppgift, som avses i 25 § första stycket 1 och som angår misstanke om

brott, till åklagarmyndighet, polismyndighet eller någon annan myndighet som har

att ingripa mot brottet, om fängelse är föreskrivet för brottet och detta enligt

myndighetens bedömning kan föranleda annan påföljd än böter,

-------------------------------------------------------

 3. uppgift, som avses i 3. uppgift som avses i

25 § första stycket 3 och som25 § första stycket 3 och

angår misstanke om brott, som angår misstanke om

till åklagarmyndighet, brott till åklagarmyn-

polismyndighet eller någon dighet, polismyndighet

annan myndighet som har att eller någon annan myndighet

ingripa mot brottet, om det som har att ingripa mot

för brottet inte är brottet, om det för brottet

föreskrivet lindrigare inte är föreskrivet

straff än fängelse i två år. lindrigare straff än

 fängelse i två år,

 4. uppgift som avses i

 25 § första stycket 1 till

 en kronofogdemyndighet som

 behöver uppgiften i ex-

 ekutiv verksamhet, om

 myndigheten finner att

 uppgiften är av väsentlig

 betydelse för handläggningen

 av ett ärende,

 5. uppgift som avses i

 25 § första stycket 1 till

 en skattemyndighet som

 behöver uppgiften i

 verksamhet som avser

 kontroll av skatt eller

 avgift eller i utredning

 om rätt folkbokföringsort

 enligt folkbokföringslagen

 (1991:481), om myndigheten

 finner att uppgiften är av

 väsentlig betydelse för

 handläggningen av ett

 ärende.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 38

2.5 Förslag till lag om ändring i postlagen (1993:1684)

 Härigenom föreskrivs att 20 § postlagen (1993:1684) skall ha följande lydelse.

-------------------------------------------------------

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 20 §

 Den som bedriver postverksamhet och därvid har fått del av eller tillgång till

uppgift som avses i 19 § första stycket skall på begäran lämna

 1. uppgift om enskilds adress, telefonnummer eller arbetsplats till en

myndighet som i ett särskilt fall behöver en sådan uppgift för delgivning enligt

delgivningslagen (1970:428), om myndigheten finner att det kan antas att den som

söks för delgivning håller sig undan eller att det annars finns synnerliga skäl,

-------------------------------------------------------

 2. uppgift som rör 2. uppgift som rör

misstanke om brott till misstanke om brott till

åklagarmyndighet, polis- åklagarmyndighet, polis-

myndighet eller någon annan myndighet eller någon annan

myndighet som har att myndighet som har att

ingripa mot brottet, om det ingripa mot brottet, om

för brottet inte är det för brottet inte är

föreskrivet lindrigare föreskrivet lindrigare

straff än fängelse i två år. straff än fängelse i två år,

 3. uppgift om enskilds

 adress till en

 kronofogdemyndighet som

 behöver uppgiften i

 exekutiv verksamhet, om

 myndigheten finner att

 uppgiften är av väsentlig

 betydelse för handläggningen

 av ett ärende,

 4. uppgift om enskilds

 adress till en

 skattemyndighet som behöver

 uppgiften i verksamhet som

 avser kontroll av skatt

 eller avgift eller i

 utredning om rätt

 folkbokföringsort enligt

 folkbokföringslagen

 (1991:481), om myndigheten

 finner att uppgiften är av

 väsentlig betydelse för

 handläggningen av ett

 ärende.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

 39

2.6 Förslag till lag om ändring i utsökningsregisterlagen (1986:617)

 Härigenom föreskrivs att 2 § utsökningsregisterlagen (1986:617) skall ha

följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 2 §1

-------------------------------------------------------

 Riksskatteverket är Riksskatteverket är

registeransvarigt för det registeransvarigt för det

centrala utsöknings- centrala utsöknings-

registret. En registret. Krono-

kronofogdemyndighet är fogdemyndigheten är

registeransvarig för registeransvarig för

registret, när det gäller registret när det gäller

uppgifter i mål eller ärendenuppgifter i mål eller

som handläggs hos myn- ärenden som handläggs hos

digheten, enligt de närmare myndigheten och uppgifter

föreskrifter regeringen som annars har förts in i

meddelar. registret av myndigheten.

 Kronofogdemyndigheten är registeransvarig för det regionala ut-

sökningsregistret för länet.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1Senaste lydelse 1995:441.

 40

2.7 Förslag till lag om ändring i sekretesslagen (1980:100)

 Härigenom föreskrivs att i 9 kap. 19 § sekretesslagen (1980:100)1 ordet

"utsökningsregistret" skall bytas ut mot "ett utsökningsregister".

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1Senaste lydelse av 9 kap. 19 § 1986:618.

 41

2.8 Förslag till lag om ändring i lagen (1985:146) om

avräkning vid återbetalning av skatter och avgifter

 Härigenom föreskrivs att i 2, 3 och 15 §§ lagen (1985:146) om avräkning vid

återbetalning av skatter och avgifter1 ordet "utsökningsregistret" skall bytas

ut mot "ett utsökningsregister".

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1996.

1Senaste lydelse av 2 § 1993:909.

 42

Lagrådet

Utdrag ur protokoll vid sammanträde 1995-10-02

Närvarande: f.d. regeringsrådet Bertil Voss, justitierådet Johan Munck,

regeringsrådet Karl-Ingvar Rundqvist.

 Enligt lagrådsremiss den 21 september 1995 (Finansdepartementet) har

regeringen beslutat inhämta Lagrådets yttrande över förslag till lag om ändring

i lagen (1990:1536) om folkbokföringsregister, m.fl.

 Förslagen har inför Lagrådet föredragits av kammarrättsassessorerna Birgitta
[REDACTED_EFTERNAMN] och Christer[REDACTED_EFTERNAMN]

 Lagrådet lämnar förslagen utan erinran.

 45

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 12 oktober 1995

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Heckscher, Hedborg,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1995/96:56 om ändringar i lagen om folkbokför-

ingsregister, m.m.

 46