Regeringens proposition

1991/92:54

om reavinstbeskattning av bostadsrätter

Regeringen föreslår riksdagen att anta de förslag som har tagits

upp i bifogade utdrag ur regeringsprotokollet den 31 oktober

1991.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bo[REDACTED_EFTERNAMN]

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås förändringar av reavinstskattereglerna

för bostadsrätter. Den s.k. genomsynen tas bort vid

tillämpningen av såväl huvudregeln som takreglerna. Det innebär

att när vinsten beräknas enligt huvudregeln skall detta ske utan

beaktande av lägenhetens andel i föreningens skulder vid

anskaffnings- respektive avyttringstillfället. Om takreglerna

används skall försäljningspriset inte ökas med lägenhetens andel

i föreningens skulder.

 Som en konsekvens av den slopade genomsynen avskaffas bostads-

rättsinnehavarens avdragsrätt för den egna andelen av

föreningens utgifter för ny-, till- och ombyggnad respektive

värdehöjande åtgärder på föreningsfastigheten vid tillämpning av

huvudregeln. Enligt den nya huvudregeln blir kapitaltillskott

avdragsgilla.

 De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1992 och

de skall tillämpas första gången vid 1992 års taxering.

Vinstberäkning utan genomsyn skall alltså kunna ske redan vid

1992 års taxering i alla de fall där skattskyldighet inträtt

under år 1991. För avyttringar som skett senast vid utgången av

år 1991 föreslås att äldre regler på den skattskyldiges begäran

skall kunna tillämpas vid 1992 och senare års taxeringar.

1 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

 Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1947:576) om statlig in-

komstskatt 1

 dels att 26 § 2 mom. skall upphöra att gälla,

 dels att 26 § 4, 5, 7 och 8 mom. skall ha följande lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 26 §

 4 mom. 2 Har bostadsrätten förvärvats genom upplåtelse

från bostadsrättsföreningen, skall den i upplåtelseavtalet

angivna insatsen anses som köpeskilling. Särskilda avgifter som

har betalats till föreningen i samband med förvärv av en

bostadsrätt (upplåtelse- och inträdesavgifter) skall också

räknas in i ingångsvärdet. Har insatsen för lägenheten satts ned

efter det att bostadsrätten har förvärvats, skall ingångsvärdet

reduceras med det belopp som har återbetalats på grund av

nedsättningen.

 Kapitaltillskott - utöver

 insats enligt första stycket -

 som under innehavet har lämnats

 till bostadsrättsföreningen får

 räknas in i omkostnadsbeloppet

 endast om tillskotten har varit

 avsedda att användas av

 föreningen för amortering av

 lån eller för finansiering av

 förbättringsarbeten på fastig-

 heten. Tillskotten för

 amorteringar skall anses ha

 uppgått till ett belopp

 motsvarande bostadsrättens

 andel av de amorteringar som

 föreningen har gjort under

 innehavet. Om föreningen har

 finansierat amortering av ett

 lån genom upptagande av ett

 nytt lån medräknas inte den

 amorteringen vid beräkningen av

 kapitaltillskott som skall ingå

 i omkostnadsbeloppet. Beräk-

 ningen av tillskotten för

 amorteringar som belöper på bo-

 stadsrätten sker med

 tillämpning av an-

 delsförhållandena vid avytt-

 ringstidpunkten. För att ett

 tillskott för finansiering av

 förbättringsarbeten

1Senaste lydelse av

lagens rubrik 1974:770

26 § 2 mom. 1990:651. 2Senaste lydelse 1991:619.

 skall få beaktas fordras att

 tillskotskott som

 bostadsrättshavarna har lämnat

 för arbetet i fråga sammanlagt

 har uppgått till minst 3 000

 kronor multiplicerat med

 antalet deltagande bostads-

 rätter. Vid vinstberäkningen

 får hänsyn inte tas till

 kapitaltillskott som skett före

 år 1974.

 5 m o m.3 Som 5 m o m. Som

förbättringskostnad räknas förbättringskostnad räknas

 a) utgift som den a) utgift som den

skattskyldige har lagt ned på skattskyldige har lagt ned på

förbättringsarbeten i förbättringsarbeten i

lägenheten, lägenheten och

 b) utgift som han har lagt b) utgift som han har lagt

ned på reparation och underhåll ned på reparation och underhåll

av lägenheten i den mån av lägenheten i den mån

lägenheten på grund av arbetet lägenheten på grund av arbetet

har kommit i bättre skick än har kommit i bättre skick än

vid förvärvet, vid förvärvet.

 c) den på bostadsrätten

belöpande andelen av sådana

utgifter för ny-, till- eller

ombyggnad som föreningen lagt

ned på fastigheten under den

skattskyldiges innehavstid och

 d) den på bostadsrätten

belöpande andelen av sådana

utgifter för reparation och

underhåll som föreningen lagt

ned på fastigheten under den

skattskyldiges innehavstid i

den mån fastigheten på grund av

arbetet har kommit i bättre

skick än vid förvärvet av

lägenheten.

 Som förbättringskostnad Som förbättringskostnad räk-

enligt a eller b räknas inte nas inte utgift som vid in-

utgift som vid komsttaxeringen har behandlats

inkomsttaxeringen har som omkostnad i näringsverk-

behandlats som omkostnad i samhet.

näringsverksamhet.

 Som förbättringskostnad räknas även utgifter för värdehöjande

reparationer och underhåll som enligt punkt 5 andra stycket av

anvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370) skall tas

upp som intäkt av näringsverksamhet.

 Utgifter enligt första Utgifter enligt första

stycket som hänför sig till stycket som hänför sig till

visst år räknas som visst år räknas som

förbättringskostnader endast förbättringskostnader endast

under förutsättning att de under förutsättning att de

sammanlagt har uppgått till sammanlagt har uppgått till

minst 5 000 kronor och, om de minst 5 000 kronor och, om de

är av det slag som av- är av det slag som av-

3Senaste lydelse 1990:1422.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

ses i b eller d, dessutom ses i b, dessutom nedlagts

nedlagts under de senaste fem under de senaste fem åren före

åren före avyttringen. avyttringen. Utgifterna hänförs

Utgifterna hänförs normalt till normalt till det år då en

det år då en faktura eller faktura eller räkning har

räkning har erhållits som visar erhållits som visar vilka ar-

vilka arbeten som har utförts. beten som har utförts. I fråga

I fråga om utgifter som avses i om utgifter som avses i första

första stycket b och d gäller stycket b gäller vidare att

vidare att utgifterna får dras utgifterna får dras av endast

av endast till den del arbetet till den del arbetet har

har medfört att lägenheten medfört att lägenheten vid av-

eller fastigheten vid av- yttringen alltjämt är i bättre

yttringen av lägenheten skick än vid förvärvet.

alltjämt är i bättre skick än

vid förvärvet av lägenheten.

 Av 3 mom. första stycket framgår att ersättning för föremål som

ägts av den skattskyldige i vissa fall skall räknas in i

vederlaget för bostadsrätten. I sådana fall skall utgiften för

anskaffning av föremålen räknas in i bostadsrättens

ingångsvärde, om föremålen har förvärvats tillsammans med

bostadsrätten. Har föremålen anskaffats under innehavet, anses

utgiften - allt efter omständigheterna - som en utgift för

förbättring eller för reparation och underhåll av lägenheten.

Frågan om utgiften får räknas in i omkostnadsbeloppet avgörs

enligt första-tredje styckena.

 7 mom.4 Vinst när fysisk person avyttrar sådan bostadsrätt som

med tillämpning av 25 § 9 mom. andra stycket skall anses avse

hans permanentbostad får beräknas till 30 procent av vederlaget

för bostadsrätten. Vinst när fysisk person eller dödsbo avyttrar

bostadsrätt avseende annan privatbostad får beräknas till 60

procent av vederlaget för bostadsrätten.

 Vinst vid avyttring av bostadsrätt som inte är privatbostad får

beräknas till 90 procent av vederlaget för bostadsrätten.

 För privatbostad som under den skattskyldiges innehav varit att

hänföra till näringsverksamhet under något av de tre närmaste

åren före avyttringstillfället skall i stället för vad som

stadgas i första stycket gälla att vinsten får beräknas med

tillämpning av andra stycket.

 Vid tillämpning av detta

moment skall vederlaget

beräknas med iakttagande av

bestämmelserna i 2 mom. första

stycket första och tredje

meningarna.

 8 m o m.5 Vinst vid 8 m o m. Vinst vid avyttring

avyttring av privatbostad under av privatbostad under sådana

sådana omständigheter som avses omständigheter som avses i 25 §

i 25 § 10 mom. får alltid 10 mom. får alltid beräknas

beräknas till 30 procent av till 30 procent av vederlaget

vederlaget - beräknat för den avyttrade

4Senaste lydelse 1990:651.5Senaste lydelse 1990:651.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

med iakttagande av bestämmel- bostadsrätten.

ser-na i 2 mom. första stycket

första och tredje meningarna -

för den avyttrade bo-

stadsrätten.

Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992 och tillämpas första

gången vid 1992 års taxering. Har bostadsrätt som avses i 26 §

avyttrats före utgången av år 1991 skall dock, om den

skattskyldige yrkar det, vinst eller förlust beräknas med

tillämpning av de äldre bestämmelserna.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

2 Förslag till

Lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter

 Härigenom föreskrivs att 3 kap. 45 § lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter skall ha följande

lydelse.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

 3 kap.

 45 § 3

 Kontrolluppgift om överlåten bostadsrätt skall lämnas av en bo-

stadsrättsförening som vid ingången av det aktuella

beskattningsåret var av det slag som anges i 2 § 7 mom. första

stycket lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt.

Kontrolluppgiften skall avse sådan överlåtelse som har anmälts

till föreningen och innehålla uppgift om

 a) lägenhetens beteckning,

 b) överlåtarens och förvärvarens namn samt personnummer, or-

ganisationsnummer eller adress,

 c) tidpunkten för överlåtelsen och köpeskillingens storlek samt

tidpunkten för överlåtarens förvärv och köpeskillingen vid det

förvärvet,

 d) bostadsrättens andel av d) storleken av sådana

bostadsrättsföreningens net- kapitaltillskott som

toskuld eller nettoförmögenhet överlåtaren enligt 26 § 4 mom.

enligt det bokslut som andra stycket lagen om statlig

föreligger för det räkenskapsår inkomstskatt får räkna in i

som avslutats närmast före den omkostnadsbeloppet samt

1 juli under det år som bos-

tadsrätten förvärvades res-

pektive avyttrades, med

bortseende från värdet av

föreningens fastighet,

 e) bostadsrättens andel av in- e) bostadsrättens andel av in-

nestående medel på inre repara- nestående medel på inre repara-

tionsfond eller liknande fond tionsfond eller liknande fond

vid förvärvs- respektive vid förvärvs- respektive

avyttringstidpunkten samt avyttringstidpunkten.

 f) bostadsrättens andel av

utgifter för ny-, till- eller

ombyggnad som nedlagts på

föreningens fastighet under in-

nehavstiden.

 Om överlåtelsen avser en bo- Om överlåtelsen avser en bo-

stadsrätt som har förvärvats stadsrätt som har förvärvats

före år 1974 behöver någon före år 1974 behöver någon

uppgift enligt första stycket d uppgift enligt första stycket e

eller e avseende avseende

3Senaste lydelse 1990:1136.

Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse

förhållandena vid förvärvs- förhållandena vid

tidpunkten inte lämnas. Har förvärvstidpunkten inte lämnas.

förvärvet Har förvärvet skett före den 1

skett före den 1 juli 1982 juli 1982 behöver någon uppgift

behöver någon uppgift om om köpeskillingen vid förvärvet

köpeskillingen vid förvärvet inte lämnas.

inte lämnas.

 Efter föreläggande av skattemyndigheten skall föreningen lämna

ytterligare upplysningar som är av betydelse för beräkning av

realisationsvinsten vid en medlems avyttring av sin bostadsrätt.

 Föreningen skall, utöver vad som följer av 4 kap. 1 §, bevara

det underlag som behövs för uppgiftslämnande enligt denna

paragraf.

 Denna lag träder i kraft den 1 januari 1992 och tillämpas

första gången i fråga om kontrolluppgifter till ledning för 1993

års taxering.

Finansdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 31 oktober 1991

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden B.
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN], af[REDACTED_EFTERNAMN], Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], P.
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

___________

Proposition om reavinstbeskattning av bostadsrätter

1 Inledning

De nuvarande reglerna om reavinstbeskattning av bostadsrätter

infördes genom skattereformen (prop. 1989/90:110, SkU30, SFS

1990:651) och trädde i kraft den 1 juli 1990. Vissa justeringar

med ikraftträdande den 1 januari 1991 genomfördes under hösten

1990 (prop. 1990/91:54, SkU10, SFS 1990:1422). Reglerna skall

tillämpas första gången vid 1992 års taxering.

 Reglerna innebär att vinsten skall beräknas med tillämpning av

s.k. genomsyn. Detta betyder att vinsten påverkas av de

förändringar i föreningens nettoskuld som ägt rum under

innehavet. Också vid tillämpning av takreglerna beaktas den egna

andelen av föreningens skulder. Bestämmelserna har utsatts för

kraftig kritik. Reglerna anses svåra att förstå och det finns

problem med att få fram de uppgifter som behövs för att kunna

beräkna vinsten.

 På senvåren 1991 utarbetades en promemoria inom

finansdepartementet med bl.a. ett förslag om att genomsynen

skall slopas vid tillämpning av huvudregeln. Förslaget innebär i

princip en återgång till den vinstberäkningsmetod som fanns före

skattereformen. När det gäller de tidigare avdragsgilla

kapitaltillskotten föreslås i promemorian ingen motsvarande

återgång till äldre regler. Vad beträffar takreglerna föreslås

inga förändringar. I promemorian föreslås vidare att den nya

huvudregeln skall träda i kraft med retroaktiv verkan och

tillämpas första gången vid 1992 års taxering. Genomsynsreglerna

skall dock, enligt förslaget, övergångsvis behållas vid 1992

och, för vissa speciella fall, vid 1993 års taxeringar.

 Promemorian (Ds 1991:38) Skatteregler för ny

bostadsfinansiering m.m., har remissbehandlats. En förteckning

över de remissinstanser som yttrat sig bör fogas som bilaga 1

till protokollet. En remissammanställning finns tillgänglig i

lagstiftningsärendet (dnr 2697/91).

 Regeringen beslutade den 24 oktober 1991 att inhämta lagrådets

yttrande över lagförslagen. De till lagrådet remitterade

lagförslagen överensstämmer, med bortseende från en mindre

redaktionell ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter, med propositionens lagförslag och har därför

utelämnats.

 Lagrådets yttrande bör fogas till protokollet som bilaga 2. Jag

delar de synpunkter lagrådet fört fram och återkommer till dem i

den allmänna motiveringen (avsnitt 4).

 Jag kommer nu att redovisa mina förslag om ändrade regler för

reavinstbeskattning av bostadsrätter.

2 Gällande rätt

Den allmänna regeln om beräkning av reavinst i 24 § 1 mom. lagen

(1947:576) om statlig inkomstskatt, SIL, gäller bl.a.

bostadsrätter. Av denna bestämmelse framgår att som intäkt skall

tas upp det överenskomna vederlaget för egendomen med avdrag för

försäljningsprovision och liknande kostnader. Avdrag medges för

alla omkostnader för egendomen (omkostnadsbeloppet), såsom

erlagd köpeskilling, inköpsprovision, stämpelskatt o.d.

(ingångsvärde) samt för vad som nedlagts på förbättring av

egendomen (förbättringskostnader).

 För bostadsrätter gäller att vinstberäkningen skall ske med

tillämpning av genomsyn. Det betyder att anskaffningspriset

(utgivet vederlag) och försäljningsintäkten (vederlaget) skall

justeras med hänsyn till lägenhetens andel i föreningens

nettoskuld eller nettoförmögenhet vid anskaffnings-resp.

avyttringstidpunkten. Nettoförmögenheten eller nettoskulden

beräknas som skillnaden mellan föreningens tillgångar, med

bortseende från föreningsfastigheten, och skulderna. Föreligger

det en nettoskuld vid anskaffnings- eller avyttringstidpunkten

skall anskaffningspriset resp. vederlaget ökas med den egna

andelen av denna nettoskuld. Är förhållandena vid de aktuella

tidpunkterna de omvända, dvs. redovisar föreningen en

nettoförmögenhet, skall anskaffningspriset resp. vederlaget

minskas med ett belopp motsvarande den egna andelen av

nettoförmögenheten. Reglerna om hur föreningsförmögenheten skall

påverka anskaffningspriset resp. försäljningspriset finns i 26 §

2 mom. SIL.

 Den skattskyldige medges vidare avdrag för den egna andelen i

föreningens utgifter för ny-, till- eller ombyggnad av

föreningsfastigheten. Avdrag medges också för motsvarande andel

i föreningens utgifter för värdehöjande reparationer och

underhåll på föreningsfastigheten. Bestämmelserna om den

skattskyldiges avdragsrätt för vissa föreningsutgifter finns i

26 § 5 mom. c och d SIL. När det gäller avdragsrätten för

föreningens utgifter för värdehöjande åtgärder är avdragsrätten

begränsad till utgifter som lagts ned på fastigheten inom fem år

före avyttringstillfället. Vidare gäller att avdrag endast

medges i den mån fastigheten vid avyttringen av lägenheten

alltjämt befinner sig i bättre skick än vid förvärvet av

lägenheten.

 Avdragsrätt föreligger enligt 26 § 5 mom. a och b SIL för den

skattskyldiges egna utgifter för förbättringsarbeten, reparation

och underhåll av den egna lägenheten. Avdragsrätt för utgifter

för reparation och underhåll bortfaller - på samma sätt som

motsvarande avdragsrätt för egnahemsägare - efter fem år. Vidare

gäller för avdragsrätt att de egna utgifterna och den egna

andelen av föreningsutgifterna sammanlagt måste uppgå till minst

5 000 kr. per år.

 Som ett alternativ till en vinstberäkning enligt huvudregeln

gäller att vinsten schablonmässigt kan beräknas enligt särskilda

takregler. Bestämmelserna är avsedda att för vissa fall begränsa

skatteuttaget.

 Takreglerna finns i 26 § 7 mom. första och andra styckena SIL.

På samma sätt som för fastigheternas del innebär dessa att

vinsten får beräknas som en viss procentuell andel av

vederlaget. Vederlaget skall härvid - på samma sätt som vid den

konventionella vinstberäkningen - justeras med hänsyn till

föreningens nettoförmögenhet eller nettoskuld vid

avyttringstillfället.

 Takreglerna innebär - när fråga är om en privatbostad - att

vinsten får beräknas till 30 resp. 60 % av summan av vederlaget

och skuldandelen vid avyttringstillfället. Den mest förmånliga

takregeln gäller vid avyttring av en privatbostad som utgör den

skattskyldiges permanentbostad. Vad som i det här sammanhanget

avses med permanentbostad framgår av 26 § 7 mom. SIL och

definitionen är densamma som för fastigheter. Den mest

förmånliga takregeln gäller enligt 26 § 8 mom. SIL också vid

expropriation och liknande även om bostaden inte är en

permanentbostad. Vid avyttring av en bostadsrätt som inte är

privatbostad får vinsten beräknas till 90 % av det justerade

vederlaget för bostadsrätten.

3 Överväganden och förslag

3.1 Slopad genomsyn

Mitt förslag: Genomsynen slopas vid tillämpning av huvudregeln.

Samtidigt avskaffas den skattskyldiges avdragsrätt för den egna

andelen av vissa föreningsutgifter. Genomsynen slopas också vid

tillämpning av takreglerna.

 Promemorieförslaget: Överensstämmer med mitt när det gäller

huvudregeln. I fråga om takreglerna föreslogs inga förändringar.

 Remissinstanserna: Förslaget att slopa genomsynen tillstyrks av

så gott som samtliga remissinstanser. I första hand anförs den

betydande förenkling av regelverket som en slopad genomsyn

skulle innebära. Endast LO och TCO avstyrker. Flera

remissinstanser har inga invändningar mot att genomsynen behålls

vid tillämpning av takregeln. Andra, däribland

finansinspektionen, HSB, Mäklarsamfundet, Riksbyggen,

Sparbanksgruppen AB, SBC och Sveriges Föreningsbank anser att

föreningens skuldförhållanden inte heller skall påverka vinsten

vid tillämpning av takreglerna.

 Skälen för mitt förslag: Genomsynsreglerna har mötts av kraftig

kritik. Det har bl.a. gjorts gällande att reglerna är svåra att

förstå och att de praktiska och administrativa problem som kan

vara förknippade med att få fram de nödvändiga uppgifterna för

att kunna räkna ut skatten är betydande. Härvid har man pekat på

de uppgifter från förfluten tid som behövs för att göra en

vinstberäkning enligt huvudregeln, dvs. förening

ens förmögenhetsförhållanden vid anskaffningstillfället,

föreningens utgifter för ny-, till- och ombyggnad av

föreningsfastigheten under innehavet av bostadsrätten och

uppgifterna avseende föreningens utgifter för reparation och

underhåll inom en femårsperiod före avyttringen. När det gäller

utgifter av det senare slaget har kritikerna vidare framhållit

de många gånger grannlaga bedömningar som måste ske för att

avgöra huruvida utgifterna i fråga för en viss medlem skall

anses värdehöjande och därmed, i vissa fall, avdragsgilla.

 Jag kan ansluta mig till den kritik som förts fram. Reglerna

har blivit oacceptabelt komplicerade både att förstå och att

tillämpa. Mitt förslag är alltså att genomsynsreglerna skall

slopas vid tillämpning av huvudregeln och takreglerna. När det

gäller huvudregeln leder detta till att reglerna om den

enskildes avdragsrätt för sin andel av föreningens utgifter för

ny-, till- och ombyggnad och för värdehöjande åtgärder inte

längre behövs och därför kan tas bort. Avsevärda förenklingar

följer av vad jag nu föreslagit. Enklare regler är till gagn för

de skattskyldiga, för föreningarna och för skatteförvaltningen.

 Mitt förslag att slopa genomsynen vid tillämpning av

huvudregeln och takreglerna leder till att 26 § 2 mom. SIL kan

upphävas och att 26 § 4, 5, 7 och 8 mom. SIL måste ändras. Vissa

följdändringar i 3 kap. 45 § lagen (1990:325) om

självdeklaration och kontrolluppgifter, LSK, är också

nödvändiga.

3.2 Avdragsrätt för kapitaltillskott

Mitt förslag: Kapitaltillskott skall vara avdragsgilla vid en

vinstberäkning enligt huvudregeln.

 Promemorieförslaget: Kapitaltillskott är inte avdragsgilla.

 Remissinstanserna: Frågan om kapitaltillskotten har berörts

endast av ett fåtal remissinstanser. SBC och Riksbyggen

efterlyser båda avdragsrätt för kapitaltillskott. Sveriges

Redovisningskonsulters Förbund föreslår avdragsrätt för

kapitaltillskott och att kapitaluttag skall beskattas.

 Skälen för mitt förslag: I ett system med genomsyn vid

tillämpning av huvudregeln behövs inga särskilda regler för att

kapitaltillskott skall vara avdragsgilla. Ett slopande av

genomsynen - som ju i princip innebär en återgång till reglerna

före skattereformen - bör enligt min uppfattning därför

kombineras med en återgång till äldre ordning också i fråga om

avdragsrätt för kapitaltillskott. Jag föreslår att så sker.

 Reglerna om avdragsrätt för kapitaltillskott fanns tidigare i

punkt 2 c sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till 36 §

kommunalskattelagen (1928:370), KL. De innebar

sammanfattningsvis följande.

 Kapitaltillskott fick räknas in i omkostnadsbeloppet endast om

tillskotten varit avsedda att användas av föreningen för

amortering av lån eller för förbättringsarbeten på fastigheten.

Som tillskott för amorteringar ansågs dock alltid ett belopp

motsvarande minst 1 000 kr. för varje

påbörjat kalenderår under innehavet. För att ett tillskott för

finansiering av förbättringsarbeten skulle få beaktas fordrades

att tillskottet utdebiterats och använts för ett bestämt ändamål

och att de tillskott som bostadsrättsinnehavarna lämnat för

arbetet i fråga sammanlagt uppgått till minst 3 000 kr.

multiplicerat med antalet deltagande bostadsrätter. Vidare

framgick att kapitaltillskott som belöpte på tid före år 1974

inte skulle beaktas.

 Mitt förslag innebär att de nya reglerna om avdragsrätt för

kapitaltillskott, med ett undantag, i princip bör utformas på

samma sätt som de regler för vilka jag nu redogjort. Undantaget

hänför sig till det schablonmässiga avdraget om 1 000 kr. för

varje påbörjat kalenderår under innehavet. Ett sådant avdrag bör

inte återinföras.

 Bestämmelserna om avdragsrätt för kapitaltillskott innebär att

ett nytt andra stycke tillkommer i 26 § 4 mom. SIL. Mitt förslag

innebär vidare att föreningarna skall åläggas en motsvarande

uppgiftsskyldighet i 3 kap. 45 § LSK.

4 Ikraftträdande m.m.

De nya reavinstreglerna för bostadsrätter bör träda i kraft den

1 januari 1992 och tillämpas första gången vid 1992 års

taxering. Det betyder att de nya reglerna kan tillämpas i alla

de fall där skattskyldighet inträtt under år 1991.

 Mot bakgrund av förbudet mot retroaktiv lagstiftning i 2 kap.

10 § regeringsformen bör äldre regler dock få tillämpas i de

fall skattskyldighet uppkommit senast under år 1991. Vid senare

års taxeringar bör den skattskyldige därför få välja mellan att

beräkna vinsten med tillämpning av genomsyn eller enligt de nya

reglerna. Det betyder i normalfallet att en valrätt föreligger

vid 1992 års taxering. Undantagsvis - t.ex. i fall med brutna

räkenskapsår - kan även senare års taxeringar ifrågakomma.

Lagrådet tar i sitt yttrande upp frågan om hur den valda

lösningen förhåller sig till retroaktivitetsförbudet i

regeringsformen. Jag delar den principiella syn på frågan som

lagrådet för fram och vill - på sätt lag-rådet gjort -

ytterligare understryka vikten av att de skattskyldiga görs

uppmärksamma på skatteeffekterna av att olika regelsystem är

tillämpliga.

 När det gäller kontrolluppgiftsskyldigheten kan följande sägas.

Lagändringarna bör träda i kraft den 1 januari 1992 och

tillämpas första gången i fråga om kontrolluppgifter till

ledning för 1993 års taxering. Kontrolluppgifterna vid 1992 års

taxering kommer alltså att ha utformats i enlighet med de

nuvarande och till genomsynen anpassade reglerna. Detta innebär

att det inte kommer att finnas några uppgifter om eventuella

kapitaltillskott. Den som vid 1992 års taxering yrkar att

vinsten skall beräknas enligt de nya reglerna måste alltså själv

förete erforderlig utredning om avdrag yrkas för

kapitaltillskott.

 En liknande situation kan uppkomma vid senare års taxeringar

för det fåtal som då yrkar att vinstberäkningen skall ske enligt

genomsynsreglerna. Kontrolluppgiften kommer i deras fall inte

att omfatta bl.a. förening

ens förmögenhetsförhållanden vid anskaffningen. Också i sådana

fall är det nödvändigt att den skattskyldige själv presenterar

erforderlig utredning. Frågan berörs ytterligare i

specialmotiveringen.

5 Statsfinansiella effekter

Att de skattskyldiga vid 1992 års taxering kan välja mellan två

olika huvudregler för vinstberäkningen kan förväntas medföra ett

inkomstbortfall på 20 milj.kr. Fr.o.m. 1993 års taxering är

slopandet av genomsynen vid tillämpning av huvudregeln

budgetmässigt neutralt. Att slopa genomsynen vid tillämpning av

takreglerna beräknas däremot medföra ett årligt inkomstbortfall

på 250 milj.kr.

6 Upprättade lagförslag

I enlighet med vad jag nu har anfört har inom

finansdepartementet upprättats förslag till

 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

 2. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kon-trolluppgifter.

7 Specialmotivering

7.1 Lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt

26 § 2 mom.

Momentet innehåller den allmänna regeln om genomsynen, dvs. att

utgivet vederlag resp. försäljningsintäkt avseende den avyttrade

bostadsrätten skall justeras med hänsyn till föreningens

nettoförmögenhet vid avyttrings- resp. anskaffningstillfället.

Bestämmelsen föreslås upphävd.

26 § 4 mom.

I andra stycket finns en ny bestämmelse om avdragsrätt för

kapitaltillskott. Avdragsrätten är i allt väsentligt utformad på

samma sätt som motsvarande tidigare bestämmelser (punkt 2 c

sjunde och åttonde styckena av anvisningarna till 36 § KL i dess

tidigare lydelse). Regeln saknar dock motsvarighet till den

äldre bestämmelsen om ett schablonmässigt avdrag om 1 000 kr.

per påbörjat kalenderår under innehavet.

26 § 5 mom.

Av första stycket framgår att såsom förbättringskostnader räknas

dels utgifter som bostadsrättsinnehavaren lagt ned på den egna

lägenheten, dels lägenhetens andel i föreningens utgifter för

ny-, till- och ombyggnad och för föreningens utgifter för

värdehöjande åtgärder avseende fastigheten. Bestämmelserna är

endast tillämpliga vid en vinstberäkning enligt huvudregeln.

Stadgandena under c och d - avseende den skattskyldiges

avdragsrätt för lägenhets andel av nämnda föreningsutgifter -

har utgått som en konsekvens av att genomsynen föreslås slopad.

 Ändringarna i andra och fjärde styckena har skett i konsekvens

med att föreningens utgifter för förbättringar m.m. inte längre

skall beaktas vid vinstberäkningen.

26 § 7 mom.

I momentet finns bestämmelser om de olika takregler som får

tillämpas vid vinstberäkningen avseende bostadsrätter. I fjärde

stycket finns en hänvisning till 2 mom. varav framgår att

vederlaget på visst sätt skall justeras med hänsyn till

föreningens skulder vid avyttringen. Eftersom genomsynsreglerna

i 2 mom. slopats har hänvisningen till 2 mom. tagits bort.

26 § 8 mom.

Hänvisningen till 2 mom. har tagits bort (jfr 7 mom.).

Övergångsbestämmelserna

Av övergångsbestämmelserna framgår att de nya reglerna utan

genomsyn skall tillämpas första gången vid 1992 års taxering.

Reglerna blir alltså tillämpliga på alla avyttringar där

skattskyldighet inträtt under år 1991. Vid 1992 års taxering kan

den skattskyldige, om han yrkar det, beräkna vinsten med

tillämpning av de upphävda reglerna om genomsyn. Att reglerna

också i vissa fall får tillämpas vid senare års taxeringar har

berörts i den allmänna motiveringen. Oavsett om vinsten beräknas

enligt den nya eller gamla huvudregeln får punkt 5 av

övergångsbestämmelserna till SIL användas om villkoren för detta

är uppfyllda. Bestämmelsen innebär att om en bostadsrätt som är

anskaffad före den 1 januari 1987 avyttras under något av åren

1991, 1992 eller 1993 skall endast 60, 75 resp 90 % av vinsten

tas upp till beskattning.

7.2 Lagen (1990:325) om självdeklaration och kontrolluppgifter

3 kap. 45 §

Enligt första stycket d gäller att bostadsrättsföreningens

uppgiftsskyldighet omfattar lägenhetens andel i föreningens

nettoskuld eller nettoförmögen het vid anskaffnings- resp.

avyttringstillfället. Eftersom beloppen i fråga saknar betydelse

om vinsten beräknas utan genomsyn har bestämmelsen slopats.

 Under första stycket d har i stället den nya regeln om

föreningarnas uppgiftsskyldighet om sådana avdragsgilla

kapitaltillskott som avses i 26 § 4 mom. andra stycket SIL

placerats. Kapitaltillskott från tiden före år 1974 är inte

avdragsgilla och omfattas därför inte av uppgiftsskyldigheten.

Bestämmelsen är utformad på samma sätt som en äldre upphävd

motsvarande bestämmelse.

 Uppgiftsskyldigheten i första stycket f som enligt nuvarande

lydelse gäller bostadsrättens andel i föreningens ny-, till-

eller ombyggnadskostnader är helt slopad eftersom dessa

uppgifter inte längre är av betydelse vid vinstberäkningen.

 Enligt andra stycket gäller såvitt här är av intresse att

uppgifter om föreningens förmögenhetsförhållanden vid förvärvet

inte behöver lämnas om förvärvet skett före år 1974. I

konsekvens med att första stycket d slopats har denna

bestämmelse utgått.

Övergångsbestämmelserna

Lagen träder i kraft den 1 januari 1992 och skall tillämpas

första gången vid 1993 års taxering. Detta betyder att

kontrolluppgifterna vid 1992 års taxeringar kommer att vara

utformade enligt äldre regler och först till 1993 års taxering

kommer de att vara utformade enligt de nya bestämmelserna. Att

detta både vid 1992 och senare års taxeringar i vissa fall

kommer att innebära att kontrolluppgifterna inte kommer att

innehålla alla de uppgifter som är nödvändiga för taxeringen har

berörts i det föregående (avsnitt 4). Utöver vad där sagts kan

konstateras att skattemyndigheterna enligt 3 kap. 45 § tredje

stycket LSK har möjlighet att förelägga föreningarna att lämna

erforderliga upplysningar.

8 Hemställan

Jag hemställer att regeringen föreslår riksdagen att anta

förslagen till

 1.

lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

 2.

lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kontrolluppgifter.

9 Beslut

Regeringen ansluter sig till föredragandens överväganden och

beslutar att genom proposition föreslå riksdagen att anta de

förslag som föredraganden lagt fram.

 Bilaga 1

Förteckning över de remissinstanser som avgett yttrande över

finansdepartementets promemoria (Ds 1991:38) Skatteregler för ny

bostadsfinansiering m.m.

Efter remiss har yttranden över promemorian inkommit från

riksskatteverket, boverket, Svea hovrätt, kammarrätten i

Sundsvall, bokföringsnämnden, riksbanken, riksrevisionsverket,

riksgäldskontoret, statskontoret, finansinspektionen,

datainspektionen, Byggentreprenörerna, Finansbolagens Förening,

Föreningen Auktoriserade Revisorer FAR (FAR), HSB:s Riksförbund

ek för (HSB), Hyresgästernas Riksförbund, Stadshypotekskassan,

Landsorganisationen i Sverige (LO), Mäklarsamfundet,

Riksförbundet Vi i Småhus, Statens Bostadsfinansieringsaktiebo-

lag (SBAB), Svenska Arbetsgivareföreningen, Svenska

Bankföreningen, Svenska Kommunförbundet, Svenska

Revisorsamfundet, Riksbyggen ek för, Sparbanksgruppen AB,

Sveriges Allmännyttiga Bostadsföretag (SABO), Sveriges

Bostadsrättsföreningars Centralorganisation (SBC), Sveriges

Fastighetsägareförbund, Sveriges Föreningsbank, Sveriges

Försäkringsförbund, Sveriges Industriförbund, Sveriges

Redovisningskonsulters Förbund, Sveriges Villaägareförbund och

Tjänstemännens Centralorganisation (TCO).

 Yttrande har också inkommit från Stockholms Handelskammare och

Sveriges Trähusfabrikers Riksförbund.

 RSV har till sitt yttrande fogat yttranden som inhämtats från

skattemyndigheterna i Stockholms, Jönköpings samt Göteborgs och

Bohus län. Till riksbankens yttrande har fogats ett särskilt

yttrande av de borgerliga ledamöterna i fullmäktige.

 Svenska Bankföreningen har förutom eget yttrande åberopat

yttrande från näringslivets skattedelegation.

Svenska Arbetsgivareföreningen, Sveriges Försäkringsförbund,

Stockholms Handelskammare och Sveriges Industriförbund har

åberopat yttrande från näringslivets skattedelegation.

 Centralorganisationen SACO/SR, Riksförbundet Vi i Småhus och

SBAB har förklarat sig avstå från att yttra sig över förslagen.

 I fråga om yttrandena från kommunförbundet och SABO har m-, c-

 och fp-grupperna i de båda organisationernas styrelser

förklarat sig avstå från att avge yttrande med hänvisning till

att de inte delar resp. styrelsemajoritets uppfattning i fråga

om det nya räntelånesystemet.

 Bilaga 2

Lagrådet

Protokoll vid sammanträde 1991-10-29

Närvarande: justitierådet Bengt Rydin, regeringsrådet Stig von

Bahr, justitierådet Inger[REDACTED_EFTERNAMN].

Enligt protokoll vid regeringssammanträde den 24 oktober 1991

har regeringen på hemställan av statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN] beslutat

inhämta lagrådets yttrande över förslag till

 1. lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig inkomstskatt,

 2. lag om ändring i lagen (1990:325) om självdeklaration och

kon-trolluppgifter.

 Förslagen har inför lagrådet föredragits av

kammarrättsassessorn Per[REDACTED_EFTERNAMN].

 Förslagen föranleder följande yttrande av lagrådet:

Förslaget till lag om ändring i lagen (1947:576) om statlig

inkomstskatt

Övergångsbestämmelserna

De föreslagna reglerna om ett slopande av den s.k. genomsynen

vid beräkning av reavinst eller reaförlust vid avyttring av

bostadsrätt skall enligt övergångsbestämmelserna träda i kraft

den 1 januari 1992 och tillämpas första gången vid 1992 års

taxering. Har bostadsrätten avyttrats före utgången av år 1991

skall dock, om den skattskyldige yrkar det, vinst eller förlust

beräknas med tillämpning av äldre bestämmelser.

 Ett slopande av genomsynen torde i de flesta fall vara till

fördel för den skattskyldige. Undantagsvis kan emellertid

genomsynen leda till en lägre reavinst än vad som följer av de

nya reglerna. Är så fallet och har bostadsrätten avyttrats före

ikraftträdandet uppkommer frågan, om en tillämpning av

övergångsbestämmelserna kan komma i konflikt med förbudet mot

retroaktiv skattelagstiftning i 2 kap. 10 § regeringsformen.

 Det nu berörda spörsmålet har inte närmare diskuterats i

remissprotokollet. Tydligt är dock att den föreslagna rätten för

den skattskyldige att välja mellan nya och äldre regler ansetts

utgöra ett tillräckligt skydd mot otillåtna retroaktiva

effekter.

 Av 2 kap. 10 § andra stycket regeringsformen framgår - såvitt

här är av intresse - att skatt inte får tas ut i vidare mån än

vad som följer av föreskrift, som gällde när den omständigheten

inträffade som utlöste skattskyldigheten. Enligt lagrådets

mening är detta förbud mot en tillbakaverkande skärpning av

skatteuttaget principiellt sett ovillkorligt i den meningen att

förbudet skall iakttas oberoende av vad den skattskyldige har

för uppfattning i saken. Den omständigheten att den

skattskyldige inte motsätter sig att nya regler skall tillämpas

retroaktivt innebär därför inte att skattemyndigheterna kan

underlåta att ta ställning till om en sådan tillämpning är

förenlig med retroaktivitetsförbudet.

 Regeln i 2 kap. 10 § regeringsformen utgör således i princip

ett absolut förbud för skattemyndigheterna att tillämpa nya

regler retroaktivt om detta skulle leda till ett högre

skatteuttag. Från teoretisk synpunkt kan därför ifrågasättas

lämpligheten av att - som skett i det remitterade förslaget -

låta den skattskyldige avgöra om nya eller äldre bestämmelser

skall tillämpas. Det kan med andra ord hävdas att ett

tillgodoseende fullt ut av regeringsformens retroaktivitetsregel

skulle kräva att utrymmet för användning av de nya reglerna

direkt kopplades till storleken av skatteuttaget.

 En övergångsbestämmelse av innebörd att det nya regelsystemet

skulle få tillämpas bara om det var till förmån för den

skattskyldige har emellertid flera nackdelar. Ett åläggande för

skattemyndigheterna att i varje enskilt fall fastställa vilket

regelsystem som ger lägst skatt kan - inte minst på

reavinstområdet - ge upphov till utredningssvårigheter som inte

står i rimlig proportion till frågans ekonomiska betydelse.

Besvärliga processuella komplikationer kan vidare uppstå om den

skattskyldige och skattemyndigheterna har olika mening om vilket

regelsystem som i en viss situation ger lägst skatt.

 Lagrådet vill mot den nu redovisade bakgrunden inte motsätta

sig ett genomförande av de i remissprotokollet föreslagna

övergångsbestämmelserna. Det får alltså godtas att valet av

tillämpligt regelsystem avgörs av den skattskyldige. Lagrådet

förutsätter därvid att skattemyndigheterna i erforderlig

utsträckning gör de skattskyldiga uppmärksamma på att ett byte

från nya till äldre regler eller omvänt kan leda till lägre

skatt. Anmärkas må slutligen att övergångsbestämmelser av nu

aktuellt slag förekommer i flera tidigare lagstiftningsärenden,

se exempelvis prop. 1980/81:104, SkU40, SFS 1980:256 och prop.

1990/91:166, SkU29, SFS 1991:687.

Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:325) om själv-

deklaration och kontrolluppgifter

Lagrådet lämnar förslaget utan erinran.