Regeringens proposition

1996/97:178

Partnerskaps- och samarbetsavtal med Moldova

Regeringen överlämnar denna proposition till riksdagen.

Stockholm den 14 augusti 1997

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

 Pierre[REDACTED_EFTERNAMN]

 (Utrikesdepartementet)

Propositionens huvudsakliga innehåll

I propositionen föreslås att riksdagen godkänner anpassningsprotokollet till

avtalet om partnerskap och samarbete mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och

deras medlemsstater å ena sidan och Moldova å andra sidan samt en förklaring om

provisorisk tillämpning av protokollet.

 Syftet med anpassningsprotokollet är att de nya medlemsstaterna i Europeiska

unionen, dvs. Sverige, Finland och Österrike, skall bli parter i avtalet om

partnerskap och samarbete mellan EG, deras medlemsstater och Moldova.

Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns fogat som en bilaga till

anpassningsprotokollet.

 Partnerskaps- och samarbetsavtalet innehåller bestämmelser om former för

politisk dialog och främjande av handel och investeringar. Avtalet syftar till

att stärka den demokratiska och marknadsekonomiska utvecklingen i Moldova och

ger en ram för ett bredare samarbete mellan parterna.

 Genom avtalet inrättas vissa gemensamma organ som skall övervaka avtalets

tillämpning.

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut................................ 3

2 Ärendet och dess beredning................................. 3

3 Bakgrund................................................... 3

4 Utvecklingen i Moldova..................................... 4

5 Sverige och Moldova........................................ 5

6 Anpassningsprotokollets innehåll........................... 5

 6.1 Anpassningsprotokollet.............................. 5

 6.2 Parnerskapsavtalet.................................. 5

 6.2.1 Ingressen.................................... 6

 6.2.2 Syftet....................................... 6

 6.2.3 Allmänna principer........................... 6

 6.2.4 Politisk dialog.............................. 7

 6.2.5 Varuhandel................................... 7

 6.2.6 Affärsverksamhet och investeringar........... 8

 6.2.7 Löpande betalningar och kapital.............. 9

 6.2.8 Konkurrens, skydd av immateriell, industriell och

 kommersiell äganderätt samt samarbete

 i lagstiftningsfrågor........................ 9

 6.2.9 Ekonomiskt samarbete......................... 10

 6.2.10 Kulturellt samarbete......................... 11

 6.2.11 Finansiellt samarbete........................ 11

 6.2.12 Institutionella bestämmelser, allmännabestämmelser

 samt slutbestämmelser........................ 11

 6.3 Ikraftträdande och provisorisk tillämpning.......... 12

7 Godkännande av anpassningsprotokollet...................... 13

Bilaga 1 Anpassningsprotokollet till partnerskaps- och

 samarbetsavtalet............................. 17

Bilaga 2 Förklaringen om provisorisk tillämpning..... 149

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde

den 14 augusti 1997............................................. 150

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

 godkänner protokollet till partnerskaps- och samarbetsavtalet som

upprättar ett partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras

medlemsstater å ena sidan och Moldova å andra sidan och förklaringen om

provisorisk tillämpning av protokollet.

2 Ärendet och dess beredning

Efter förhandlingar mellan Europeiska gemenskaperna (EG) och Moldova

undertecknades den 28 november 1994 ett avtal om partnerskap och samarbete

mellan EG och deras medlemsstater å ena sidan och Moldova å den andra. Avtalet

träder i kraft när parterna har underrättat generalsekreteraren för Europeiska

unionens råd om att de konstitutionella kraven för ikraftträdande har uppfyllts.

 Till följd av Sveriges, Finlands och Österrikes anslutning till Europeiska

unionen (EU) den 1 januari 1995 och efter förhandlingar som kommissionen har

fört i samråd med medlemsstaterna har ett anpassningsprotokoll till avtalet om

partnerskap och samarbete upprättats. Genom protokollet blir de nya

medlemsstaterna parter i detta avtal. Synpunkter har inhämtats från den närmast

berörda myndigheten Kommerskollegium. Protokollet undertecknades den 15 maj

1997. Partnerskaps- och samarbetsavtalet finns fogat som en bilaga till

protokollet. Enligt artikel 4 i protokollet skall det godkännas av parterna i

enlighet med deras respektive förfaranden och träda i kraft den första dagen i

den andra månaden efter den dag då parterna anmäler till varandra att de

nödvändiga förfarandena har slutförts.

 Anpassningsprotokollet i svensk text finns som bilaga 1 till propositionen.

Inom EU har det utarbetats en förklaring om provisorisk tillämpning av

anpassningsprotokollet. Förklaringen i svensk text finns som bilaga 2 till

propositionen.

3 Bakgrund

När Sovjetunionen upplöstes, det kalla kriget upphörde och en ny Europakarta

trädde fram blev det för gemenskapen en viktig uppgift att utforma en ny politik

för relationerna med de nya staterna i Oberoende staters samvälde (OSS). Ett

avtal om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades av

EG och Sovjetunionen den 18 december 1989 har tillämpats övergångsvis men skall

upphöra att gälla då partnerskaps- och samarbetsavtalet träder i kraft.

 Med länderna i Central- och Östeuropa har gemenskaperna ingått s.k.

Europaavtal. Dessa är associeringsavtal som syftar till medlemskap i EU. Sådana

avtal har tecknats med Bulgarien, Polen, Rumänien, Slovakien, Slovenien,

Tjeckien och Ungern samt med Estland, Lettland och Litauen.

Partnerskapsavtalen

För de länder som numera ingår i OSS har EG valt en annorlunda avtalsmodell än

Europaavtalen. Avtalen kallas partnerskaps- och samarbetsavtal (s.k.

partnerskapsavtal). De syftar inte till associering eller medlemskap, men

innehåller i övrigt i stort sett samma element som återfinns i Europaavtalen. I

avtalen finns bestämmelser om politisk dialog, varuhandel, affärsverksamhet och

investeringar, betalningar och kapital, konkurrens- och immaterialrätt samt

brottsförebyggande, kulturellt, ekonomiskt och finansiellt samarbete. I det

handelspolitiska avsnittet tillerkänner parterna varandra mest-gynnad-

nationsbehandling, dock med sedvanliga undantag.

 Partnerskapsavtalen är anpassade efter OSS-ländernas ekonomiska och politiska

utvecklingsnivå. Moldova, Ryssland, Vitryssland och Ukraina kommer därför att få

de mest avancerade avtalen. I dessa avtal finns en bestämmelse om att ett

framtida upprättande av ett frihandelsområde mellan gemenskapen och respektive

land skall övervägas. Övriga OSS-länder utgör en grupp med enklare avtal.

 För tiden fram till dess att avtalet träder i kraft kan interimsavtal om

handel och handelsrelaterade frågor komma att tillämpas. Interimsavtalen

reglerar frågor inom gemenskapens kompetens, främst inom områdena varuhandel,

betalningar och konkurrens. Interimsavtalen ingås därför mellan EG och tredje

land. Interimsavtalet med Moldova trädde i kraft den 1 maj 1996.

4 Utvecklingen i Moldova

Moldova blev självständigt i augusti 1991. Landet har sedan dess genomgått en

rad politiska och ekonomiska förändringar. Statsledningen har fört en klart

uttalad politik med ambition att genomföra reformer som syftar till demokrati,

marknadsekonomi och en liberalisering av utrikeshandeln. Trots att reformarbetet

endast pågått några år, har Moldova av de internationella organisationerna i

många avseenden kommit att betraktas som en "mönsterelev". Landet har med hjälp

av bl.a. Internationella valutafonden (IMF), Världsbanken och Förenta

nationernas utvecklingsprogram UNDP fått en stabil valuta i dag. Detta har dock

skett till priset av ekonomisk stagnation, vilken fått svåra effekter för

befolkningen.

 Det första fria parlamentsvalet ägde rum sommaren 1994. I valet deltog ett

tjugotal partier av mer eller mindre utvecklat slag. Hösten 1996 genomfördes

presidentval. Den nye presidenten väntas föra en politik som syftar till en

fortsatt balansgång mellan öst och väst. En prioritering är dock att vårda

förbindelserna med Moskva. Presidenten bekänner sig till ett slags europeisk

socialdemokrati. En komplicerande inrikespolitisk faktor är den konflikt som

alltsedan Moldova blev självständigt pågått kring den s.k. transnistriska

republiken som utropat sig som självständig. I maj 1977 undertecknade dock

parterna ett avtal som markerar en vilja att komma överens och som innebär ett

steg framåt i den hittills så låsta fredsprocessen.

 Moldovas status på den internationella arenan har konsoliderats genom

medlemskap i Förenta nationerna, Organisationen för samarbete och säkerhet i

Europa (OSSE) och Europarådet. Moldova är medlem i Partnerskap för fred-

programmet och i NATO:s samarbetsråd för Östeuropa, NACC.

5 Sverige och Moldova

De bilaterala relationerna med Moldova har hittills varit begränsade.

Diplomatiska förbindelser upprättades i juni 1992.

 Svenskt bistånd till Moldova går främst multilateralt genom Förenta

nationernas utvecklingsprogram UNDP. Styrelsen för internationellt

utvecklingssamarbete, Sida, har genomfört vissa mindre bilaterala

biståndsinsatser. Biståndsinsatser genomförs också via gemenskapens

utvecklingsprogram Tacis.

 Handeln mellan Sverige och Moldova är ännu försumbar. Svensk export till

Moldova uppgick under år 1996 till 28 miljoner kronor och importen uppgick till

3 miljoner kronor. Ett investeringsskyddsavtal är under förhandling.

6 Anpassningsprotokollets innehåll

6.1 Anpassningsprotokollet

Genom anpassningsprotokollet blir Sverige part i partnerskaps- och

samarbetsavtalet mellan EG, deras medlemsstater och Moldova.

Anpassningsprotokollet innebär att Sverige på samma sätt som gemenskapens övriga

medlemsstater skall anta och beakta avtalstexten, de gemensamma och ensidiga

förklaringar och de skriftväxlingar som utgör bilagor till slutakten.

 Avtalstexten, slutakten och alla handlingar som utgör bilagor till denna har

upprättats på svenska. De utgör bilagor till protokollet och har lika giltighet

som bilagorna på de andra språk på vilka avtalstexten, slutakten och alla

handlingar som utgör bilagor till denna har upprättats.

 Anpassningsprotokollet skall godkännas av parterna i enlighet med deras

interna förfaranden.

6.2 Partnerskapsavtalet

Genom avtalet upprättas ett partnerskap mellan Moldova å ena sidan och EG och

deras medlemsstater å den andra. Avtalet innehåller bestämmelser om samarbete på

en rad områden, bl.a. inom politik, ekonomi och handel. Ett samarbetsråd

upprättas för att förvalta avtalet.

 Partnerskapsavtalet omfattar sammanlagt 106 artiklar, fem bilagor och ett

protokoll om tullsamarbete. Bilagorna och protokollet utgör en integrerad del av

avtalet. Dessutom har det avgivits åtta gemensamma förklaringar och en ensidig

förklaring från Frankrike. Parterna har beaktat en skriftväxling mellan

gemenskapen och Moldova om bolagsetablering. Förklaringarna och skriftväxlingen

har bilagts slutakten.

6.2.1 Ingressen

I avtalets ingress hänvisas det bl.a. till parternas gemensamma värderingar,

deras åtagande att stärka politisk och ekonomisk frihet och att befrämja

internationell fred och säkerhet. Parterna förbinder sig att liberalisera

handeln i enlighet med principerna i det allmänna tull- och handelsavtalet GATT.

6.2.2 Syftet

Artikel 1

Den första artikeln slår fast att ett partnerskap mellan Moldova å ena sidan och

gemenskapen och dess medlemsstater å den andra upprättas genom avtalet. Dess

syfte är att skapa en struktur för politisk dialog mellan

parterna, främja handeln och de ekonomiska förbindelserna, lägga grunden bl.a.

för ekonomiskt, socialt, finansiellt och kulturellt samarbete samt stödja

Moldovas strävan att konsolidera demokratin och fullfölja övergången till

marknadsekonomi.

6.2.3 Allmänna principer

Artiklarna 2-5

I artikel 2 slås fast att respekten för demokratiska principer, mänskliga

rättigheter och marknadsekonomiska principer utgör viktiga beståndsdelar i

avtalet. Parterna ser det som viktigt att de nya stater som uppstått genom

upplösningen av Sovjetunionen bibehåller och utvecklar ett inbördes samarbete.

Parterna åtar sig att, när Moldova gjort ytterligare framsteg i den ekonomiska

reformprocessen, överväga upprättandet av ett frihandelsområde parterna emellan.

Ett samarbetsråd skall regelbundet granska hur avtalet tillämpas och hur Moldova

genomför ekonomiska reformer.

6.2.4 Politisk dialog

Artiklarna 6-9

Den politiska dialogen skall främja Moldovas förbindelser med gemenskapen och

dess medlemsstater, ökad samstämmighet på områden som rör säkerheten och

stabiliteten i Europa och respekten för demokratiska principer och mänskliga

rättigheter. Samråd skall vid behov hållas på högsta politiska nivå. Dialogen

skall föras på ministernivå i samarbetsrådet, genom diplomatiska kanaler, samt

på parlamentarisk nivå i den s.k. parlamentariska kommittén.

6.2.5 Varuhandel

Artikel 10

Enligt denna artikel skall parterna ge varandra den allmänna behandling som mest

gynnad nation som avses i artikel I i GATT. Bestämmelserna i artikel I gäller

inte för fördelar som beviljats till förmån för vissa utvecklingsländer i

enlighet med internationella överenskommelser, fördelar som beviljats i syfte

att skapa en tullunion eller frihandelsområde samt fördelar som ges till

grannländer för att underlätta gränstrafiken. Vidare har Moldova rätt att, under

en övergångsperiod som löper ut samma dag som Moldova ansluter sig till GATT

eller i annat fall senast den 31 december 1998, bevilja andra medlemmar i OSS

förmåner utan att behöva utsträcka dessa förmåner till gemenskapen. Förmånerna

definieras i bilaga 1 till avtalet.

Artiklarna 11-16

Principen om transiteringsfrihet för parternas varor är ett grundläggande

villkor i avtalet. Undantag för principerna om transiteringsfrihet anges i

bilaga 2 till avtalet. Produkter som importeras från en part till en annan får

inte beläggas med interna skatter eller avgifter utöver de som läggs på

likvärdiga inhemska varor. Dessa produkter får inte heller åtnjuta en behandling

som är mindre gynnsam än den som ges inhemska produkter i fråga om alla lagar,

bestämmelser och krav som berör affärsverksamhet. Inte heller får varor med

ursprung i endera partens tullområde bli föremål för kvantitativa restriktioner

utom vad gäller de undantag som anges i artiklarna 20, 21 och 22 i avtalet.

Marknadsmässiga priser skall också tillämpas i handeln mellan de två parterna.

Artiklarna 17-19

Avtalet ger parterna möjlighet att vidta lämpliga åtgärder om en ökning av

importen av en produkt orsakar eller hotar att orsaka betydande skada för

tillverkare av liknande varor hos den importerande motparten. Åtgärder av detta

slag får endast vidtas i undantagsfall och då efter samråd med motparten.

 Åtgärder mot dumpad import kan vidtas i enlighet med artikel VI i GATT.

 Avtalet hindrar inte heller parterna från att tillämpa förbud eller

restriktioner som motiveras av bl.a. hänsyn till allmän moral, ordning och

säkerhet, skydd för människors och djurs hälsa och liv, bevarande av växter,

skydd för vissa nationella kulturella tillgångar samt skydd för immateriella

rättigheter.

Artiklarna 20-22

Handel med textilvaror omfattas inte av avtalet. Dessa varor omfattas av ett

särskilt avtal mellan gemenskapen och Moldova om handel med textilvaror som

tillämpas provisoriskt sedan den 1 januari 1993.

 Kol- och stålprodukter omfattas av avtalet utom när det gäller de bestämmelser

om kvantitativa restriktioner som anges i artikel 13.

 Handel med nukleärt material omfattas inte av detta avtal utan av Fördraget om

upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratomfördraget). Vid behov

skall ett särskilt avtal slutas mellan Euratom och Moldova.

6.2.6 Affärsverksamhet och investeringar

Arbetsvillkor

Artiklarna 23-28

I kapitlet om arbetsvillkor utfäster sig gemenskapen och Moldova att inte

diskriminera varandras medborgare på grund av nationalitet då det gäller

arbetsförhållanden och villkor för ersättning och avskedande. Parterna åtar sig

också att ingå avtal för att samordna sina sociala trygghetssystem för

moldoviska medborgare som är lagligen anställda i någon av gemenskapens

medlemsstater, liksom för medborgare i gemenskapen som är lagligen anställda i

Moldova, för att sådan anställning skall tillgodoräknas deras pensioner och

livräntor. Samarbetsrådet skall undersöka vilka gemensamma åtgärder som kan

vidtas för att kontrollera illegal invandring.

Villkor som påverkar etablering och drift av företag

Artiklarna 29-35

I kapitlet om villkor för etablering och drift av företag ger gemenskapen och

Moldova varandras företag nationell behandling, dvs. företag som vill etablera

sig på den andra partens territorium beviljas en behandling som inte är mindre

gynnsam än den som ges till inhemska företag eller företag från tredje land.

Detta ges med förbehåll för parternas lagar och andra författningar.

Bestämmelserna tillämpas emellertid inte på lufttransport, transport på inre

vattenvägar och sjötransport. Inte heller är parterna förhindrade att vidta

åtgärder av försiktighetsskäl eller för att säkra det ekonomiska systemets

integritet och stabilitet.

Gränsöverskridande tillhandahållande av tjänster

Artiklarna 36-39

I kapitlet om gränsöverskridande tjänstehandel åtar sig parterna att vidta

nödvändiga åtgärder för att i tilltagande omfattning möjliggöra

tillhandahållande av tjänster som utförs av gemenskapsbolag eller moldoviska

bolag som är etablerade på en annan parts territorium än där den person för

vilken tjänsterna är avsedda finns. Parterna åtar sig vidare att tillämpa

principen om obegränsat tillträde på kommersiella grunder till den

internationella sjöfartsmarknaden. Samarbetet inom detta område syftar till att

utveckla en marknadsorienterad tjänstesektor i Moldova.

Allmänna bestämmelser

Artiklarna 40-46

I kapitlet om allmänna bestämmelser anges vissa förbehåll till bestämmelserna om

företag och investeringar. Bland annat kan avvikelser från bestämmelserna

tillåtas med hänsyn till allmän ordning, säkerhet eller folkhälsa.

Bestämmelserna gäller inte heller för verksamheter som har samband med

myndighetsutövning.

 Allmän behandling som mest gynnad nation skall inte tillämpas på

skattefördelar som beviljas i samband med dubbelbeskattningsavtal eller andra

skatteförfaranden. Slutligen får parterna inte på grundval av detta avtal ge

varandra förmånligare avtal än vad som beviljats enligt Allmänna

tjänstehandelsavtalet, GATS.

6.2.7 Löpande betalningar och kapital

Artikel 47

Parterna åtar sig att tillåta alla betalningar i fritt konvertibel valuta inom

bytesbalansen mellan personer bosatta i gemenskapen och i Moldova i samband med

varurörelser och rörlighet för tjänster eller personer. Vidare får inga nya

valutarestriktioner införas i fråga om kapitalrörlighet och löpande betalningar

mellan parternas medborgare. Enligt avtalet får emellertid Moldova tillämpa

valutarestriktioner under exceptionella omständigheter till dess den moldoviska

valutan blivit helt konvertibel.

 Moldova respektive gemenskapen får vidare enligt bestämmelsen vidta

tillfälliga skyddsåtgärder, om kapitalrörelser dem emellan orsakar eller hotar

att orsaka allvarliga svårigheter för parternas monetära politik eller för en

fungerande växelkurspolitik.

6.2.8 Konkurrens, skydd av immateriell, industriell och

 kommersiell äganderätt och samarbete i lagstiftningsfrågor

Artiklarna 48-50

Parterna åtar sig att lindra eller undanröja konkurrensbegränsningar i fall

dessa påverkar handeln mellan gemenskapen och Moldova. Vidare skall man undvika

att ge offentligt stöd åt vissa företag eller viss varuproduktion. Undantag görs

emellertid för råvaror enligt GATT och tillhandahållande av tjänster som

snedvrider konkurrensen i handeln mellan parterna.

 Enligt avtalet skall Moldova förbättra skyddet av immateriell, industriell och

kommersiell äganderätt så att man fem år efter det att avtalet har trätt i kraft

nått en skyddsnivå som motsvarar gemenskapens. Vid samma tidpunkt skall Moldova

ha anslutit sig till de multilaterala konventioner på området som anges i bilaga

3 till avtalet. För att parternas ekonomiska förbindelser skall kunna stärkas är

det också viktigt att en tillnärmning sker av Moldovas lagstiftning till

gemenskapens regelverk. Tillnärmningen skall omfatta följande områden:

tullagstiftning, bolagsrätt, banklagstiftning, bolagsredovisning och

bolagsbeskattning, immateriell äganderätt, skydd för arbetstagare på

arbetsplatsen, finansiella tjänster, konkurrensregler, offentlig upphandling,

skydd av människors och djurs liv och hälsa, växtskydd, miljöskydd,

konsumentskydd, indirekt beskattning, tekniska föreskrifter och standarder,

lagstiftning om kärnenergi samt transporter. Gemenskapen skall ge Moldova

tekniskt bistånd för att genomföra dessa åtgärder.

6.2.9 Ekonomiskt samarbete

Artiklarna 51-76

Parterna skall etablera ett ekonomiskt samarbete i syfte att stärka en hållbar

ekonomisk och social utveckling i Moldova. Samarbetet kommer att ta full hänsyn

till miljöaspekten och inriktas på följande områden: industriellt samarbete,

främjande och skydd av investeringar, offentlig upphandling, gruvdrift och

råvaror, vetenskap och teknik, utbildning och yrkesutbildning, jordbruk och den

agroindustriella sektorn, energi, miljöfrågor, transporter, telekommunikationer,

finansiella tjänster, penningtvätt, penningpolitik, regional utveckling, socialt

samarbete, turism, små och medelstora företag, information och kommunikation,

konsumentskydd, tull, statistiksamarbete, ekonomi och bekämpandet av droger.

 Särskild uppmärksamhet skall ägnas åtgärder för att befordra samarbete mellan

de oberoende staterna och andra grannländer för att stimulera en harmonisk

utveckling av regionen. Moldova kommer att få tekniskt bistånd från gemenskapen

för att genomföra samarbetet.

 Samarbetet inom tullens område skall i huvudsak ske inom ramen för det

protokoll om tullsamarbete som ingår i avtalet. I protokollet förbinder sig

parterna att ge varandra administrativt bistånd för att förebygga, upptäcka och

utreda överträdelser av tullagstiftningen vad gäller import, export och

transitering av varor. Biståndet kan ges efter begäran och omfattar överlämnande

av information. Biståndet omfattar dessutom bl.a. övervakning av personer,

varurörelser och transportmedel. Information om misstänkt illegal verksamhet,

nya medel och metoder samt varuslag som är föremål för smuggling skall däremot

lämnas spontant. Protokollet kompletterar eventuella andra mellan parterna

ingångna tullsamarbets- avtal, vilka får vara mera långtgående.

6.2.10 Kulturellt samarbete

Artikel 77

Parterna åtar sig att främja, uppmuntra och underlätta kulturellt samarbete.

Gemenskapens olika program för kulturellt samarbete eller medlemsstaternas

motsvarande program får om så är lämpligt omfattas av samarbetet. Ytterligare

aktiviteter av ömsesidigt intresse kan också utvecklas.

6.2.11 Finansiellt samarbete

Artiklarna 78-81

För att uppnå målen i avtalet om att påskynda Moldovas ekonomiska omvandling

skall gemenskapen ge Moldova tillfälligt tekniskt bistånd i form av bidrag.

Biståndet skall ges inom ramarna för Tacis-programmet. Parterna skall enas om

ett åtgärdsprogram där målen och områdena för det ekonomiska biståndet

fastställs. Gemenskapens tekniska bistånd skall ges i nära samordning med bidrag

från andra källor.

6.2.12 Institutionella bestämmelser, allmännabestämmelser samt

slutbestämmelser

Artiklarna 82-90

Ett samarbetsråd inrättas som skall övervaka avtalets genomförande. Det skall

sammanträda på ministernivå minst en gång per år. Rådet skall fatta beslut på de

områden som anges i avtalet och behandla tvister om avtalets tillämpning eller

tolkning. Samarbetsrådet skall biträdas av en samarbetskommitté. En av

kommitténs uppgifter är att förbereda samarbetsrådets möten. Rådet kan också

delegera befogenheter till samarbetskommittén. En parlamentarisk kommitté

inrättas. Den skall vara ett forum där ledamöterna i det moldoviska parlamentet

och Europaparlamentet kan utbyta åsikter.

Artiklarna 91-97

I artiklarna regleras bl.a åtgärder med syfte att skydda parternas

säkerhetsintressen, handel och produktion av krigsmateriel. Dessutom berörs

frågor om bl.a. underlåtenhet att fullgöra åtaganden enligt avtalet.

Artiklarna 98-106

Partnerskapsavtalet ingås för en period av tio år. Det förnyas automatiskt varje

år om inte någon part skriftligen säger upp avtalet senast sex månader innan det

upphör att gälla.

 Enligt en bestämmelse i avtalet får lämpliga åtgärder vidtas om en part har

underlåtit att fullgöra åtaganden enligt avtalet.

 Avtalet träder i kraft den första dagen i den andra månaden efter det att

parterna har anmält till generalsekreteraren för Europeiska unionens råd att de

i enlighet med sina respektive förfaranden har godkänt avtalet. Det ersätter

avtalet om handel och ekonomiskt och kommersiellt samarbete som undertecknades

av EG och Sovjetunionen den 18 december 1989.

6.3 Ikraftträdande och provisorisk tillämpning

Partnerskapsavtalet undertecknades, som tidigare nämnts, i november 1994.

Avtalet skall godkännas av parterna i enlighet med deras interna förfaranden

(artikel 105). Den interna godkännandeproceduren tar i vissa EU-medlemsstater

lång tid, dvs. minst ett år eller längre. Partnerskapsavtalet har därför ännu

inte trätt i kraft.

 Eftersom Sverige, Finland och Österrike inte var medlemmar i EU när

partnerskapsavtalet framförhandlades och eftersom frågan om de nya

medlemsstaternas bundenhet av partnerskapsavtalet inte reglerades i

Anslutningsfördraget den 24 juni 1994 mellan EU:s medlemsstater och Norge,

Österrike, Finland och Sverige om dessa staters anslutning till EU upprättade

kommissionen i samråd med medlemsstaterna under våren 1996 ett

anpassningsprotokoll. I anpassningsprotokollet togs sedvanliga

ikraftträdandebestämmelser in. Av protokollets slutbestämmelse (artikel 4)

framgår att protokollet skall godkännas av parterna i enlighet med deras interna

förfaranden. Protokollet träder sedan i kraft den första dagen i den andra

månaden efter det att alla parter har anmält att de har godkänt protokollet.

 Bland medlemsstaterna och rådets generalsekretariat spred sig efter hand en

oro för att partnerskapsavtalet, även om alla de tidigare parterna hade godkänt

det, på grund av rättsliga hinder inte borde träda i kraft förrän samtliga

parter även hade godkänt anpassningsprotokollet. Det var uppenbart att detta

skulle leda till ytterligare tidsutdräkt vad gällde partnerskapsavtalets

ikraftträdande. Mot bakgrund av det politiska önskemålet hos samtliga

avtalsparter av ett snabbt ikraftträdande av såväl partnerskapsavtalet som

anpassningsprotokollet sökte rådets generalsekretariat och EU-medlemsstaterna

att finna en lösning på problemet och ett alternativ till att omförhandla

protokollets ikraftträdandebestämmelser.

 Enligt Wienkonventionen den 23 maj 1969 om traktaträtten (SÖ 1975:1) kan en

internationell överenskommelse tillämpas provisoriskt i avvaktan på dess

ikraftträdande dels om överenskommelsen föreskriver det, dels om parterna på

annat sätt har överenskommit om detta (artikel 25.1). En provisorisk tillämpning

av en internationell överenskommelse innebär således att avtalet tillämpas under

det att de interna godkännandeprocedurerna genomförs, dvs. i avvaktan på att

överenskommelsen kan träda i kraft.

 Sverige har varit drivande vad gäller att finna en lösning för ett snabbt

ikraftträdande av anpassningsprotokollet och har aktivt medverkat i utarbetandet

av den förklaring om provisorisk tillämpning av protokollet som fogats till

propositionen som bilaga 2.

 I samband med att anpassningsprotokollet undertecknades av parterna avgav

såväl rådet som EU-medlemsstaternas regeringsrepresentanter församlade i rådet

förklaringen om provisorisk tillämpning. Enligt förklaringen, som måste

betraktas som en internationell överenskommelse i förenklad form, villkoras den

provisoriska tillämpningen av att Moldova lämnar en liknande utfästelse.

Parterna skall sedan underrätta varandra när de nödvändiga interna förfarandena

har fullgjorts för att anpassningsprotokollet skall kunna tillämpas

provisoriskt. Den provisoriska tillämpningen förutsätter samtliga parters

godkännande och enligt förklaringen kan den därför inte bli gällande förrän den

första dagen i den andra månaden efter den dag då samtliga parter har lämnat en

underrättelse om godkännandet. Ikraftträdandet av partnerskapsavtalet skall

enligt förklaringen samordnas med den provisoriska tillämpningen av

anpassningsprotokollet. Det ankommer i första hand på gemenskapen att se till

att så sker.

 Vissa EU-medlemsstaters rättsordningar accepterar inte möjligheten av att

tillämpa en internationell överenskommelse provisoriskt. Till rådets interna

mötesprotokoll har därför fogats vad som närmast kan betraktas som

tolkningsförklaringar från dessa stater, varigenom det framgår att ett

godkännande av anpassningsprotokollet innebär att staten kan tillämpa

anpassningsprotokollet även om det inte har hunnit träda i kraft.

7 Godkännande av anpassningsprotokollet

--------------------------------------------------------------------

| Regeringens förslag: Riksdagen godkänner protokollet till |

| partnerskaps- och samarbetsavtalet som upprättar ett |

| partnerskap mellan Europeiska gemenskaperna och deras |

| medlemsstater å ena sidan och Moldova å andra sidan och |

| förklaringen om provisorisk tillämpning av protokollet. |

--------------------------------------------------------------------

Skälen för regeringens förslag: Stabiliteten i Östersjöområdet har sedan

Sovjetunionens fall fått en ökad betydelse för Sverige. Partnerskapsavtalen

syftar till att ge en ny dimension till gemenskapens relationer med republikerna

i f.d. Sovjetunionen och att understödja den politiska, ekonomiska och sociala

utvecklingen i dessa länder. Inom ramen för dessa ansträngningar är 1994 års

partnerskapsavtal med Moldova - liksom avtalen med Ryssland, Vitryssland och

Ukraina - ett steg på vägen mot att etablera ett frihandelsområde mellan

gemenskapen och respektive land. Avtalet ger ramar för en politisk dialog,

definierar ett brett spektrum av samarbetsområden och skapar förutsättningar för

ökad handel mellan parterna. Ur svensk synvinkel är det med hänsyn till Moldovas

geografiska läge samt de allt intensivare politiska, ekonomiska och kulturella

relationerna med länderna i Öst- och Centraleuropa av stor vikt att ett

partnerskapsavtal ingås och att ytterligare ett steg därmed tas för att främja

stabilitet och en positiv ekonomisk och social utveckling i Moldova. Genom

avtalet underlättas även bilateral handel.

 I och med att Sverige, Finland och Österrike blev medlemmar i den europeiska

unionen den 1 januari 1995 upprättades ett anpassningsprotokoll till 1994 års

partnerskapsavtal med Moldova. Genom anpassningsprotokollet blir de nya

medlemsstaterna parter i 1994 års avtal som ännu inte har trätt i kraft. Detta

avtal finns fogat som en bilaga till anpassningsprotokollet.

 I anpassningsprotokollet är det Europeiska gemenskapen, Europeiska kol- och

stålgemenskapen, Europeiska atomenergigemenskapen och medlemsstaterna som är

avtalsparter på den ena sidan. Det är därmed fråga om ett s.k. blandat avtal.

Protokollet, jämte partnerskapsavtalet, reglerar bl.a. frågor om den gemensamma

handelspolitiken och gränsöverskridande tjänstehandel. Enligt artikel 113 i

Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen och EG-domstolens praxis har

gemenskapen exklusiv kompetens när det gäller dessa områden. Kompetensen att

ingå associeringsavtal är också i princip exklusiv.

 Det nu aktuella anpassningsprotokollet reglerar emellertid också förhållanden

som ligger utanför gemenskapens kompetens och därmed inom medlemsstaternas

kompetens. Avtalet innehåller sålunda bestämmelser som innebär åtaganden för

medlemsstaterna och därmed också för Sverige. Detta gäller bl.a. inom områdena

polititisk dialog, socialt och finansiellt samarbete samt brottsbekämpning.

 Som har redovisats tidigare (avsnitt 6.2.6) innehåller avtalet bestämmelser om

olika sociala frågor (artiklarna 24-28). Parterna åtar sig bl.a. att ingå avtal

om social trygghet för moldoviska arbetstagare. Dessa avtal skall grundas på

principer om sammanläggning av kvalifikationstider och export av pensioner.

Sveriges förpliktelser enligt partnerskapsavtalet (artikel 24) kan komma att

föranleda kostnader för Sverige. Storleken av dessa kostnader kan för dagen inte

uppskattas. Regeringen avser att återkomma till riksdagen då frågan

aktualiseras.

 Som också har redovisats tidigare (avsnitt 6.2.9) innehåller

partnerskapsavtalet ett protokoll om ömsesidigt administrativt bistånd mellan

administrativa myndigheter i tullfrågor. Information som lämnas eller erhålls

med stöd av detta tullsamarbetsprotokoll skall vara konfidentiell (artikel 10 i

tullsamarbetsprotokollet). Enligt 9 kap. 3 § sekretesslagen (1980:100, aktuell

lydelse 1992:1775) gäller sekretess i dylik verksamhet för enskilds personliga

eller ekonomiska förhållanden i den mån riksdagen har godkänt avtal om det med

främmande stat eller mellanfolklig organisation. En anslutning till avtalet

föranleder därför inte några lagändringar för Sveriges del när det gäller dessa

frågor.

 För svenskt vidkommande finns det ett stort intresse av att

anpassningsprotokollet kan tillämpas provisoriskt under det att de interna

godkännandeprocedurerna genomförs, dvs. i avvaktan på att protokollet kan träda

i kraft.

 Anpassningsprotokollet är enligt regeringens bedömning av större vikt.

Protokollet och förklaringen om provisorisk tillämpning av detta skall därför

enligt 10 kap. 2 § regeringsformen godkännas av riksdagen.

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 14 augusti 1997

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden Freivalds,
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar proposition 1996/97:178 Partnerskaps- och samarbetsavtal med

Moldova.