Regional utjämning

och utveckling

19

Förslag till statsbudget för 2001

Regional utjämning och utveckling

Innehållsförteckning

1 Förslag till riksdagsbeslut 7

2 Utgiftsområde Regional utjämning och utveckling 9

2.1 Omfattning 9

2.2 Utgiftsutveckling 10

2.3 Skatteavvikelser 11

3 Politikområde Regionalpolitik 13

3.1 Omfattning 13

3.2 Utgiftsutveckling 14

3.3 Mål 15

3.4 Politikens inriktning 16

3.5 Insatser 18

3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet 18

3.5.2 Den nya programperioden åren 2000 2006 för

EG:s strukturfonder 21

3.5.3 Insatser utanför politikområdet av stor betydelse

för den regionalpolitiska utvecklingen 24

3.6 Resultatbedömning 26

3.6.1 Resultat 26

3.6.2 Analys och slutsatser 34

3.7 Revisionens iakttagelser 36

3.8 EG:s strukturfonder perioden 1995 1999 36

3.9 Budgetförslag 38

3.9.1 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder 38

3.9.2 33:2 Landsbygdslån 41

3.9.3 33:3 Täckande av förluster på grund av

kreditgarantier inom regionalpolitiken 42

3.9.4 33:4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter 43

3.9.5 33:5 Transportbidrag 43

3.9.6 33:6 Glesbygdsverket 43

3.9.7 33:7 Europeiska regionala utvecklingsfonden

perioden 1995 1999 44

3.9.8 33:8 Europeiska regionala utvecklingsfonden

perioden 2000 2006 45

3.9.9 33:9 Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen

till vissa kommuner 46

4 Politikområde IT, tele och post inom utgiftsområde

22 Kommunikationer 49

4.1 Budgetförslag 49

4.1.1 37:1 IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m. 49

Tabellförteckning

Anslagsbelopp 7

2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet 10

2.2 Beräknade skatteavvikelser enligt 2000 års ekonomiska vårproposition

11

3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet 14

3.2 Strukturfondsmål och gemenskapsinitiativ programperioden 2000 2006 22

3.3 Medelsfördelning och finansiering av strukturfonderna 23

3.4 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 under år 1999

27

3.5 Utbetalda generella regionalpolitiska företagsstödstöd åren 1997 19991

28

3.6 Vissa beviljade selektiva regionalpolitiska företagsstöd åren 1997 19991

28

3.7 Beviljade belopp för regional projektverksamhet, medfinansiering av

strukturfondsprogram och Program för regional näringspolitik

och särskilda regionalpolitiska åtgärder åren 1997 1999 28

3.8 Beviljat stöd av länsstyrelserna, regionala självstyrelseorgan, NUTEK och

regeringen under år 1999 fördelat på län 30

3.9 Utbetalt transportbidrag fördelat på län under år 1999 31

3.10 Uppskattad bedömning av utbetalda nedsatta socialavgifter

på län under år 1999 31

3.11 Tilldelade medel från strukturfonderna, medel intecknade genom

beslut och utbetalade medel per målområde och gemenskapsinitiativ 37

3.12 Anslagsutveckling 38

3.13 Anslag för regionalpolitiska åtgärder 38

3.14 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 39

3.15 Beräkning av anslaget för år 2001 41

3.16 Anslagsutveckling 41

3.17 Beräkning av anslaget för år 2001 42

3.18 Anslagsutveckling 42

3.19 Utgiftsutvecklingen budgetåren 1993/94 1999 42

3.20 Beräkning av anslaget för år 2001 42

3.21 Anslagsutveckling 43

3.22 Beräkning av anslaget för år 2001 43

3.23 Anslagsutveckling 43

3.24 Beräkning av anslaget för år 2001 43

3.25 Anslagsutveckling 43

3.26 Beräkning av anslaget för år 2001 44

3.27 Anslagsutveckling 44

3.28 Beräkning av anslaget för år 2001 44

3.29 Anslagsutveckling 45

3.30 Bemyndiganden 46

3.31 Beräkning av anslaget för år 2001 46

3.32 Anslagsutveckling 46

4.1 Anslagsutveckling 49

4.2 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser 50

4.3 Beräkning av anslaget för år 2001 50

1

1 Förslag till riksdagsbeslut

Regeringen föreslår att riksdagen

1. bemyndigar regeringen att under 2001,

ifråga om ramanslaget 33:1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder, ingå ekonomiska

förpliktelser som, inklusive tidigare

åtaganden, innebär utgifter på högst

3 000 000 000 kronor under åren 2002 2008

(avsnitt 3.9.1),

2. godkänner regeringens förslag om

användningen av anslaget 33:1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder (avsnitt 3.9.1),

3. bemyndigar regeringen att under 2001,

ifråga om ramanslaget 33:8 Europeiska

regionala utvecklingsfonden perioden 2000

2006, ingå ekonomiska förpliktelser som,

inklusive tidigare åtaganden, innebär

utgifter på högst 3 400 000 000 kronor

under åren 2002 2008 (avsnitt 3.9.8),

4. bemyndigar regeringen att under 2001,

ifråga om ramanslaget 37:1 IT-infrastruktur:

Regionala transportnät m.m., ingå

ekonomiska förpliktelser som innebär

utgifter på högst 700 000 000 kronor under

åren 2002 2004 (avsnitt 4.1.1),

5. för budgetåret 2000 anvisar anslagen under

utgiftsområde 19 Regional utjämning och

utveckling enligt följande uppställning:

Anslagsbelopp

Tusental kronor

Anslag

Anslagstyp

33:1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder

ramanslag

1 675 350

33:2

Landsbygdslån

ramanslag

60 000

33:3

Täckande av förluster på grund av kreditgarantier

inom regionalpolitiken

ramanslag

9 000

33:4

Ersättning för nedsättning av socialavgifter

ramanslag

200 000

33:5

Transportbidrag

ramanslag

336 000

33:6

Glesbygdsverket

ramanslag

25 103

33:7

Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 1995 1999

ramanslag

559 000

33:8

Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden 2000 2006

ramanslag

800 000

33:9

Utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen till vissa

kommuner

ramanslag

100 000

37:1

IT-infrastruktur: Regionala transportnät m.m.

ramanslag

450 000

Summa

4 214 453

2 Utgiftsområde Regional utjämning och

utveckling

2.1 Omfattning

Utgiftsområdet består huvudsakligen av politik-

området Regionalpolitik och omfattar medel till

bl.a. olika former av regionalpolitiska

företagsstöd. Vidare ingår medel som

länsstyrelserna och i vissa län regionala

självstyrelseorgan samt den nya myndigheten för

företagsutveckling, som består av delar av

nuvarande Närings- och teknikutvecklingsverket

(NUTEK) och ALMI Företagspartner AB,

förfogar över för projektverksamhet samt medel

till en del av medfinansieringen av EG:s

strukturfondsprogram. Utgiftsområdet omfattar

även utbetalningar från EG:s regionalfond som

delfinansierar EG:s bidrag till

strukturfondsprogrammen. Dessutom ingår i

utgiftsområdet medel till att finansiera en del av

det nationella IT-infrastrukturprogrammet.

Dessa medel ingår i politikområdet IT, tele och

post.

T.o.m. 2000 ingick Statens institut för re-

gionalforskning (SIR) inom utgiftsområdet.

Riksdagen biföll regeringens förslag i

proposition Vissa organisationsfrågor inom

näringspolitiken (prop. 1999/2000:71, bet.

1999/2000:NU17, rskr. 1999/2000:258) att

Statens institut för regionalforskning avvecklas

från och med den 1 januari 2001 som självständig

myndighet för att i stället integreras i den nya

myndigheten för analyser, omvärldsbevakning

och utvärderingar (innehåller även delar av

NUTEK och Stiftelsen Sveriges teknisk-

vetenskapliga attachéverksamhet) som bildas den

1 januari 2001. Medel för myndighetens

verksamhet föreslås anvisas under utgiftsområde

24 Näringsliv anslaget 38:3 Myndigheten för

analyser, omvärldsbevakning och utvärderingar:

Förvaltningskostnader.

2.2 Utgiftsutveckling

Tabell 2.1 Utgiftsutvecklingen inom utgiftsområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Politikområde 33 Regionalpolitik

3 720

3 085

3 371

3 764

3 102

3 001

Politikområde 37 IT, tele och post2

400

0

450

250

450

Totalt för utgiftsområde 19

3 720

3 485

3 371

4 214

3 352

3 451

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Politikområdet hör till utgiftsområde 22 Kommunikationer.

Sammanlagda reservationer och anslagssparande

uppgick till 2 989 miljoner kronor vid utgången

av budgetåret 1999.

Anslagna medel 1999 uppgick till 2 769

miljoner kronor. Utfallet på 3 720 miljoner

kronor för budgetåret 1999 inkluderar 1 042

miljoner kronor från äldreanslagen A1

Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för

lokalisering av statliga arbetstillfällen till

Söderhamn från budgetåret 1998 samt från de

under tionde huvudtiteln upptagna äldreanslagen

C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m. från budgetåret

1995/96. Avvikelsen mellan anslagna medel och

utfall för 1999 uppgår till 951 miljoner kronor

och beror framför allt på att nämnda äldreanslag

tagits i anspråk under året. Emellertid blev

utfallet mot anslaget A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder lägre än tilldelade

medel.

Anslagna medel för 2000 uppgår till 3 485

miljoner kronor. Utgiftsprognosen på 3 371

miljoner kronor för 2000 inkluderar 537,2

miljoner kronor från äldreanslagen A1

Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för

lokalisering av statliga arbetstillfällen till

Söderhamn från budgetåret 1998 samt anslaget

A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m.

från 1999. Avvikelsen mellan anslagna medel och

utgiftsprognosen uppgår till 114 miljoner kronor

och beror framför allt på att nämnda äldreanslag

tas i anspråk under året. Emellertid beräknas

utfallet mot anslagen A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder, A9 Europeiska

regionala utvecklingsfonden perioden 2000 2006

och A13 IT-infrastruktur: Regionala

transportnät bli lägre än anslagna medel.

Regeringen bedömde i 2000 års ekonomiska

vårproposition att verksamheten inom

utgiftsområdet skulle kunna genomföras inom

en medelsram av 4 067 miljoner kronor för 2001.

De viktigaste föreslagna förändringarna i

förhållande till den föreslagna ramen i den

ekonomiska vårpropositionen är följande.

Regeringen föreslår att från utgiftsområdet

omförs medel om sammanlagt 41 miljoner

kronor varav till anslaget under utgiftsområde 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande 32:1 Länsstyrelserna m.m. 37,2

miljoner kronor och till anslaget under samma

utgiftsområde 32:2 Regionala självstyrelseorgan

3,8 miljoner kronor. Medlen skall användas till

att finansiera en del av administrationen för EG:s

geografiska strukturfondsprogram under de år

genomförandet av programmen perioden 2000

2006 sker. I avvaktan på ett slutligt fastställande

av samtliga gemenskapsinitiativs program och

organisation bör en ny översyn av kostnaderna

för länsstyrelsernas och självstyrelseorganens

administration göras under 2001.

Regeringen föreslår även en omfördelning på

3 miljoner kronor från utgiftsområdet till

utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och

finansförvaltning anslaget 1:6 Statistiska

centralbyrån .

Regeringen föreslår dessutom att anslaget A7

Statens institut för regionalforskning upphör.

Medlen föreslås omföras till utgiftsområde 24

Näringsliv och det nya anslaget 38:3

Myndigheten för analyser, omvärldsbevakning

och utvärderingar: Förvaltningskostnader.

Regeringen föreslår därutöver att 200 miljoner

kronor omförs från utgiftsområde 13

Arbetsmarknad anslaget 22:3 Köp av

arbetsmarknadsutbildning och övriga kostnader.

Medlen skall utgöra en del av finansieringen av

anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala

transportnät m.m.

Ramen för utgiftsområdet föreslås för 2001 till

4 214 miljoner kronor, och beräknas för 2001 till

3 352 miljoner kronor och för 2002 till 3 451

miljoner kronor.

2.3 Skatteavvikelser

Lag om nedsättning av socialavgifter

Vissa arbetsgivare med fast driftställe i dåvarande

stödområde 1 och i den norra delen av

stödområde 2 fick t.o.m. inkomståret 1999

nedsättning av arbetsgivaravgifterna. Stödformen

granskas för närvarande av EG-kommissionen.

Lagen har därför slutat tillämpas den 1 januari

2000, då kommissionen inte godkänt tillämpning

efter detta datum. Nedsättningen gäller inte stat

och kommun. Nedsättningen är 8

procentenheter fr.o.m. den 1 januari 1997 och

omfattade både arbetsgivare och egenföretagare.

Denna skatteavvikelse belastar budgetens

utgiftssida genom ett anslag under utgiftsområde

19 som täcker bortfallet av avgiftsinkomster till

följd av tillämpningen av denna nedsättning.

Elförbrukning i vissa kommuner

Normen för skatt på elektrisk kraft utgörs av

den skattesats som merparten av de svenska

hushållen betalar. Den uppgår till 16,2 öre/kWh

under 2000. I Norrbottens, Västerbottens och

Jämtlands län samt i kommunerna Sollefteå,

Ånge, Örnsköldsvik, Malung,[REDACTED_EFTERNAMN], Orsa,

Älvdalen,[REDACTED_EFTERNAMN] och Torsby är dock

skattesatsen nedsatt till 10,6 öre/kWh.

Avvikelsen i skattesatser utgörs av skillnaden

mellan 16,2 öre och 10,6 öre/kWh.

Tabell 2.2 Beräknade skatteavvikelser enligt 2000 års

ekonomiska vårproposition

Miljarder kronor

2000

2001

Lag om nedsättning av socialavgifter

0

0

Elförbrukning i norrlandskommuner

0,57

0,57

Summa

0,57

0,57

3 Politikområde Regionalpolitik

3.1 Omfattning

Politikområdet omfattar åtgärder för att främja

utvecklingen i främst regionalpolitiskt

prioriterade områden.

Inom politikområdet finns myndigheten

Glesbygdsverket.

De myndigheter och andra organ som främst

är verksamma inom området är länsstyrelserna,

de regionala självstyrelseorganen i vissa län, den

nya myndigheten för företagsutveckling och den

nya myndigheten för analyser,

omvärldsbevakning och utvärderingar.

Regionalpolitik är ett vidare begrepp än de

anslag som ingår i politikområdet

Regionalpolitik.

I proposition 1997/98:62 Regional tillväxt

för arbete och välfärd definieras regionalpolitik

som åtgärder inom alla politikområden riktade

till geografiska områden med regionalpolitiska

problem, vilka syftar till att uppnå de

regionalpolitiska målen om hållbar ekonomisk

tillväxt, rättvisa och valfrihet.

Åtgärderna inom utgiftsområde 19, exkl.

anslaget 37:1 IT-infrastruktur: Regionala

transportnät m.m., benämns den lilla

regionalpolitiken.

Förutom dessa regionalpolitiska åtgärder

vidtas inom andra politikområden en mängd

åtgärder i regionalpolitiskt prioriterade områden,

utan att de har övervägande regionalpolitiskt

syfte, som sammantaget är av stor betydelse för

den regionalpolitiska utvecklingen och därmed

bidrar till att uppnå de regionalpolitiska målen.

Dessa åtgärder återfinns främst inom

politikområdena IT, tele och post,

Landsbygdspolitik, Näringspolitik,

Transportpolitik och Utbildningspolitik.

Dessutom är utformningen av

utjämningssystemet för kommuner och

landsting av stor betydelse för den

regionalpolitiska utvecklingen.

För att få en samlad bild av strukturfonderna

lämnas en översiktlig redovisning för samtliga

strukturfonder under detta politikområde.

3.2 Utgiftsutveckling

Tabell 3.1 Utgiftsutvecklingen inom politikområdet

Miljoner kronor

Utfall

1999

Anslag

2000 1

Utgifts-

prognos

2000

Förslag

anslag

2001

Beräknat

anslag

2002

Beräknat

anslag

2003

Anslag inom Uo19

33: 1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder

627,5

1 228,9

1 120,0

1 675,4

1 671,9

1 571,9

33: 2 Landsbygdslån

113,4

30,0

75,0

60,0

60,0

60,0

33: 3 Täckande av förluster på grund av kredit-

garantier inom regionalpolitiken

3,5

1,0

2,0

9,0

8,0

7,0

33: 4 Ersättning för nedsättning av socialavgifter

381,9

163,7

62,0

200,0

0

0

33: 5 Transportbidrag

320,7

345,0

340,0

336,0

336,0

336,0

33: 6 Glesbygdsverket

27,2

24,8

27,0

25,1

25,6

26,2

33: 8 Europeiska regionala utvecklingsfonden

perioden 1995-19992

973,2

612,0

970,0

559,0

0

0

33: 9 Europeiska regionala utvecklingsfonden

perioden 2000-20063

0

360,0

80,0

800,0

1 000,0

1 000,0

33: 9 Utgifter för lokalisering av statliga

arbetstillfällen till vissa kommuner

0

0

0

100,0

0

0

2000 A7 Statens institut för regionalforskning

8,4

8,1

8,5

0

0

0

2000 A10 Flygplatsbolag i Ljungbyhed

3,0

6,0

6,0

0

0

0

2000 A11 Regionalpolitiska insatser

0

300,0

140,0

0

0

0

2000 A12 Medel för tillfälligt småföretagsstöd m.m.

0

6,0

3,5

0

0

0

1999 A9 Kapitaltillskott till Stiftelsen

Norrlandsfonden

200,0

0

0

0

0

0

1999 A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m.

19,2

0

30,0

0

0

0

1998 A1 Regionalpolitiska åtgärder

737,8

0

500,0

0

0

0

1998 A9 Utgifter för lokalisering av statliga

arbetstillfällen till Söderhamn

39,6

0

7,2

0

0

0

1995/96 C1 Lokaliseringsbidrag m.m.4

49,6

0

0

0

0

0

1995/96 C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m.4

215,0

0

0

0

0

0

Totalt för Politikområde 33

3 719,9

3 085,5

3 371,2

3 764,5

3 101,6

3 001,1

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget för budgetåret 2000

 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

2 Fr.o.m. 2001 anslaget 33:7 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden

1995-1999.

3 Fr.o.m. 2001 anslaget 33:8 Europeiska regionala utvecklingsfonden perioden

2000-2006.

4 Fr.o.m. 2000 anslaget A11 Regionalpolitiska insatser.

Sammanlagda reservationer och anslagssparande

uppgick till 2 989 miljoner kronor vid utgången

av budgetåret 1999.

Anslagna medel 1999 uppgick till 2 769

miljoner kronor. Utfallet på 3 720 miljoner

kronor för budgetåret 1999 inkluderar 1 042

miljoner kronor från äldreanslagen A1

Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för

lokalisering av statliga arbetstillfällen till

Söderhamn från budgetåret 1998 samt de under

tionde huvudtiteln upptagna äldreanslagen C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m. från bud-

getåret 1995/96. Avvikelsen mellan anslagna

medel och utfallet uppgår till 951 miljoner

kronor och beror framför allt på att nämnda

äldreanslag tagits i anspråk under året. Emellertid

blev utfallet mot anslaget A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder lägre än tilldelade

medel.

Anslagna medel för 2000 uppgår till 3 085

miljoner kronor. Utgiftsprognoser på 3 371

miljoner kronor för budgetåret 2000 inkluderar

537,2 miljoner kronor från äldreanslagen A1

Regionalpolitiska åtgärder och A9 Utgifter för

lokalisering av statliga arbetstillfällen till

Söderhamn från budgetåret 1998 samt anslaget

A11 Regionalpolitiska infrastrukturprojekt m.m.

från 1999. Avvikelsen mellan anslagna medel och

utgiftsprognosen uppgår till 286 miljoner kronor

och beror framför allt på att dessa äldreanslag

tagits i anspråk under året. Emellertid beräknas

utfallet mot anslagen A1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder och A9 Europeiska

regionala utvecklingsfonden perioden 2000 2006

bli lägre än anslagna medel.

3.3 Mål

Mål för 2001

Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa

förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt,

rättvisa och valfrihet så att likvärdiga

levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela

riket. Målet för den lilla regionalpolitiken är att

verksamheten främst skall underlätta för

näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade

områden att utvecklas så att det bidrar till att

uppfylla målen för regionalpolitiken. För att nå

målen måste åtgärder vidtas inom många olika

politikområden.

Regionalpolitiken syftar till att dels främja

utvecklingen i främst regionalpolitiskt

prioriterade områden dvs. de nationella

stödområdena A och B samt områden för EG:s

strukturfondsmål 1 och 2, dels främja

utvecklingen i gles- och landsbygdsområden i

hela landet.

Med regionalpolitiska åtgärder menas dels

åtgärder inom politikområdet Regionalpolitik,

dels åtgärder inom andra politikområden som

vidtas i övervägande regionalpolitiskt syfte.

Förutom dessa regionalpolitiska åtgärder

vidtas inom andra politikområden en mängd

åtgärder i regionalpolitiskt prioriterade områden

som sammantaget är av stor betydelse för den

regionalpolitiska utvecklingen och därmed bidrar

till att uppnå de regionalpolitiska målen.

Åtgärder av stor betydelse återfinns främst inom

politikområdena IT, tele och post,

Landsbygdspolitik, Näringspolitik,

Transportpolitik och Utbildningspolitik.

Dessutom är utformningen av

utjämningssystemet för kommuner och

landsting av stor betydelse för den

regionalpolitiska utvecklingen.

De nuvarande målen är mycket allmänt hållna

och det är därför svårt att bedöma om de

uppfyllts. Regeringen har givit den

regionalpolitiska utredningen i uppdrag att bl.a.

lämna förslag till mål för den framtida

regionalpolitiken. Regeringen avser att

återkomma till frågan i en proposition.

Resultatindikatorer

Resultatredovisningen bygger hittills främst på

resultatindikatorer för olika regionalpolitiska

delområden.

Regeringens resultatindikatorer för de

selektiva företagsstöden, förutom stöd till

kommersiell service och såddfinansiering, är i

princip beräknat antal nya arbetstillfällen samt

genomsnittlig subvention per förväntad ny

årsarbetskraft. Med selektiva företagsstöd avses

regionalt utvecklingsbidrag, landsbygdsstöd,

småföretagsstöd, syssel-sättningsbidrag,

såddfinansiering och stöd till kommersiell

service. För regionalt utvecklingsbidrag utarbetas

även resultatindikatorer för den ekonomiska

tillväxtaspekten. För de generella företagsstöden

dvs. nedsatta socialavgifter och transportbidrag

finns det inga resultatindikatorer. Det har under

slutet av 1999 för den regionala

projektverksamheten utvecklats

resultatindikatorer som t.ex. förväntade

sysselsättnings-effekter.

Även för strukturfondsprojekten finns

resultatindikatorer för att mäta effekterna. De

samlade programdokumenten styr användningen

av EU-medlen i programmen. Dessa projekt

delfinansieras av en mängd aktörer. Den

nationella offentliga medfinansieringen har

främst bestått av medel från kommuner,

landsting, länsstyrelsens anslag för allmänna

regionalpolitiska åtgärder och annan statlig

finansiering. En annan stor aktör är det privata

näringslivet. Regionalfondens bidrag till

projekten utbetalas via anslagen 33:7 och 33:8

inom detta utgiftsområde.

I strukturfondsarbetet är uppföljning av

indikatorer en viktig del i genomförandet. Olika

resultatindikatorer finns såsom antal nya

arbetstillfällen, nya företag och företag som

deltar i kompetensutveckling. I projekten mäts

också de horisontella indikatorerna för

jämställdhet och miljö.

Olika resultatindikatorer kommer dessutom

att finnas inom de regionala tillväxtavtalen som

är en del av regeringens regionala näringspolitik.

Denna politik ingår i politikområdet

Näringspolitik som redovisas inom

utgiftsområde 24 Näringsliv. De första insatserna

inom de regionala tillväxtavtalen kommer att ske

2000. Insatser inom detta politikområde

förväntas i många fall ha nära kopplingar med de

regionalpolitiska insatserna och därmed den

framtida resultatredovisningen för

politikområdet regionalpolitik.

3.4 Politikens inriktning

Utvecklingstendenser

Sverige kan betraktas som en region som deltar i

den internationella arbetsfördelningen. Samtidigt

förekommer en arbetsfördelning inom landet.

Regioner med olika kostnadslägen och olika

specialisering fyller olika funktioner i det

nationella produktionssystemet.

Produktionsförutsättningarna varierar kraftigt

mellan olika regioner. Små

arbetsmarknadsregioner som t.ex. Arjeplog,

Dorotea och Sorsele har generellt sett sämre

förutsättningar att klara strukturomvandlingar

än stora där flexibiliteten på arbetsmarknaden är

större. Utvecklingsmöjligheterna är således

olikartade.

Det faktum att företagen i större utsträckning

opererar internationellt har inte inneburit att

företagens nationella och regionala miljö har

minskat i betydelse för att upprätthålla och

förbättra företagens utvecklings- och

konkurrenskraft. Såväl stora som små företags

utvecklingsförmåga anses idag inte minst vara

knuten till deras samarbetsförmåga, i

partnerskap/strategiska allianser, kluster eller

allmänt i nätverk. I processen mot intensivare

och djupare relationer mellan företagen, och

mellan företagen och det omkringliggande

samhället, kan en geografisk närhet som bl.a.

underlättar det personliga kontaktarbetet vara en

fördel. Denna typ av kontakter ökar i betydelse

även om delar av informationen numera kan

kommuniceras via datoriserade

informationssystem.

Den regionala miljön kan erbjuda olika

kombinationer av resursutbud, som lämpar sig

mer eller mindre bra för en viss typ av företag.

Viktiga faktorer kan vara närheten till

kommunikationer, andra företag med liknande

eller kompletterande verksamhet,

underleverantörer, forskningscentra,

utbildningssystem, god livs-miljö och kultur,

utbudet av relevant arbetskraft samt låga

kostnader för fastigheter och arbetskraft.

Ett attraktivt investeringsklimat är av

avgörande betydelse för var de internationella

företagen väljer att förlägga sina investeringar.

Utländska s.k. direktinvesteringar bidrar till ett

ökat inflöde av bl.a. kompetens, teknologi och

kapital.

Kravet på tillväxt över hela landet innebär just

ett krav på regionalt spridd tillväxt, inte ett krav

på att alla orter i alla regioner skall växa lika

mycket. Tillväxt innebär förändring, och det är

ofrånkomligt att detta betyder att vissa orter

växer, medan andra går tillbaka, och att

människor och företag rör sig mellan orter och

regioner, likaväl som över nationella gränser.

Tillväxten kan inte heller ske på samma sätt i

alla delar av landet, eftersom olika typer av

produktion ställer olika krav och

förutsättningarna att möta dessa skiftar. Varje

region måste i första hand bygga sin utveckling

på sina förutsättningar, något som i sin tur

befrämjas av en större regional och lokal

handlingsfrihet.

Det tidiga 1990-talets svaga ekonomiska

utveckling i Sverige, kombinerad med de senaste

årens nödvändiga budgetsanering, har verkat i

centraliserande riktning. Tillsammans med bl.a.

utvecklingen inom den allt mer

internationaliserade ekonomin, som leder till

ökad strukturomvandlingstakt, utsätter detta

näringslivet i många små och medelstora orter

för ökade påfrestningar. Många orter, som t.ex.

är beroende av en stor arbetsgivare eller där en

stor del av näringslivet fungerar som

underleverantörer till stora internationella

företag, har blivit allt mer sårbara.

Skillnaderna vad gäller sysselsättning mellan

framför allt Stockholmsregionen och resten av

landet har ökat. Det är en följd av att

expansionen i näringslivet har skett i näringar

som är starkt koncentrerade till storstäderna och

vissa universitets- och högskoleorter.

Sysselsättningen inom traditionell industri och i

offentlig sektor, inom vilken den sistnämnda

varit en regionalt stabiliserande faktor, har

samtidigt sjunkit. Trots att Sverige nu befinner

sig i en högkonjunktur med ökad ekonomisk

tillväxt, ökad sysselsättning och minskad

arbetslöshet är de regionala skillnaderna

fortfarande stora.

Det finns emellertid även positiva

utvecklingstendenser. I Norrbottens och

Västerbottens län var arbetslösheten avsevärt

lägre och sysselsättningen betydligt högre under

andra kvartalet 2000 jämfört med samma period

året innan. Detta är mycket positivt eftersom

denna del av landet tidigare haft höga

arbetslöshetstal och låg sysselsättningsgrad.

Arbetslösheten har minskat i alla delar av landet

utom i Västernorrlands och Jämtlands län.

Sysselsättningen har emellertid stigit i samtliga

delar av landet.

Den långsiktiga befolkningsutvecklingen har

följt mycket stabila mönster sedan 1970-talet.

Storstadsregionerna, universitets- och

högskoleregionerna och i viss mån regionala

centra har stadigt ökat sin befolkning. I de

minsta orterna har befolkningen minskat. Under

de senaste åren har denna utveckling förstärkts

och även befolkningen i regionala centra och

större industriorter minskar för närvarande. Det

är främst yngre människor som flyttar. De två

viktigaste orsakerna till denna utveckling är

kraftigt minskad invandring till landet samt

sjunkande födelsetal. Befolkningsminskningen

har i vissa regioner blivit självgenererande genom

att barnafödandet minskat till följd av stor

nettoutflyttning av kvinnor och ungdomar.

Befolkningen har under de senaste tjugo åren

minskat mest i Norrlands inland, Tornedalen,

Bergslagen och delar av sydöstra Sverige. De

största befolkningsökningarna har skett i

Stockholms- och Uppsalaregionerna,

Umeåregionen samt delar av västkustregionen.

Värt att notera är att även vissa gles- och

landsbygdsområden upplevt en positiv

befolkningsutveckling. Det är främst i den

tätortsnära landsbygden som en

befolkningsökning ägt rum, men en liknande

utveckling kan skönjas även i delar av övriga gles-

och landsbygdsområden. Ökningen av

befolkningen i dessa områden har emellertid

skett på bekostnad av utvecklingen i de mindre

tätorterna och påverkar därför inte den regionala

obalansen i stort.

Regional utjämning och utveckling

En politik för regional utjämning och utveckling

av levnadsförhållandena mellan olika delar av

Sverige och mellan olika orter i länen,

regionalpolitiken, har utvecklats som en del av

välfärdssamhället.

Regionalpolitik bedrivs av såväl

samhällsekonomiska som fördelningspolitiska

skäl. Den bidrar till ett effektivare utnyttjande av

samhällskapitalet, till en jämnare fördelning av

välfärden samt till ökad valfrihet för enskilda

människor i arbete och boende. Den i jämförelse

med andra länder framgångsrika politiken på

detta område har bidragit till att bevara den

tradition av solidaritet och sammanhållning som

hittills präglat det svenska samhället.

Regionalpolitikens uppgift är att främja alla

regioners möjligheter att utvecklas på bästa sätt

utifrån de egna förutsättningarna. Detta sker

genom att det bedrivs insatser till stöd för

utvecklingen av t.ex. småföretagsamheten i en

viss region. Dessa insatser varierar mellan

regionerna vilket är syftet eftersom

förutsättningarna och företagens behov även de

varierar. Ibland sker insatserna till enskilda

företagare och företag, ibland grupper av företag

eller företagsamheten som helhet och ibland

företagen ihop med det omkringliggande

samhället t.ex. universitet och högskolor. Allt

detta för att skapa en så bra grund som möjligt

för regionernas utveckling.

Regeringen har tillsatt en parlamentarisk

kommitté (dir. 1999:2) med uppgift att under

hösten 2000 lämna förslag om den framtida

inriktningen och utformningen av den svenska

regionalpolitiken. Kommittén skall bl.a. lämna

förslag till mål för den framtida

regionalpolitiken. Bakgrunden härtill är att det

sedan den senast omfattande utredningen om

regionalpolitiken, som slutfördes hösten 1989,

skett väsentliga förändringar i förutsättningarna

för att bedriva regionalpolitik i Sverige. Bland

dessa kan nämnas den accelererande

utvecklingen av produktions- och

informationstekniken, den allt mer

internationaliserade ekonomin och Sveriges

anslutning till Europeiska unionen. Kommittén

skall särskilt behandla den regionala utvecklingen

i glesbygden respektive landsbygden. Regeringen

avser att återkomma till riksdagen med en

proposition i ärendet.

I avvaktan på denna proposition har

regeringen under de senaste åren utanför

politikområdet genomfört insatser av stor

betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen

t.ex. inom utbildnings- och

kommunikationspolitiken. Detta ger enligt

regeringen en god grund för bl.a. näringslivets

utveckling vilket ökar möjligheterna att leva och

bo i hela landet. Dessutom ger det statliga

bidrags- och utjämningssystemet i

kommunsektorn kommuner respektive landsting

med olika strukturella förutsättningar möjlighet

att erbjuda likvärdig service i landets olika delar.

Vidare har riksdagen inom politikområdet IT,

tele och post beslutat enligt regeringens förslag i

propositionen Ett informationssamhälle för alla

(prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr.

1999/2000:256) att hushåll och företag i alla delar

av Sverige inom de närmaste åren skall få tillgång

till IT-infrastruktur med hög

överföringskapacitet.

Regeringen har även under de senaste åren

prioriterat bl.a. att få de nationella företagsstöden

godkända enligt EG-kommissionens nya

riktlinjer för regionala stöd. Dessa företagsstöd

har regeringen ansett vara av stor betydelse för

att främja en hållbar ekonomisk tillväxt och ökad

sysselsättning i främst de regionalpolitiskt

prioriterade områdena. Där är förutsättningarna

för näringslivsutveckling trots insatser inom

andra politikområden sämre än i övriga landet.

Insatser har även gjorts inom de geografiskt

avgränsade strukturfondsprojekten som

förväntas leda till ökad sysselsättning och många

nya företag.

I en tillväxtorienterad politik för hela landet är

det även nödvändigt att gles- och landsbygdens

resurser tas till vara. Den nationella utvecklingen

utgör den samlade effekten av varje bygds

förmåga att ta till vara sina resurser och

möjligheter. Det är därför av betydelse att även

gles- och landsbygdsområden ges möjligheter att

utvecklas. En grundläggande fråga för detta

bedöms vara arbetet med att stimulera

utvecklingen av samordnade servicelösningar

som är anpassade efter lokala förutsättningar.

Regeringen avser vidare att utarbeta ett

särskilt program för att främja användningen av

modern informationsteknik i företag i de

regionalpolitiskt högst prioriterade områdena.

Dessutom pågår arbetet med att bistå de

kommuner som har särskilda

omställningsproblem på grund av

strukturomvandlingar inom försvarsmakten.

Erfarenheterna från det lyckade

omställningsarbetet i Söderhamn efter

nedläggningen av flygflottiljen F15 utnyttjas

fortlöpande. En av omställningsgruppens

huvuduppgifter är att stärka kommunernas

förmåga att arbeta långsiktigt och strategiskt

med sin näringslivsutveckling så att befintliga

resurser kan tillvaratas effektivt.

Regeringen har sedan inträdet i EU 1995

prioriterat arbetet med EG:s

strukturfondsprogram. Att arbeta med att

programlägga åtgärder för en regions utveckling

kommer från EU:s regional- och strukturpolitik,

vilken kanaliseras genom EG:s strukturfonder.

Sverige har arbetat med programformen under

strukturfondsperioden 1995 1999 och det har

genomförts ett 20-tal olika regionalpolitiska

strukturfondsprogram. Innehållet i de regionala

tillväxtavtalen som genomförts i varje län sedan

1998 ligger till grund för de nya

strukturfondsprogrammen. Regeringen har

prioriterat arbetet med de regionala

tillväxtavtalen inom den regionala

näringspolitiken och arbetet med EG:s

strukturfonder. Detta arbete kommer enligt

regeringen att positivt påverka regionalpolitiken.

Regionalpolitiken har vidare allt mer inriktats

mot att på regional nivå utnyttja ett arbetssätt

som innebär att olika regionala parter arbetar i

s.k. partnerskap. Exempel på detta är arbetet

inom strukturfonderna och de regionala tillväxt-

avtalen. Fördelen med dessa arbetssätt är att

åtgärder för ett läns utveckling programläggs och

därmed blir mer långsiktiga. Arbetssättet ger

bl.a. parter med olika organisatorisk och

sektoriell hemvist möjligheter att få en allt mer

samstämmig verklighetsbild av situationen i

länet, att samverka kring en gemensam långsiktig

utvecklingsstrategi, att bedriva ett mer

kvalificerat analysarbete, att arbeta mot

gemensamma mål och göra tydligare

prioriteringar av sina resurser. Styrning,

uppföljning och utvärdering av de insatser som

genomförs förbättras. Det förnyade arbetssättet

som de regionala tillväxtavtalen och

strukturfonderna bidrar till innebär enligt

regeringen att även gles- och landsbygdens

intressen kan tillvaratas på ett mer effektivt sätt.

Prioriteringar

Det är av särskild betydelse att öka

samordningen av och effektiviteten i åtgärderna

för utjämning och tillväxt i de regionalpolitiskt

utsatta regionerna. Vidare bör de statliga

insatserna utanför politikområdet av stor

betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen

förstärkas, bl.a. genom en ökad helhetssyn och

samordning mellan olika sektorer.

Omställningsgruppens arbete med att bistå

kommuner med särskilda omställningsproblem

på grund av strukturomvandlingar inom

Försvarsmakten är prioriterat. En av gruppens

huvuduppgifter är att samarbeta med och stärka

kommunernas förmåga att arbeta långsiktigt och

strategiskt med sin näringslivsutveckling så att

befintliga resurser kan tillvaratas effektivt.

Avslutningen av föregående

strukturfondsperiod är av stor vikt, bl.a. för att

Sverige skall tillgodogöra sig återflödet från EG:s

strukturfonder fullt ut. Under den nya

strukturfondsperioden, vilken startat 2000,

kommer prioritet att läggas vid att genomföra de

nya strukturfondsprogrammen och att den nya

organisationen fungerar effektivt.

3.5 Insatser

3.5.1 Statliga insatser inom politikområdet

Inom politikområdet har åtgärder främst

inriktats mot att underlätta för näringslivet i

regionalpolitiskt prioriterade områden att

utvecklas. Detta har bl.a. skett genom att bevilja

företag, som bedöms ha goda

utvecklingsmöjligheter eller har permanenta

geografiska nackdelar, olika former av

företagsstöd. Andra viktiga insatser för att främja

utvecklingen av näringslivet har skett genom att

bedriva projektverksamhet i olika former och

genom EG:s geografiskt avgränsade

strukturfondsprogram.

Nationella stödområden och företagsstöd

I budgetpropositionen för 2000 redogjorde

regeringen bl.a. för den regionalpolitiska

problembilden, föreslog att riksdagen skulle

besluta om huvudprinciper för den nationella

stödområdes-indelningen och att det

fortsättningsvis skall vara en uppgift för

regeringen att närmare bestämma vilka områden

som skall ingå i de nationella stöd-områdena.

Regeringen informerade därvid också riksdagen

om processen med EG-kommissionen för att få

dess godkännande av stödområden och

företagsstöd och om vilka områden regeringen

preliminärt bedömde borde ingå i de olika stöd-

områdena (prop. 1999/2000:1 utgiftsområde 19,

avsnitt 4).

Sedan dess har riksdagen godkänt regeringens

förslag om nationella stödområden för

företagsstöd. EG-kommissionen har vidhållit att

Sverige endast får ha nationella regionalpolitiska

stöd-områden som omfattar 15,9 procent av

landets befolkning och har godkänt det förslag

till omfattning av stödområdena A och B som

regeringen informerade om. Härtill kommer

dock att även delar av Åmåls, Säffle, Avesta och
[REDACTED_EFTERNAMN] kommuner ingår i stödområde B.

Regeringens bedömning att EG-kommissio-

nen inte tillräckligt har beaktat de särskilda

regionalpolitiska problem, på grund av bl.a.

geografiska lägesnackdelar som Sverige har i

jämförelse med andra medlemsländer, kvarstår.

Regeringen fortsätter därför sitt arbete med att i

olika sammanhang försöka få ökad förståelse för

dessa.

Under 1998 beslutade EG-kommissionen

således om nya riktlinjer för statligt stöd till

regionala ändamål. Dessa innebar bl.a. att

flertalet stödformer skulle vara anpassade till

dessa riktlinjer senast den 1 januari 2000.

Regionalt utvecklingsbidrag kan därför numera

lämnas till materiella nyinvesteringar i bl.a.

byggnader, anläggningar, maskiner, inventarier

samt till immateriella investeringar såsom förvärv

av patenter och licenser. Därtill kan

utvecklingsbidrag lämnas till utbildning,

forskning och utveckling, konsulttjänster,

kunskapsspridning och informationskampanjer.

Landsbygdsstöd, småföretagsstöd och

såddfinansiering kvarstår oförändrade.

Nedsatta socialavgifter och transportbidrag,

som är generella företagsstöd, har lämnats till

företag i regionalpolitiskt prioriterade områden.

Lagen om nedsättning av socialavgifter

ändrades från den 1 januari 2000.

Tillverkningsindustri, gruvdrift och

produktionsvaruinriktad partihandel är inte

längre stödberättigade. Stöd-området har

utvidgats med ett antal kommuner och

församlingar främst i Dalarnas län. Stödformen

granskas för närvarande av EG-kom-missionen.

Tillämpningen av lagen har därför stoppats

fr.o.m. den 1 januari 2000, eftersom

kommissionen inte godkänt tillämpning efter

detta datum.

Transportbidraget har kompenserat företag i

regionalpolitiskt prioriterade områden för

kostnadsnackdelar till följd av bl.a.

transportavstånd, låg befolkningstäthet och

bristande infrastruktur. Bidraget har även

stimulerat till höjd förädlingsgrad. De av

regeringen i proposition Regional tillväxt för

arbetet och välfärd (prop. 1997/98:62, bet.

1997/98:AU11, rskr. 1997/98:204), föreslagna

ändringarna i stödformen, senare tillstyrkta av

riksdagen, godkändes under 1999 av EG-

kommissionen för tillämpning fr.o.m. 2000.

Bland annat lämnas transportbidrag numera för

godstransporter, till och från bidragsområdet,

utförda till sjöss. Transportbidragszon 1 har

utgått som bidragsområde, och lägsta

bidragsgrundande transportsträcka höjts från

251 till 401 kilometer.

Stiftelsen Norrlandsfonden

Stiftelsen Norrlandsfonden har under 1999

finansierat etablering, utveckling och expansion

av näringslivet, främst små och medelstora

företag, i Gävleborgs, Västernorrlands,

Jämtlands, Västerbottens och Norrbottens län.

Särskild uppmärksamhet har ägnats företag i

Norrbottens län och i inlandskommunerna.

Norrlandsfonden har erbjudit företag i huvudsak

tre former av finansiering: Lån, villkorslån (lån

med villkorlig återbetalningsskyldighet) och

garantier.

EG:s strukturfonder

EG:s strukturfonder har sedan Sverige blev

medlem i den Europeiska unionen kommit att

tillföra stora områden i landet viktiga

regionalpolitiska resurser. Det sammanlagda

återflödet av medel från EG:s strukturfonder för

regionalpolitiskt inriktade åtgärder (dvs. Mål 2,

5b, 6 och vissa gemenskapsinitiativ) beräknas för

program-perioden 1995 1999 komma att uppgå

till ca 5 800 miljoner kronor. Det sammanlagda

återflödet för regionalpolitiskt inriktade

strukturfondsåtgärder (dvs Mål 1, 2, Interreg III

och Leader+), för programperioden 2000 2006,

be-räknas uppgå till 11 600 miljoner kronor.

Strukturfondernas syfte är att motverka de

regionala obalanser inom unionen som bl.a.

skapandet av den inre marknaden bedöms kunna

medföra. Av de regionalpolitiskt inriktade

strukturfondsinsatserna får de glest befolkade

områdena, s.k. mål 1-områden, mest medel. De

inriktas främst på olika projekt för små och

medelstora företag, som bl.a. syftar till att

stimulera nyföretagande och marknadsföring av

företagens varor och tjänster. Många projekt är

också inriktade på samverkan mellan företag

kring produkt- och processutveckling samt på att

öka företagens kompetens inom modern

informationsteknik.

Gles- och landsbygdsåtgärder

För att stimulera utvecklingen av gles- och

landsbygdsområden har företag beviljats

landsbygdsbidrag och stöd till kommersiell

service. Andra åtgärder som bidrar till

utvecklingen av dessa områden är främst vissa

projekt inom den regionala projektverksamheten

och i vissa fall regionalt utvecklingsbidrag och

småföretagsstöd. Under senare år har vissa

länsstyrelser och regionala självstyrelseorgan

utarbetat regionala program för

landsbygdsutveckling. Dessa program kommer

att fortsätta att utvecklas, bl.a. inom ramen för

strukturfondsprogrammen och de regionala

tillväxtavtalen.

Regeringen har beviljat medel till

Folkrörelserådet Hela Sverige ska leva och

Skärgårdarnas riksförbund. Syftet med bidragen

är att stödja organisationernas arbete som central

röst för gles- och landsbygdsområden samt

skärgården och deras insatser för att främja

utvecklingen av dessa områden.

En viktig fråga för att gles- och

landsbygdsområden skall vara attraktiva är

tillgången till viss grundläggande service.

Regeringen har därför givit Konsumentverket i

uppdrag att i samarbete med Glesbygdsverket

fortsätta utvecklingsarbetet av en servicedatabas

för att möjliggöra bl.a. löpande kartläggningar av

hur tillgången till olika typer av service utvecklas

i gles- och landsbygdsområden.

Regeringen har beviljat bidrag till ett projekt

som under en treårsperiod bedrivs av Småkom,

de små kommunernas samarbetsorgan, i syfte att

utveckla nya former för samordnade

servicelösningar i olika kommuner.

Förutom de generella regionalpolitiska

insatser som genomförs med stöd av EG:s

strukturfonder sker även insatser specifikt

riktade till gles- och landsbygdsområden. Projekt

inom gemenskapsinititativet Leader har t.ex.

utvecklat innovativa åtgärder och genom ett

omfattande ideellt arbete i projekten

tillgängliggjort resurser för

landsbygdsutvecklingsarbetet i stor skala. Även

de olika målprogrammen och vissa Interreg-

program innehåller insatser för gles- och

landsbygdsområden och därmed bidragit till

deras utveckling. Eftersom delar av skärgården

definieras som gles- och landsbygd kan särskilt

nämnas Mål 5b Skärgården och Interreg

Skärgården som utgör två särskilda program

enbart riktade till skärgårdsområden.

Program för regional näringspolitik och särskilda

regionalpolitiska åtgärder

Regeringens särskilda program för regional

näringspolitik och särskilda regionalpolitiska

åtgärder på 500 miljoner kronor startade 1998

men beslut inom programmet har även fattats

under 1999. Beslut har fattats för i stort sett hela

beloppet och programmet genomförs för

närvarande över hela landet, men med

tyngdpunkten i regio-nalpolitiskt prioriterade

områden. Ambitionen har bl.a. varit att

programmet skall medverka till att realisera

åtgärder som på grund av begränsade medel

annars inte kommit till stånd och att det skall

innehålla insatser som lämpligen initieras på

central nivå.

Regeringen har under 1999 bl.a. beslutat att

utveckla distansutbildning baserad på modern

informationsteknik i samband med inrättandet

av Distansutbildningsmyndigheten i Härnösand,

att delfinansiera utbyggnad av Luleå-Kallax

flygplats samt om bidrag till projektet "Food

from Sweden" som syftar till att öka Sveriges

export av jordbruksprodukter.

Utvecklingsprogram för kommuner med särskilda

omställningsroblem främst på grund av

strukturomvandlingar inom Försvarsmakten

En arbetsgrupp, den s.k. Omställningsgruppen,

har under året initierats i syfte att bistå

kommuner med särskilda omställningsproblem

främst på grund av strukturomvandlingar inom

Försvars-makten. Arbetsgruppen skall bl.a.

lämna förslag till åtgärder för att stödja och

främja en positiv utveckling av arbetsmarknaden

och övergång till nya näringar i Kiruna, Boden,

Sollefteå, Härnösands, Faluns, Karlskoga,

Gotlands och Hässleholms kommuner, samt till

viss del även Karlsborgs kommun. Gruppen

deltar även i diskus-sioner om

omvandlingsåtgärder för militära fastigheter

samt medverkar vid genomförandet av beslutade

företagsetableringar och lokaliseringar av statliga

verksamheter. En av gruppens huvuduppgifter är

att stärka kommunernas förmåga att arbeta

långsiktigt och strategiskt med sin

näringslivsutveckling så att befintliga resurser

kan tillvaratas effektivare. Den grundläggande

fasen i arbetet bör vara klar i samtliga kommuner

senast vid kommande årsskifte. Det är viktigt att

nya verksamheter som lokaliseras till kommuner

kan utvecklas väl och samtidigt stärka näringsliv

och arbetsmarknad.

Myndigheternas m.fl. regionalpolitiska arbete

Länsstyrelserna och de regionala

självstyrelseorganen har bedrivit omfattande

samordningsinsatser. Förutom att inom ramen

för den regionala näringspolitiken ta fram de

regionala tillväxtavtalen också genom att

utveckla och arbeta utifrån länsstrategin vars

inriktning bl.a. är tillväxt och sysselsättning.

Omfattande samordning har också

åstadkommits genom framtagandet av de

samlade programdokumenten för EG:s

strukturfonder och en rad andra projekt, både

inom länen och med aktörer från andra län och

andra länder. Särskilt positivt är att näringslivet i

ökad omfattning deltagit i samordningsarbetet.

Samordningen av insatserna syftar bl.a. till att de

regionala aktörerna skall utnyttja tilldelade

resurser mer effektivt. Dessa insatser har

vidareutvecklat program som styr- och

arbetsform på regional nivå. Kopplingen mellan

analys och strategier har förbättrats, och

förutsätts förbättras ytterligare inom ramen för

det fortsatta arbetet med

strukturfondsprogrammen och de regionala

tillväxtavtalen. I detta arbete förväntas även

uppföljnings- och utvärderingsverksamheten

förbättras.

NUTEK har under året bl.a. utvecklat

metoder för regionala strategier och

programarbete. Verket har vidare medverkat till

att genomförandet av program inom EG:s

strukturfonder sker effektivt genom bl.a.

erfarenhetsutbyten och utbildningar för de som

administrerar programmen. I syfte att stödja

uppbyggnaden och utvecklingen av

verksamheten vid lokala och regionala

resurscentra för kvinnor har NUTEK ansvarat

för Nationellt Resurscentrum för Kvinnor samt

beviljat medel till lokala och regionala

resurscentra för kvinnor.

En stor del av den regionala

projektverksamheten och EG:s

strukturfondsprogram har varit inriktade på

åtgärder för att förbättra företagsklimatet, den

ekonomiska tillväxten och nyföretagandet i

framför allt regionalpolitiskt prioriterade

områden. Länsstyrelserna och själv-

styrelseorganen stödjer med sina medel för

regional projektverksamhet och medfinansiering

av EG:s strukturfondsprogram vitt skilda

aktiviteter. Många åtgärder kan ses som ett

komplement till åtgärder som bedrivs inom

andra politikområden. Utmärkande för

projektverksamheterna är det stora antalet

deltagande aktörer.

Näringslivsinriktade åtgärder, som t.ex.

insatser för att stimulera nyföretagande och

företagsförnyelse utgör en stor del av

projektverksamheten, men även utredningar

(t.ex. om lokala förutsättningar och hinder för

utveckling), försöksverksamhet (t.ex. i nätverk,

vid teknikcentra och högskolor), kultur- och

informationsinsatser (t.ex. turismkampanjer och

mässor). Andra projekt har varit inriktade mot

att utveckla regionala nätverk och s.k. kluster.

3.5.2 Den nya programperioden åren

 2000 2006 för EG:s strukturfonder

Under detta utgiftsområde finns uppfört anslag

för regionalfonden. Regionalfonden

medfinansierar målen 1 och 2 samt

gemenskapsinitiativen Interreg III och Urban.

För att få en samlad bild över strukturfonderna i

Sverige ges här en översiktlig beskrivning.

Ytterligare information lämnas under

utgiftsområde 13 Arbetsmarknad och

utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar.

Den nya programperioden för EG:s

strukturfonder startar 2000 och pågår t.o.m.

2006. Antalet målområden och

gemenskapsinitiativ har minskats.

Tabell 3.2 Strukturfondsmål och gemenskapsinitiativ

programperioden 2000 2006

Mål 1

Insatser i områden vars BNP per invånare är

mindre än 75 % av gemenskapens genomsnitt

och insatser i de mest glesbefolkade

områdena samt ett särskilt program för kusten

i norra Sverige.

Mål 2

Områden som genomgår ekonomisk och social

omställning inom industri- och tjänstesektorn,

landsbygdsområden på tillbakagång,

stadsområden med problem samt

krisdrabbade områden som är beroende av

fiske.

Mål 3

Åtgärder för att utveckla arbetsmarknaden och

de mänskliga resurserna, särskilt inom ramen

för de årliga nationella handlingsplanerna för

sysselsättning.

Fiskeriåtgärder

utanför mål 1

Strukturåtgärder inom fiskerinäringen vilken

bl.a. omfattar yrkesfisket, vattenbruket och

bearbetning och saluföring av näringens

produkter.

Interreg III

Gränsregionalt, transnationellt och

interregionalt samarbete för att stimulera en

harmonisk, balanserad och varaktig

utveckling över hela gemenskapens område.

Equal

Samarbete mellan medlemsländerna för att

främja nya metoder för att bekämpa all slags

diskriminering och ojämlikhet i anknytning till

arbetsmarknaden.

Leader+

Insatser för landsbygdens utveckling.

Urban

Ekonomisk och social förnyelse av städer och

förorter som befinner sig på tillbakagång

genom att främja en hållbar stadsutveckling.

I den följande tabellen redovisas

medelsfördelning och finansieringen från de

olika strukturfonderna. Sammanlagt under

sjuårsperioden får Sverige cirka 19 miljarder

kronor inklusive indexering i återflöde från EU.

Totalt tillsammans med nationell offentlig

medfinansiering och privat finansiering omfattar

strukturfondsprogram-men ca 60 miljarder

kronor under sjuårsperioden.

Tabell 3.3 Medelsfördelning och finansiering av strukturfonderna

EG-medel 2000 2006

milj euro

Regionalfonden

Socialfonden

Jordbruksfonden

(utvecklingssektionen)

Fiskefonden

Mål 1

748

x

x

x

x

Mål 2

423

x

x

Mål 3

748

x

Fiskeriåtgärder

utanför mål 1

62

x

Interreg

154

x

Equal

86

x

Leader

41

x

Urban

5

x

Summa

2 267

För Sveriges del omfattar det nya mål 1-området

det tidigare mål 6-området samt kustområdena i

Norrbottens, Västerbottens och Västernorrlands

län. De två mål 1-programmen, Norra Norrland

och Södra Skogslänen lämnades till EG-

kommissionen i november 1999 varefter

förhandlingar mellan Sverige och kommissionen

genomfördes. Programmen godkändes av EG-

kommissionen den 24 maj 2000.

Mål 1-programmen innehåller insatser för

näringslivsutveckling, livslångt lärande,

landsbygds-utveckling, utveckling av

infrastrukturen och särskilda insatser för

samerna. Mål 3-åtgärder, landsbygdsinsatser och

strukturåtgärder inom fiskerinäringen är en

integrerad del av mål 1-programmen. Till

programmen skall programkomplement med

mer detaljerad information om bl.a.

resultatindikatorer bifogas, vilka

övervakningskommittéerna skall godkänna. För

mål 1 godkändes dessa komplement i juni 2000.

Genomförandet kan därefter påbörjas och beslut

fattas om enskilda projekt.

Vilka områden som ska omfattas av mål 2

fastställdes av kommissionen i mars 2000.

Regeringen gav redan i december 1999

länsstyrelserna i Jönköpings, Örebro och

Gävleborgs län samt Glesbygdsverket, avseende

programmet för öarna, i uppdrag att utarbeta

utvecklingsplaner för respektive mål 2-område.

Mål 2-programmen är fyra stycken nämligen

Norra som omfattar delar av Västmanlands,

Gävleborgs och Dalarnas län, Västra som

omfattar delar av Västra Götalands, Örebro, och

Värmlands län, Södra som omfattar delar av

Östergötlands, Jönköpings, Kronobergs, Kalmar

och Blekinge län samt Öarna som omfattar

Gotland och öar med bofast befolkning utan fast

landförbindelse. Regeringen överlämnade

utvecklingsplanerna till kommissionen i april

2000 och förhandlingar påbörjades i juni. Beslut

från EG-kommissionen väntas under hösten

2000.

Regeringen har i förordningen (1999:1424)

om förvaltning av EG:s strukturfonder och i

förordningen (1999:1425) om ändring i

förordningen (1997:1258) med

länsstyrelseinstruktion utsett länsstyrelserna i

Jönköpings, Örebro, Gävleborgs, Jämtlands och

Norrbottens län att vara

förvaltningsmyndigheter för respektive

målprogram enligt den definition av uppgiften

som anges i artikel 9 n och 34, Rådets förordning

(EG) nr 1260/1999 om allmänna bestämmelser

för strukturfonderna. Vid

förvaltningsmyndigheterna skall det inrättas en

strukturfondsdelegation, med representanter för

berörda län i res-pektive målområde, som

kommer att fatta beslut om stöd.

Strukturfondsdelegationer har utsetts för mål 1.

Förvaltningsmyndigheterna har även utsetts till

utbetalande myndigheter.

Förvaltningsmyndigheten får därmed det fulla

ansvaret för genomförandet av programmet. Det

ansvar som de centrala verken haft under

föregående programperiod avseende de regionala

programmen för utbetalning av medel från EG:s

strukturfonder, flyttas därmed över till de

länsstyrelser som utsetts till

förvaltningsmyndigheter. De centrala verken

skall dock svara för utbetalningarna avseende

föregående programperiod.

För vissa stöd inom jordbruk och fiske inom

mål 1 kommer länsstyrelserna samt Fiskeriverket

och Jordbruksverket att vara beslutande instans.

För insatsområdet för samer kommer

Sametinget att vara beslutande instans.

Regeringen kommer även att tillsätta

övervakningskommittéer för respektive program

med representanter från centrala, regionala och

lokala myndigheter, arbetsmarknadens parter

samt vissa andra organisationer. För mål 1 har

dessa övervakningskommittéer utsetts.

Beträffande gemenskapsinitiativet Interreg III

fick berörda myndigheter i uppdrag i februari

2000 att utarbeta program för Interreg IIIA

(gränsregionalt samarbete) avseende regionerna

Nordkalotten, Barents, Kvarken-MittSkandia,

Skärgården och Sverige-Norge. Till

Öresundsregionen utgick inbjudan att inkomma

med programförslag i juli. Programmen för

Kvarken-MittSkandia, Skärgården och

programmet med Norge har överlämnats till

EG-kommissionen. Länsstyrelsen i

Västerbottens län och Länsstyrelsen i Jämtlands

län blir förvaltningsmyndighet och utbetalande

myndighet för Kvarken-MittSkandia respektive

programmet med Norge. I

Skärgårdsprogrammet blir Ålands

landskapsstyrelse förvaltningsmyndighet och

utbetalande myndighet. Övrig organisation för

Interreg IIIA kommer att fastställas senare.

Interreg IIIB-programmen (transnationellt

samarbete), Nordsjön, Östersjön och Norra

Periferin är under utarbetande och kommer att

lämnas till EG-kommissionen i november 2000.

Beträffande Interreg IIIC (interregionalt

samarbete) förväntas kommissionen att gå ut

med närmare riktlinjer för genomförandet och

inriktningen under hösten.

Beträffande gemenskapsinitiativet Urban har

en inbjudan lämnats till Göteborgs kommun att

utarbeta ett förslag till utvecklingsplan.

Programmet kommer att lämnas till

kommissionen under hösten 2000. Länsstyrelsen

i Örebro har utsetts till förvaltningsmyndighet

och utbetalande myndighet. Ett

beredningssekretariat skall inrättas i Göteborgs

kommun.

Beträffande Leader+ har Glesbygdsverket

utarbetat ett program, vilket lämnats till

kommissionen i juni 2000. Jordbruksverket har

utsetts till utbetalande myndighet och

Glesbygdsverket till förvaltningsmyndighet.

Regeringen har i NUTEK:s instruktion

angivit att verket inom ramen för EG:s

strukturfonder skall svara för samverkan mellan

myndigheter och genomförandeorganisationer,

för över-gripande information, för

utbildningsinsatser för myndigheter och

organisationer, för utveckling av metoder vad

gäller utvärderingar samt för

sekretariatsuppgifter åt

övervakningskommittéerna i mål 1, 2, vissa

Interregprogram och Urban. Dessa uppgifter

kommer att övertas av den nya myndigheten för

företagsutveckling. Regeringen ser det som

angeläget att en myndighet nämligen,

myndigheten för företagsutveckling, får ansvaret

att i samråd med övriga berörda myndigheter till

regeringen rapportera det övergripande

resultatet av de insatser som finansieras med

medel från EG:s strukturfonder. I detta ansvar

skall även ingå att redovisa vilka ekonomiska

konsekvenser det totala utbytet med EG:s

strukturfonder får för svenskt vidkommande.

Regeringen har beslutat att

förvaltningsmyndigheterna inom mål 1, mål 2,

Interreg IIIA och Urban skall vara de

myndigheter som svarar för utbetalning av stöd

från regionalfonden och socialfonden inom dessa

program. I mål 1 ska förvaltningsmyndigheterna

även vara utbetalande myndigheter för delar av

jordbruksfonden. Arbetsmarknadsstyrelsen ska

vara den myndighet som svarar för utbetalning

av övriga stöd från socialfonden, vilka finansierar

mål 3 och Equal. Jordbruksverket ska vara

utbetalande myndighet för delar av

jordbruksfonden inom mål 1 samt Leader+ och

Fiskeriverket för fiskefonden. Utbetalande

myndigheter är ännu inte utsedda för de

återstående Interreg III-programmen.

3.5.3 Insatser utanför politikområdet av

 stor betydelse för den regional-

 politiska utvecklingen

Det är inte i första hand åtgärder inom ramen för

politikområdet, som är avgörande för den

regionalpolitiska utvecklingen och möjligheten

att uppfylla de regionalpolitiska målen.

Regionalpolitiska hänsynstaganden inom andra

politikområden är av större betydelse för den

regionalpolitiska utvecklingen. Därför utarbetar

regeringen i första hand inom ramen för andra

viktiga politikområden lösningar som

kännetecknas av ett regionalpolitiskt

helhetsperspektiv. Dessa åtgärder ingår inte

inom politikområdet Regionalpolitik. I följande

avsnitt redovisas således endast de insatser inom

andra politikområden som bedöms ha stor

betydelse för den regionalpolitiska utvecklingen.

För en helhetsbild av insatsernas sammanhang

inom deras respektive politikområde hänvisas i

texten till aktuella utgiftsområden.

Det statliga bidrags- och utjämningssystemet i

kommunsektorn ger kommuner respektive

landsting med olika strukturella förutsättningar

möjlighet att erbjuda likvärdig service i landets

olika delar. Det under 1999 förändrade och

uppdaterade systemet kommer att vara föremål

för fortsatt översyn (Delegationen för fortsatt

utveckling av utjämningssystemet för kommuner

och landsting (dir. 1999:57)).

Regeringen har beslutat om en

kommundelegation som har till uppgift att

bereda ärenden om ekonomiskt stöd till

kommuner och landsting med en särskilt svår

ekonomisk situation. Stöd kan komma att ges

om strukturella faktorer, som exempelvis svag

ekonomisk tillväxt i regionen, negativ

befolkningsutveckling eller obalanser i

åldersstrukturen, gör det svårt för kommunen

eller landstinget att uppnå balanskravet.

Kommundelegationen avslutade sitt arbete den 1

juli 2000 och har lämnat förslag till

överenskommelser med 36 kommuner och 3

landsting.

Dessutom har en bostadsdelegation inrättats

för att fördela stöd till kommuner med

övermäktiga åtaganden för boendet. Vid

utgången av 2000 förväntas att

ramöverenskommelser med samtliga berörda

kommuner ha träffats. (utg. omr. 25)

I dagens kunskapssamhälle är möjligheten till

livslångt lärande en av de mest betydande

faktorerna för näringslivets och samhällets

utveckling. Den kraftiga utbyggnaden av

högskolan har inneburit att varje län numera har

minst en högskola och uppbyggnaden av

högskolorna fortgår alltjämt genom satsning på

ytterligare utbildningsplatser och ökade

forskningsresurser. Närheten till en högskola

kan stimulera övergångsfrekvensen till

högskolestudier i miljöer där studietraditionen

och därmed utbildningsnivån är låg. En

geografisk spridning av utbildningsresurserna ger

fler möjlighet att studera utan att flytta, och ger

också en spridning av arbetstillfällen inom

högskoleväsendet. Parallellt med utbyggnaden

har möjligheten att bedriva forskning stärkts vid

högskolorna. Högskolorna i Karlstad, Växjö och

Örebro ombildades till universitet 1999 med rätt

att ge forskarutbildning och med ökade resurser

till forskning. Högskolan i Kalmar och

Högskolan i Karlskrona/Ronneby har tilldelats

naturvetenskapligt respektive tekniskt

vetenskapsområde, och därmed rätt att ge

forskarutbildning, samt ökade resurser till

forskning.

Den 1 juli 1999 inrättades en ny myndighet på

utbildningsområdet,

Distansutbildningsmyndigheten (Distum), i

Härnösand. Syftet med myndigheten är att

främja utvecklingen av distansutbildning på

högskole- och folkbildningsom-rådena som

grundas på användning av flexibel informations-

och kommunikationsteknik. Myndigheten skall

vidare främja ett större användande av

distansutbildning inom högskolan och

folkbildningen. För 2000 har flera nya projekt

startats på initiativ av Distum. Det största av

dessa projekt är det s.k. SAMS-projektet i vilket

sex olika universitet och högskolor medverkar,

såsom Umeå Universitet, Luleå Tekniska

Universitet, Mitthögskolan, Karlstads

Universitet, Linköpings Universitet och Sveriges

Lantbruksuniversitet, liksom flera

norrlandskommuner och län. Projektet är

framtaget för att erbjuda Norrlands inland ett

utbud av kurser som anses strategiskt viktiga för

främst stödområde A.

På folkbildningsområdet har Distum

tillsammans med Folkbildningsrådet arbetat med

utveckling av lärcentra i folkbildningen,

forskning kring lärande med IT-stöd, pedagogisk

vidareutbildning av Folkbildningsnätet och

internationellt erfarenhetsutbyte.

Det finns också andra sätt att tillgodose

behovet av högutbildad arbetskraft i

regionalpolitiskt prioriterade områden med

generellt låg utbildningsnivå. Genom så kallad

decentraliserad utbildning bedrivs

högskoleutbildningar på plats i en kommun med

ett specifikt utbildningsbehov, t.ex. i s.k.

lärcentra. Regeringen fattade under sommaren

1999 beslut om ett antal decentraliserade

utbildningar i främst Norrbottens, Västerbottens

och Jämtlands län med start höstterminen 2000.

Utbildningarna är sådana som man på lokal och

regional nivå bedömer vara särskilt viktiga för

det lokala näringslivets utveckling. Hittills har

beslut fattats om totalt 600 högskoleplatser för

sådana regionalpolitiskt strategiska utbildningar.

(utg. omr. 16)

Insatser inom kommunikationspolitiken är av

väsentlig betydelse för den ekonomiska tillväxten

i regionalpolitiskt prioriterade områden. Under

1999 påbörjades byggandet av Botniabanan

avseende sträckan Örnsköldsvik-Husum. Den

nya bansträckningen mellan Ådalen och Umeå

skall vara färdigställd 2006. Botniabanan

förväntas ge ett ökat resande mellan kuststäderna

i regionen och ökade godstransporter till och

från företag i Norrland. Det återstår för

regeringen att tillåtlighetspröva huvuddelen av

Botniabanans dragning enligt miljöbalken.

Som regeringen tidigare beslutat har under

1999 Luleå-Kallax flygplats byggts ut till en

internationell fraktflygplats. En fraktflygplats i

Luleå bedöms fylla ett internationellt behov och

samtidigt vara av stort värde för hela

Norrbottens län.

Regeringen har även under 1999 etablerat en

ny flygplats i Pajala som erbjuder reguljära

flygförbindelser till Luleå. Numera är Pajala en

del av det nationella flyglinjenätet. Etableringen

av flygplatsen förbättrar kommunens

tillgänglighet till omvärlden på ett avgörande sätt

för regionens framtid. Därmed har även

Tornedalsregionen utjämnat nackdelarna

betydligt när det gäller tillgängligheten till andra

regioner.

År 1999 beslutade regeringen om ett nytt stat-

ligt stöd till kommunala trafikflygplatser. Stödet

gynnar framför allt flygplatser i norra Norrland.

Regeringen har även prioriterat underhållet av

grusvägar de senaste åren. Av regionalpolitiska

skäl har således besparingarna på grusvägarna

proportionellt sett varit mindre än besparingarna

generellt inom transportområdet.

Den 1 juli 1999 startade den nya myndigheten

Rikstrafiken sin verksamhet. De primära

uppgifterna för den nya myndigheten är att verka

för utveckling och samordning av den

interregionala kollektiva persontrafiken samt

svara för statens upphandling av

transportpolitiskt motiverad interregional

persontrafik, där det saknas förutsättningar för

kommersiell drift.

Riksdagen har inom politikområde IT, tele

och post beslutat enligt regeringens förslag i

propositionen Ett informationssamhälle för alla,

att hushåll och företag i alla delar av Sverige inom

de närmaste åren skall få tillgång till IT-

infrastruktur med hög överföringskapacitet

(prop. 1999/2000:86, bet. 1999/2000:TU9, rskr.

1999/2000:256). Detta kommer i viss

utsträckning att kunna kompensera för de långa

avstånden i landet och därmed även gynna de

regionalpolitiskt prioriterade områdena. (utg.

omr. 22)

Landsbygdspolitiken bidrar till utvecklingen i

gles- och landsbygdsområden. Riksdagen har

bemyndigat regeringen att tillämpa ett miljö- och

landsbygdsprogram för perioden 2000 2006

enligt rådets förordning (EG) nr 1257/99 om

stöd till utveckling av landsbygden av den 17 maj

1999. Programmet, som medfinansieras över

EG-budgeten, har godkänts av EG-kommis-

sionen. Landsbygdsprogrammet skall främja en

ekologiskt, ekonomiskt och socialt hållbar

utveckling av jordbruket,

livsmedelsproduktionen, skogsbruket och

landsbygden. Miljöersättningar och

kompensationsbidrag inom programmet

omfattar även jordbruket i mål 1 regionerna.

(utg. omr. 23)

Kulturpolitiken syftar till att alla skall ha

möjlighet att uppleva kultur och ägna sig åt eget

skapande oberoende av var de bor. Av vikt är de

av staten delfinansierade regionala

kulturinstitutionerna. De utgör landets kulturella

infrastruktur och är en viktig bas för regionernas

kulturliv och för värnandet av kulturarvet.

Statens bidrag till regionala teater-, dans- och

musikinstitutioner, länsmusikverksamhet,

regional biblioteksverksamhet, regionala museer

och länskonstnärer syftar till att möjliggöra en

mångsidig verksamhet av hög kvalitet i landets

alla regioner. Med sin breda kunskap om

samhället, både i ett historiskt och i ett

samtidsperspektiv, har de regionala museerna

även mycket att tillföra det regionala

utvecklingsarbetet. (utg. omr. 17)

Inom miljöpolitiken har regeringen i mars

2000 beslutat om medel till Centrum för

kunskap om ekologisk hållbarhet. Centrumet

skall stödja glesbygdskommuner, i bl.a.

Norrlands inland, i deras arbete med att ta fram

lokala investeringsprogram för ekologisk

hållbarhet. De skall t.ex. genomföra metod- och

kompetensutveckling samt skapa lokala nätverk.

Dorotea och Pajala kommuner skall fungera som

försökskommuner. (utg. omr. 20)

3.6 Resultatbedömning

3.6.1 Resultat

Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa

förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt,

rättvisa och valfrihet så att likvärdiga

levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela

riket. Målet för utgiftsområde 19 är att

verksamheten främst skall underlätta för

näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade

områden att utvecklas så att det bidrar till att

uppfylla målen för regionalpolitiken.

Resultatbedömningen av selektiva

regionalpolitiska företagsstöd och den regionala

projektverksamhet avser beviljade stöd under

1999. Det sker alltså ingen redovisning av

utbetalade medel för dessa stödformer och dess

effekter 1999 eftersom det i dagsläget inte är

möjligt att redovisa detta.

Resultatbedömningen avseende de generella

stöden, nedsatta socialavgifter och

transportbidrag, avser utbetalda medel 1999.

Resultatbedömningen avseende

strukturfondsprojekten redovisas samlat för

programperioden 1995 1999 och avser beviljade

medel.

I sammanställningen nedan återfinns en

förteckning över de åtgärder som redovisas i

denna resultatbedömning och som bedrevs

under 1999 inom utgiftsområdet. Av

sammanställningen framgår även med vilka

anslag åtgärden finansieras, beslutande

myndighet och vilket geografiskt område

åtgärden avser.

Tabell 3.4 Åtgärder som finansieras av anslag inom utgiftsområde 19 under år

1999

Åtgärd

Finansierades av anslag1

Beslutsfattare

Geografisk omfattning

Central projektverksamhet

A1

NUTEK och regeringen

Regionalpolitiskt prioriterade

områden

Regional projektverksamhet

A1

Länsstyrelserna och själv-

styrelseorganen

Hela landet med tyngdpunkt på

regionalpolitiskt prioriterade om-

råden

Regionalt utvecklingsbidrag

A1

Länsstyrelserna, självstyrelse-

organen, NUTEK och regeringen

Stödområde 1 och 2 samt till-

fälliga stödområden

Medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram

A1

Länsstyrelserna och själv-

styrelseorganen

Målområde 2, 5b och 6 samt

vissa gemenskapsinitiativ

Landsbygdsbidrag

A1

Länsstyrelserna och själv-

styrelseorganen

Gles- och landsbygd enligt läns-

styrelsernas avgränsning

Stöd till kommersiell service

A1

Länsstyrelserna och själv-

styrelseorganen

Gles- och landsbygd enligt läns-

styrelsernas avgränsning

Småföretagsstöd

A1

Länsstyrelserna och själv-

styrelseorganen

Hela landet

Sysselsättningsbidrag

A1

Länsstyrelserna, självstyrelse-

organen, NUTEK och regeringen

Stödområde 1 och 2

Såddfinansiering

A1

Länsstyrelserna och själv-

styrelseorganen

Hela landet

Landsbygdslån och regionalt

utvecklingslån

A2

Länsstyrelserna och NUTEK

Stödområde 1 och 2 samt till-

fälliga stödområden

Täckande av förluster på grund

av kreditgarantier inom regional-

politiken2

A3

Riksgäldskontoret

Gles- och landsbygd

Nedsatta socialavgifter

A4

Riksförsäkringsverket

Stödområde 1 och del av stöd-

område 2

Transportbidrag

A5

NUTEK

Transportbidragszonerna

Glesbygdsverket

A6

Glesbygdsverket

Statens institut för regional-

forskning

A7

Statens institut för regional-

forskning

Europeiska regionala utveck-

lingsfonden, perioden 1995-1999

A8

Beslutsgrupper m.fl.

Målområde 2, 5b och 6 samt

vissa gemenskapsinitiativ

Stiftelsen Norrlandsfonden

A93

Stiftelsen Norrlandsfonden

Norrbottens, Västerbottens,

Jämtlands, Västernorrlands och

Gävleborgs län

Program för regional

näringspolitik och särskilda

regionalpolitiska åtgärder

A1.24

Regionalpolitiska

åtgärder

Regeringen

Hela landet med tyngdpunkt på

regionalpolitiskt prioriterade om-

råden

1 Alla nedan angivna anslag, förutom anslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder

anslagspost 24, avser anslag uppsatta på statsbudgeten för 1999.

2 För en resultatredovisning se avsnitt 3.9.3.

3 Stiftelsen Norrlandsfonden tilldelades engångsvis ett kapitaltillskott på 200

mkr. Stiftelsen är för övrigt självfinansierad.

Under 1999 har 200 miljoner kronor utbetalats

engångsvis till Stiftelsen Norrlandsfonden.

Medlen har använts till att förstärka deras

möjligheter att bevilja lån. Norrlandsfondens

utlåning under 1999 beräknas delvis finansiera

investeringar på sammanlagt ca 565 miljoner

kronor hos små och medelstora företag i de län

där verksamheten bedrivs.

Driftstöd i form av de generella

regionalpolitiska företagsstöden till ett

sammanlagt belopp av ca 700 miljoner kronor

har enligt regeringens bedömning bidragit till att

upprätthålla sysselsättningen i främst de

regionalpolitiskt mest prioriterade regionerna.

Transportbidrag har en kompenserande effekt

vad gäller företagens kostnader för

varutransporter. Nedsatta social-avgifter

kompenserar delvis företagen för permanenta

merkostnader på grund av det geografiska läget.

Beslut om 1 577 miljoner kronor har beviljats

under 1999 i form av selektiva regionalpolitiska

företagsstöd, regional projektverksamhet och

medfinansiering av strukturfondsprogram. Dess-

utom har NUTEK (ca 24,5 mkr) och regeringen

(ca 16 mkr) beviljat sammanlagt ca 40,5 miljoner

kronor i central projektverksamhet. Därutöver

har beslut om ca 94 miljoner kronor beviljats

inom programmet för regional näringspolitik

och särskilda regionalpolitiska åtgärder.

Totalt har således ca 1 710 miljoner kronor

beviljats för ovan nämnda selektiva

regionalpolitiska företagsstöd och

projektverksamhet under 1999.

Nedan redovisas detta mer i detalj.

Beslut under 1999 om totalt ca 930 miljoner

kronor genom olika former av selektiva

regionalpolitiska företagsstöd (exkl. stöd till

kommersiell service och såddfinansiering) i

samband med investeringar beräknas enligt

NUTEK bidra till drygt 7 200 nya arbetstillfällen

inom främst de regionalpolitiskt prioriterade

regionerna. Genomsnittlig subvention per

arbetstillfälle uppgår till ca 125 000 kr.

Investeringar i storleksordningen 3 400 miljoner

kronor beräknas delfinansieras med dessa stöd.

Regionalt utvecklingsstöd har under 1999 till

ca 90 procent beviljats till små och medelstora

företag, dvs. företag med 0 199 anställda. Av de

nya arbetstillfällena beräknas 38 procent tillfalla

kvinnor. Villkoret för stödet är att minst 40

procent av antalet nya arbetstillfällen skall avse

vardera könet vilket innebär att villkoret nästan

är uppfyllt.

Vad gäller landsbygdsstöd beräknas i

genomsnitt 37 procent av de nya arbetstillfällena

tillfalla kvinnor.

Av småföretagsstödets nya arbetstillfällen

beräknas ca 30 procent tillfalla kvinnor. Villkoret

för stödet är att minst 40 procent av antalet nya

arbetstillfällen skall avse vardera könet. Villkoret

har därmed inte uppfyllts.

Sysselsättningsbidragets villkor att minst 40

procent av nya arbetstillfällen skall avse vardera

könet har under 1999, på grund av statistiska

problem, inte varit möjligt att redovisa.

Tabell 3.5 Utbetalda generella regionalpolitiska

företagsstödstöd åren 1997 19991

1997

1998

1999

Utbetalt belopp avseende

generella företagsstöd (mkr)

753

773

702

1 Dvs. nedsatta socialavgifter och transportbidrag.

Källa: NUTEK.

Tabell 3.6 Vissa beviljade selektiva regionalpolitiska

företagsstöd åren 1997 19991

1997

1998

1999

Beviljat belopp avseende

selektiva företagsstöd (mkr)

1 134

1 060

932

Beräknat antal nya arbets-

tillfällen (antal)

9 400

9 000

7 200

Genomsnittlig subvention per

arbetstillfälle avseende de

selektiva företagsstöden (mkr)

0,115

0,100

0,125

Investeringar som beräknas

delfinansieras med de selek-

tiva företagsstöden (mkr)

5 000

3 300

3 400

1 Avses i detta fall regionalt utvecklingsstöd, landsbygdsstöd, småföretagsstöd

och sysselsättningsbidrag.

Källa: NUTEK

Tabell 3.7 Beviljade belopp för regional projektverksamhet,

medfinansiering av strukturfondsprogram och Program för

regional näringspolitik och särskilda regionalpolitiska

åtgärder åren 1997 1999

1997

1998

1999

Beviljat belopp avseende

regional projektverksamhet

(mkr)

301,3

248,5

267,8

Beviljat belopp avseende

medfinansiering av

strukturfondsprogram (mkr)

411,7

383,5

346,7

Beviljat belopp inom Program

för regional näringspolitik och

särskilda regionalpolitiska

åtgärder (mkr)

Fanns

ej

392

94

Källa: NUTEK

Alla län har möjlighet att medfinansiera

strukturfondsprojekt, men endast inom de delar

av länen som ingår i de geografiska

strukturfondsområdena. Skillnaden mellan

regional projektverksamhet och medfinansiering

av EG:s strukturfondsprogram är att sistnämnda

projekt skall följa riktlinjerna i de samlade

programdokumenten (s.k. SPD) och får en del

av finansieringen från EU. Den regionala

projektverksamhetens inriktning skall däremot

utgå från en långsiktig strategi, den s.k.

länsstrategin, och kan till skillnad mot de

regionalpolitiska strukturfondsprojekten

bedrivas inom hela landet. Den regionala

projektverksamheten skall inriktas mot

ekonomisk tillväxt och inomregional balans.

Under 1999 har ca 268 miljoner kronor

beviljats i regional projektverksamhet av

länsstyrelserna och de regionala

självstyrelseorganen. Det har under slutet av

1999 utvecklats resultatindikatorer som t.ex.

förväntade sysselsättningseffekter. För den

större delen av året har det således i princip inte

funnits några resultat-indikatorer.

En stor del av den regionala

projektverksamheten förväntas leda till att

förbättra företagsklimatet i stort genom att

främja bl.a. företagsförnyelse och nyföretagandet

i framför allt regionalpolitiskt prioriterade

områden. Projekten förväntas även leda till att

utveckla samarbetet mellan näringslivet och t.ex.

universiteten och högskolorna.

Under 1999 har ca 347 miljoner kronor

beviljats av länsstyrelserna och de regionala

självstyrelseorganen i medfinansiering av

strukturfondsprogram. Åtgärder som har

delfinansierats av dessa medel finns det inga

resultatindikator för. Medfinansieringen av

strukturfondsprojekt utvärderas inte separat utan

utvärderingen av strukturfondsprogrammen sker

dels samlat efter halva tiden, dels samlat efter

programperiodens slut. De förväntade effekterna

av strukturfondsprogrammen inkl. medel från

anslaget för regionalfonden samt annan offentlig

medfinansiering och privata medel samlat för

hela programperioden 1995 1999 är bl.a. ca

50 000 nya arbetstillfällen. Flera utvärderingar

visar dock att detta är en överskattning av antalet

nya arbetstillfällen. De förväntade effekterna går

inte att redovisa uppdelat på olika år.

Stöd till kommersiell service har under 1999

beviljats för ca 30 miljoner kronor och har

bidragit till att upprätthålla servicenivån i gles-

och landsbygd.

Såddfinansiering har under 1999 beviljats för

190 000 kronor till små och medelstora företag.

Stödet förväntas ha betydelse för teknikbaserade

företag i tidiga utvecklingsfaser.

NUTEK har under 1999 bedrivit central

projektverksamhet och fattat beslut om ca 24,5

miljoner kronor. NUTEK har bl.a. beviljat

medel till ett IT-projekt i Gnosjö/Vaggeryds-

regionen med avsikten att höja IT-kompetensen.

Ett annat projekt är det sk. Aluminiumriket som

syftar till att öka samverkan mellan företag och

underleverantörer inom aluminiumområdet i

Kronobergs och Jönköpings län. För att

samordna och stödja regionala och lokala

resurscentra för kvinnor har NUTEK bedrivit

projektet Nationellt resurs-centrum för kvinnor

(NRC) under året. NUTEK har också beslutat

om medel till medfinansiering av projekt vid

lokala och regionala resurs-centra för kvinnor.

Härutöver har regeringen under 1999 bedrivit

central projektverksamhet och fattat beslut om

ca 16 miljoner kronor. Bland större projekt kan

nämnas medel till Folkrörelserådet Hela Sverige

skall leva och Turistrådet.

Regeringen bedömer att programmet för re-

gional näringspolitik och särskilda

regionalpolitiska åtgärder inneburit att resurser

mobiliserats för främst projekt av strategisk

betydelse för den framtida utvecklingen av

näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade

områden. Beslut under 1998 och 1999 har totalt

fattats för 486 miljoner kronor, varav 94 miljoner

kronor avser 1999. Det finns inga

resultatindikatorer för åtgärder inom

programmet. De närmare effekterna av

programmet avses att utvärderas när det är

slutfört.

En mer detaljerad beskrivning fördelat per län

av dels beviljade selektiva regionalpolitiska

företagsstöd och projektverksamhet, dels

utbetalda medel avseende generella

regionalpolitiska företagsstöd ges i nedanstående

tabeller.

Tabell 3.8 Beviljat stöd av länsstyrelserna, regionala självstyrelseorgan, NUTEK

 och regeringen under år 1999 fördelat på

län

Län

Regionala

utveck-

lingsstöd

(mkr)

Landsbygds-

stöd

(mkr)

Småföre-

tagsstöd

(mkr)

Sysselsätt-

ningsbidrag

(mkr)

Beräknad

sysselsättn.

Ökning1

Beräknad

subvention

per

arbetstillfäll

e1

(mkr)

Såddfinan-

siering

(mkr)

Stöd till

kommersiell

service

(mkr)

Regional pro-

jektverksam-

het och med-

finansiering

av

strukturfonds

projekt

(mkr)

Summa

(mkr)

Stockholm

0

1,9

0

0

5

0,38

0

0,3

3,6

6,2

Uppsala

0

0

0

0

0

0

0

0,07

3,4

3,5

Södermanland

0

0,2

0

0

0

0

0

0,17

6,7

7,1

Östergötland

4,0

6,8

0,9

0

222

0,05

0

1,1

7,8

20,6

Jönköping

0

0

0,5

0

8

0,06

0,6

17,1

18,2

Kronoberg

0

6,2

0

0

90

0,07

0

0,3

7,9

14,4

Kalmar

0

0

0

0

0

0

0

0

2,0

2,0

Regionförbun-

det i Kalmar

20,4

10,4

0,8

0

327

0,10

0

1,5

26,3

59,4

Skåne

0

0

0

0

0

0

0

0

0,3

0,3

Regionförbun-

det i Skåne

0

0,9

0

0

0

0

0

0,7

16,3

17,9

Halland

0

0,8

0

0

13

0,06

0

0,3

6,6

7,7

Västra

Götaland

0

0

0

0

0

0

0

0

11,7

11,7

Västra

Götalands läns

landsting

20,3

16,7

5,0

57,6

1 023

0,10

0,17

1,1

44,5

145,4

Gotland

0

0

0

0

0

0

0

0

2,6

2,6

Gotlands

kommun

0

6,6

0,5

0

75

0,09

0

0,2

14,1

21,4

Blekinge

12,3

10,1

4,1

0

306

0,09

0

0,5

22,8

49,8

Örebro

21,4

19,3

4,7

1,0

404

0,11

0

1,9

16,4

64,7

Värmland

43,8

23,7

3,1

9,3

577

0,14

0

2,4

39,0

121,3

Västmanland

8,1

5,6

2,3

2,7

199

0,09

0,02

0,8

14,3

34,0

Dalarna

25,5

27,4

4,1

14,5

606

0,12

0

1,0

32,3

104,8

Gävleborg

35,9

38,7

2,9

0

627

0,12

0

2,0

52,4

131,9

Västernorrland

28,5

48,3

0,3

12,2

471

0,19

0

3,4

89,3

182,0

Jämtland

74,1

37,4

3,4

32,0

918

0,16

0

4,5

57,5

208,9

Västerbotten

33,2

23,2

0

13,4

493

0,14

0

4,2

56,9

130,9

Norrbotten

74,0

38,2

2,6

30,6

847

0,17

0

3,0

62,7

211,1

Summa

401,5

322,4

35,2

173,3

7 211

0,125

0,19

30,04

614,5

1 577

1 Avser regionalt utvecklingsstöd, landsbygdsstöd, småföretagsstöd och

sysselsättningsbidrag.

Källa: NUTEK

Tabell 3.9 Utbetalt transportbidrag fördelat på län under år

1999

Miljoner kronor

Län

1999

Dalarna

1,0

Värmland

4,2

Gävleborg

5,3

Västernorrland

31,9

Jämtland

45,6

Västerbotten

140,7

Norrbotten

91,8

Summa

320,5

Källa: NUTEK

Tabell 3.10 Uppskattad bedömning av utbetalda nedsatta

socialavgifter på län under år 1999

Miljoner kronor

Län

1999

Värmland

1,9

Dalarna

17,9

Gävleborg

11,5

Västernorrland

19,5

Jämtland

81,7

Västerbotten

48,9

Norrbotten

132,9

Osäkra län

67,6

Summa

381,9

Anm: För många företag framgår inte av statistiken var den

nedsättningsberättigade verksamheten bedrivs. Dessa företag redovisas vid

rubriken Osäkra län.

Källa: NUTEK.

Länsstyrelserna och självstyrelseorganen har

enligt regeringens bedömning uppfyllt målen för

verksamheten. Detta har bl.a. skett genom att

länsstyrelserna och självstyrelseorganen bedrivit

omfattande samordningsinsatser framför allt

genom de regionala tillväxtavtalen och de

samlade programdokumenten för EG:s

strukturfonder.

Regeringen gör bedömningen att NUTEK har

uppfyllt målen för verksamheten. NUTEK har

framför allt på ett tillfredsställande sätt bidragit

till arbetet med de regionala tillväxtavtalen och

att genomförandet av program inom EG:s

strukturfonder sker effektivt .

SIR och GBV har enligt regeringens

bedömning uppfyllt målen för verksamheterna.

Såväl SIR som GBV har stärkt sina roller som

expertmyndigheter under året och bidragit till att

gles- och landsbygdsfrågor samt regionala frågor

uppmärksammats i samhällsdebatten. Bägge

myndigheterna har vidare bidragit med relevanta

underlag för regionalpolitiska beslut.

Uppföljningar/utvärderingar som gjorts av

åtgärder inom utgiftsområdet

Regeringens bedömning avseende

måluppfyllelsen beträffande målet för

utgiftsområde 19 grundar sig på följande

uppföljningar/utvärderingar som gjorts av de

regionalpolitiska företagsstöden och

projektverksamheten de senaste åren.

Regeringen har givit NUTEK i uppdrag att

utvärdera vilka effekter som regionalt

utvecklingsstöd, landsbygdsstöd och

småföretagsstöd har haft på företagens

utveckling beträffande sysselsättning och

ekonomisk tillväxt. I rapporten Analys av

resultatmått (1998) har NUTEK visat att

förväntad sysselsättningsökning i företag som

beviljats regionalt utvecklingsstöd,

landsbygdsstöd och småföretagsstöd, i mycket

stor utsträckning sammanfaller med faktisk

sysselsättningsökning på aggregerad nivå. Detta

är en viktig slutsats eftersom regeringen i allt

väsentligt i resultatinformationen för

utgiftsområdet använder sig av måttet förväntad

och inte faktisk sysselsättningsökning.

I rapporten Resultatmått i stödföretag och i

näringslivet (1999) framgår att sysselsättningen

har utvecklats mer positivt i stödföretag än den

genomsnittliga utvecklingen i svenskt näringsliv.

När det gäller måtten förädlingsvärde och

omsättning per anställd är inte bilden lika

entydig. I några fall, framför allt i den

kunskapsintensiva industrin, har den

procentuella förändringen varit lägre i

stödföretagen jämfört med den genomsnittliga

utvecklingen inom olika sektorer. I andra fall,

framför allt i den arbetsintensiva industrin men

till viss del även inom arbetsintensiva tjänster,

har den procentuella förändringen varit högre i

stödföretagen jämfört med den genomsnittliga

utvecklingen inom olika sektorer. NUTEK kan

dock inte fastslå om de skillnader som

framkommer mellan stödföretagen och

näringslivet är en effekt av stödet eller inte, bl.a.

eftersom en kontrollgrupp (dvs. en

jämförelsegrupp av företag som inte har fått

stöd) inte har tagits fram.

Under 1999 infördes nya resultatmått för att i

framtiden lättare kunna mäta både tillväxt- och

sysselsättningseffekter av det regionala

utvecklingsbidraget som beviljas av länsstyrelser,

regionala självstyrelseorgan, NUTEK och

regeringen.

NUTEK har gjort en utvärdering av

landsbygdsstödet (NUTEK:s arbetspapper

1/2000). I utvärderingen studeras förändringen

av antal sysselsatta, omsättning, förädlingsvärde

och resultat per anställd i företag som fått

landsbygdsstöd under perioden 1995 1998.

Dessa företag jämförs med andra företag i

stödberättigade kommuner som inte fått stödet.

Resultaten visar att de företag som fick

landsbygdsstöd har en högre överlevnadsgrad

och en mer positiv sysselsättningsutveckling än

övriga företag. Relativt många stödföretag

återfinns inom den arbetsintensiva industrin och

dessa företag har överlag en mer positiv

utveckling i alla de mått som studerats jämfört

med totalpopulationen. Landsbygdsstödet

fungerar enligt NUTEK bra som företagsstöd,

bl.a. därför att det är flexibelt och därmed väl

lämpat att forma efter lokala och regionala

behov.

NUTEK konstaterar utifrån tidigare

genomförda utvärderingar (bl.a.

Nordlandsforskningsrapporter

"Sysselsättningsvekst gjennom

småföretaksutvikling", NUTEK 1995:47,

1997:50 och 1997:82) att verksamheten med bl.a.

tillfälligt småföretagsstöd (nuvarande

småföretagsstödet) har haft betydande positiva

effekter. Företag som fått stöd från programmet

har haft en hög bruttosysselsättningstillväxt.

Nettosysselsättningstillväxten uppskattas

emellertid till omkring 20 procent av

bruttosysselsättningstillväxten.

Nordlandsforskning understryker också att

tillväxt i sysselsättning bara är en av flera effekter

som stödet har haft. Företagen har också

investerat, utvecklat nya marknader och

produkter samt fått ny kompetens.

Regionalpolitiska företagsstöd lämnas enligt

en rapport från RRV (RRV 1999:40 Hur fördelas

företagsstödet) till investeringar som ändå skulle

komma till stånd och skapar därmed merutgifter

för staten. Även om RRV konstaterar att det är

svårt att bevisa sambandet mellan gjorda

investeringar och/eller sysselsättningsökning och

beviljat stöd kan självfallet merutgifter uppstå på

grund av svårigheter att bedöma vilka

investeringar som kommer till stånd. Enligt t.ex.

förordning (2000:279) om regionalt

utvecklingsbidrag får stöd endast lämnas till

investeringar som annars inte hade kommit till

stånd. Men eftersom beslutsutrymmet för olika

typer av regionalpolitiska företagsstöd inom

anslaget 33:1 har krympt torde problemet ha

minskat något jämfört med det av RRV

studerade året (1997). Regeringen avser att

ytterligare förbättra stödhanteringen och

kontrollen av beviljade stöd. Enligt RRV

förekommer även, i begränsad volym, inom

regionalpolitiken en kombination av flera stöd

till ett mindre antal företag. Sedan 1997 har

emellertid dessa möjligheter minskat t.ex.

avseende möjligheten att bevilja regionalt

utvecklingsbidrag och sysselsättningsbidrag till

samma företag. Enligt RRV går stöden i

huvudsak till traditionella branscher. Eftersom

dessa branscher är rikt representerade i de

regionalpolitiskt prioriterade områdena är detta

naturligt. Dessutom sker det även inom dessa

branscher utveckling och tillväxt. Företagsstöden

bidrar, enligt regeringen, framför allt till att öka

tillväxten och sysselsättningen i existerande

företag. Enligt hittills gjorda undersökningar av

vissa företagsstöd så kan konstateras att företag

som har beviljats stöd inte har lägre tillväxt än

andra företag. Stödens avsikt är inte primärt att

öka tillväxten i hela Sverige utan i

regionalpolitiskt prioriterade områden.

Enligt Konsumentverket har stöd till

kommersiell service bidragit till att bevara

butiker som är särskilt viktiga för hushållens

dagligvaruförsörjning på landsbygden och i

glesbygd.

Länsstyrelsernas och de regionala

självstyrelseorganens möjlighet att bevilja

såddfinansiering är ny fr.o.m. 1999 och ett

mycket litet antal stöd har beviljats. NUTEK:s

erfarenheter och utvärderingar av deras

verksamhet med såddfinansiering visar att

verksamheten leder till goda effekter bl.a. nystart

av teknikföretag och nya utvecklingsprojekt i

existerande mindre företag. En tidigare studie av

IMIT (Institute for Management of Innovation

and Technology) visar att den såddfinansiering

NUTEK har beviljat är av stor betydelse för

teknikbaserade företag i tidiga utvecklingsfaser.

Detta torde även gälla det stöd som har lämnats

för samma ändamål inom regionalpolitiken.

NUTEK har gjort en utvärdering av innehåll

och utfall av länsstyrelsernas regionala

projektverksamhet under 1990/91 1997 (Länens

projektverksamhet 1990 1997 En utvärderares

syn, NUTEK R 1999:9). Utvärderingen visar

bl.a. att projekt som beviljats bidrag till stor del

genomförts och att måluppfyllelsen för enskilda

projekt varit hög. Det kvarstår emellertid

osäkerhet om de faktiska effekterna på den

regionala utvecklingen.

De projekt som har avslutats inom EG:s

strukturfondsprogram för regionalpolitiskt

inriktade åtgärder bedöms ha bidragit till att

skapa 20 000 nya arbetstillfällen under perioden

1995 1999. På grund av brister i statistiken kan

effekter av de regionalpolitiska företagsstöden

ingå i dessa arbetstillfällen. Hittills beslutade

projekt inom EG:s strukturfonder för

regionalpolitiskt inriktade åtgärder beräknas

enligt uppgifter som redovisats i ansökningarna

om stöd bidra till uppskattningsvis 50 000 nya

arbetstillfällen (dvs inkl. ovan nämnda 20 000

nya arbetstillfällen). Enligt regeringens

bedömning, som baseras på ett antal

utvärderingsrapporter kan detta vara en viss

överskattning.

Strukturfondsprogrammen utvärderas före

programstart, efter halva tiden och efter

programperiodens slut. I strukturfondsarbetet

har utvärderingar blivit en viktig del i

genomförandet av programmen. En mer

sammanfattande bedömning av

strukturfondsprogrammens effekter lämnas i en

slutlig programutvärdering som kommer att

redovisas efter programperiodens slut.

För mål 5b-programmen och Leader II har

slututvärderingen startat och en delrapport

lämnades i maj 2000 vilken främst inriktas på

sättet att genomföra programmen. För 5b-

program-men konstateras att det främst är

etablerade organisationer på regional nivå som

har drivit projekten. De horisontella målen om

jämställdhet och miljö har varit dåligt förankrade

och detta bör utvecklas under den nya

programperioden.

För Leader II-programmen konstateras att de

har goda förutsättningar att utveckla nya

arbetsformer, partnerskap, lokal mobilisering,

under-ifrånperspektiv och ett stort ideellt

engagemang. Resultaten är dock ännu svåra att

mäta eftersom programmen befinner sig i en

genomförandefas.

Inom vissa av strukturfondsprogrammen har

några tematiska utvärderingar gjorts. I mål 6-

programmet har studien Utvärdering av mål 6-

programmets sysselsättningseffekter

genomförts. Den visar att projekten har hög

måluppfyllelse avseende antal arbetstillfällen. Det

finns dock risk för en överskattning av

effekterna eftersom det redovisas även

arbetstillfällen som skapats genom andra medel

än strukturfondsmedlen.

I mål 2-programmen har en tematisk

utvärdering gjorts om nätverk och

samverkansprojekt. I utvärderingen

framkommer att projekt inom mål 2 har varit ett

viktigt incitament för företagen att arbeta i

nätverk. Företagen framhåller att det är

möjligheten till att utveckla affärer och

produkter som är den viktigaste faktorn för att

delta i olika projekt.

Statens institut för regionalforskning (SIR)

utvärderade 1999 på regeringens uppdrag vilka

tillväxt- och sysselsättningseffekter stödformen

nedsatta socialavgifter har på stödberättigade

företag (Nedsatta socialavgifter och

stödberättigade företag, SIR 1999). SIR

utvärderade också om det på ett tydligt sätt kan

beläggas att stödformen har en högre effektivitet

än andra stödformer riktade till stödberättigade

företag. SIR konstaterade bl.a. att hälften av alla

företag som fått nedsatta socialavgifter har haft

ökad lönsamhet, samt att tjänsteföretag anger en

mera positiv utveckling än industriföretag och

även tillmäter nedsättningen större betydelse.

Både industri- och tjänsteföretag menar att

nedsättningen bidrar till en positiv

företagsutveckling, och således inte verkar

konserverande i strukturomvandlingshänseende.

Hälften av de företag som lokaliserats till

stödområdet efter det att nedsättningen infördes

anger att nedsättningen var av stor eller

avgörande betydelse för val av lokaliseringsort.

Företagen framhåller även nedsatta socialavgifter

som något positivt i jämförelse med andra

stödformer, och vid fritt val av stödformer

framstår, enligt SIR, nedsatta socialavgifter som

den av företagen oftast önskade stödformen.

SIR:s slutsats av utvärderingen är att stödformen

nedsatta socialavgifter är minst lika effektiv som

övriga regionalpolitiska stödformer. Detta gäller

framför allt tjänsteföretagen.

Utredningen Konkurrensneutralt

transportbidrag (SOU 1997:94) visar att dagens

transportbidrag har en kompenserande effekt

vad gäller företagens kostnader för

varutransporter. Bidraget har en tydlig koppling

till ett för företagen konkret problem. Dessutom

har transportbidraget en hög legitimitet bland

företagen eftersom det är ett generellt stöd som

inte upplevs styrande för företagens verksamhet.

Konstruktionen av transportbidraget gynnar

tillverkande företag och huvuddelen av

transportbidraget går till större företag.

Ekonomiskt resultat

De resultat som regeringen redovisar i denna

budgetproposition avseende åtgärder som

finansierats av medel inom utgiftsområdet avser

beträffande de selektiva företagsstöden och den

regionala projektverksamheten inte en

redovisning av resultaten på grund av utgifter

1999. Istället redovisas de förväntade resultaten i

framtiden på grund av beslut som fattats 1999. I

dagsläget finns det nämligen bl.a. inget

redovisningssystem som är uppbyggt enligt

principen utgifter ett visst år och resultat. I

resultatredovisningen avseende

strukturfondsprojekten och de generella

företagsstöden redovisas däremot utgifterna

relaterade till uppnådda effekter.

Utgifterna inom utgiftsområde 19 under 1999

uppgick totalt till ca 3 720 miljoner kronor. De

verksamhetsresultat som förväntas uppnås och

som har finansierats av medel inom

utgiftsområde 19 redovisas således till största

delen inte i förhållande till utgifterna 1999.

Resursåtgången har ökat med ca 283 miljoner

kronor jämfört med 1998 års utgifter, som

upgick till ca 3 437 miljoner kronor. Det beror

främst på att utbetalningarna från anslaget A8

Europeiska regionala utvecklingsfonden ökade

med ca 320 miljoner kronor och att det gjordes

en engångsutbetalning på 200 miljoner kronor

från anslaget A9 Kapitaltillskott till stiftelsen

Norrlandsfonden. Det beror även på att

utgifterna beträffande anslagna medel inom olika

anslag för regionalpolitiska åtgärder (dvs.

anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder

från 1999, äldreanslaget A1 Regionalpolitiska

åtgärder från 1998 samt de under tionde

huvudtiteln upptagna äldreanslagen C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m. från budgetåret

1995/96) minskade från ca 1 811 miljoner kronor

1998 till ca 1 630 miljoner kronor 1999.

Under 1999 har av anslagssparandet på ca

1 703 miljoner kronor från 1998 på anslaget A1

Regionalpolitiska åtgärder ca 738 miljoner

kronor tagits i anspråk. Vidare har av

anslagssparandet på totalt ca 818 miljoner kronor

från 1998 på äldreanslagen C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala

utvecklingsinsatser m.m. ca 265 miljoner kronor

tagits i anspråk. Samtidigt har dock ett

anslagssparande på ca 323 miljoner kronor från

1999 på anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder byggts upp. Av detta anslagssparande

har regeringen genom beslut dragit in ca 117

miljoner kronor. Återstående anslagssparande

beräknas tas i anspråk under 2000.

Utgifterna för de generella företagsstöden

1999 uppgick till ca 702 miljoner kronor. Dessa

stöd bedöms enligt regeringen bl.a. ha bidragit

till att upprätthålla sysselsättningen i

regionalpolitiskt prioriterade områden.

Utgifterna för de regionalpolitiskt inriktade

strukturfondsprojekten under perioden 1995

1999 uppgår till ca 3 350 miljoner kronor från

EG:s strukturfonder. I dessa utgifter inräknas

utgifter om ca 1 990 miljoner kronor från

anslaget A8 Europeiska regional

utvecklingsfonden. Effekten av dessa insatser

bedöms vara ca 20 000 nya arbetstillfällen i de

avslutade projekten avseende perioden 1995

1999. Insatserna beräknas även bl.a. medverkat

till att ha skapat ca 5 000 nya företag.

3.6.2 Analys och slutsatser

Målen för regionalpolitiken är att den skall skapa

förutsättningar för hållbar ekonomisk tillväxt,

rättvisa och valfrihet så att likvärdiga

levnadsvillkor skapas för medborgarna i hela

riket. Målet för utgiftsområde 19 är att

verksamheten främst skall underlätta för

näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade

områden att utvecklas så att det bidrar till att

uppfylla målen för regionalpolitiken. För att nå

målen måste åtgärder vidtas inom många olika

politikområden.

Regeringen bedömer att dessa mål, i den mån

de i realiteten är uppföljningsbara, har blivit

uppfyllda.

Som regeringen senast framhöll i 2000 års

ekonomiska vårproposition (prop.

1999/200:100) har den svenska regionalpolitiken

framgångsrikt medverkat till att bevara den i

jämförelse med andra länder viktiga tradition av

solidaritet och sammanhållning som hittills har

präglat det svenska samhället. Det är viktigt att

denna tradition inte bryts. Regionalpolitiken står

nu åter, liksom när den infördes under 1960-

talet, inför stora utmaningar vilket bl.a. den

negativa befolkningsutvecklingen de senaste åren

i de regionalpolitiskt prioriterade områdena och

den fortsatt ojämna fördelningen av

arbetslösheten över landet visar. Vad beträffar

sysselsättnings- och arbetslöshetsutvecklingen är

det fort-farande stora problem i framför allt

skogslänen.

Regeringen bedömer att den långsiktiga regio-

nalpolitiska problembilden är förhållandevis

oförändrad. Detta innebär att det är samma

områden som under lång tid haft den mest

ogynnsamma utvecklingen. För att dessa

regioner skall kunna få en bättre utveckling

fordras att de får möjligheter att ta till vara sina

egna resurser fullt ut. Därför är det fortfarande

betydelsefullt att bl.a. regionalpolitiska insatser,

både tillväxtfrämjande och välfärdsskapande,

riktas till de regionalpolitiskt prioriterade

områdena.

Inom utgiftsområdet har insatserna främst

varit inriktade mot att skapa förutsättningar för

hållbar ekonomisk tillväxt genom att underlätta

för näringslivet i regionalpolitiskt prioriterade

områden att utvecklas. Syftet är således främst

att det skall ske en hållbar ekonomisk tillväxt i de

regionalpolitiskt prioriterade områdena.

Genom olika typer av selektiva företagsstöd

och projektverksamhet, bl.a. medfinansiering av

strukturfondsprogrammen gör regeringen

bedömningen att verksamheten bidragit till att

utveckla framför allt näringslivet i

regionalpolitiskt prioriterade områden.

Bedömningen grundar sig bl.a. på den

uppföljning som NUTEK gör av företagsstöden

och projektverksamheten samt den uppföljning

som hittills har gjorts av projekt inom EG:s

strukturfonder för regionalpolitiskt inriktade

åtgärder. Bedömningen av insatserna inom den

regionala projektverksamheten försvåras av att

det i princip inte funnits några

resultatindikatorer. Detta kommer dock

troligtvis bli ett mindre problem i framtiden bl.a.

eftersom en stor del av den regionala

projektverksamheten kommer att ingå som en

del av strukturfondsprogrammen och inom de

regionala tillväxtavtalen till vilka

resultatindikatorer kommer att finnas. En stor

del av den regionala projektverksamheten

förväntas leda till att förbättra företagsklimatet i

stort och leda till att utveckla samarbetet mellan

näringslivet och t.ex. universiteten och

högskolorna.

Enligt hittills gjorda utredningar av vissa

företagsstöd (regionalt utvecklingsstöd,

landsbygdsstöd och småföretagsstöd) kan

regeringen konstatera att företag som har

beviljats stöd inte har lägre tillväxt än andra

företag. Företagsstöden bedöms även i många

fall bidra till att tidigarelägga betydelsefulla

investeringar och nyanställningar inom

näringslivet. Ytterligare analyser behövs dock för

att på ett tillfredsställande sätt klarlägga vilka

effekterna av företagsstöden och den regionala

projektverksamheten är.

Regeringen konstaterar att villkoret att minst

40 procent av antalet nya arbetstillfällen skall

avse vartdera könet nästan har uppfyllts för

regionalt utvecklingsstöd. Däremot är inte

villkoret uppfyllt avseende småföretagsstöd.

Detta kan bl.a. bero på branschmässiga skillnader

mellan de företag som får småföretagsstöd

jämfört med företag som får andra

regionalpolitiska stöd. Att öka antalet kvinnor i

traditionellt mansdominerade branscher, men

också antalet män i kvinnodominerade branscher

är ett av målen i regeringens jämställdhetspolitik.

De generella stöden, nedsatta socialavgifter

och transportbidrag, bedömer regeringen ha

bidragit till att på olika sätt kompensera

företagen i de regionalpolitisk prioriterade

områdena för bl.a. långa transporter och

permanenta merkostnader på grund av det

geografiska läget. Därmed förväntas

sysselsättningen upprätthållas i dessa företag.

På grund av bl.a. långa avstånd, låg

befolkningstäthet och liten hemmamarknad kan

det enligt regeringen uppstå ett underutbud av

finansieringskapital i vid bemärkelse i de

regionalpolitiskt prioriterade områdena. Ett

problem som uppstått de senaste åren är att

långivarna, framför allt bankerna, har blivit allt

mer restriktiva med sin utlåning. Men det finns

även ett underutbud av kapital till små och

medelstora företag i de regionalpolitiskt

prioriterade områdena. Underutbudet täcks bl.a.

av Norrlandsfondens låneverksamhet och till viss

del även av de regional-politiska företagsstöden.

Medel inom utgiftsområdet har även bidragit

till att stimulera utvecklingen av gles- och

landsbygden. Både kommersiell och samhällelig

service har med hjälp av regionalpolitiska

åtgärder, såsom stöd till kommersiell service,

utvecklats. Även andra projekt med syfte att

utveckla servicelösningar har finansierats med

medel från politikområdet. Genom dessa insatser

har i många fall samlokaliserade servicelösningar

uppkommit anpassade efter lokala

förutsättningar ofta drivna av lokala

entreprenörer. Åtgärderna har enligt regeringen

bidragit till att upprätthålla och i vissa fall även

utveckla den tillgängliga servicen.

De regionalpolitiska medlen inom

utgiftsområdet kan, på grund av dess lilla

omfattning, endast marginellt påverka

utvecklingen i de regionalpolitiskt prioriterade

områdena. De statliga och privata insatserna

enligt ovan i strukturfondsprogrammen är ett

viktigt exempel på att ytterligare resurser från

andra, t.ex. myndigheter, kommuner och det

privata näringslivet, skjuts till. Åtgärder som

finansieras av medel inom utgiftsområdet

fungerar ofta som en katalysator som medför att

ytterligare åtgärder kommer till stånd som

påverkar den regionala utvecklingen positivt.

Åtgärder som finansieras inom utgiftsområdet

bedöms därför medverka till att få igång

processer och investeringar som troligtvis inte

annars hade kommit till stånd.

De geografiskt avgränsade

strukturfondsprogrammen 2, 5b och 6 omfattar

totalt 19 058 miljoner kronor under perioden

1995 1999 inklusive EU, statlig, kommunal och

privat finansiering dvs. ca 3 800 miljoner kronor

per år. Detta gör att resurstillgången har varit

större än de medel som ingår inom

utgiftsområde 19. Även investeringar till följd av

företagsstöden måste till den största delen

finansieras av företagen själva eller t.ex. via bank.

Regeringen bedömer att målen inom

strukturfondsprogrammen mot bakgrund av

tillgängliga utvärderingsrapporter är på väg att

uppfyllas.

Två viktiga principer för strukturfondsarbetet

är som tidigare nämnts programmering och

partnerskap. Regeringen bedömer att arbetet

med EG:s strukturfonder har positiva effekter.

Programformen utgör ett genomtänkt sätt att

utifrån en analys av en regions svaga och starka

sidor formulera en strategi för att styra resurser

till rätt sorts insatser. Regeringen bedömer vidare

att arbetssättet med strukturfonderna liksom de

regionala tillväxtavtalen inom den regionala

näringspolitiken har många fördelar genom bl.a.

arbetet i partnerskap där många aktörer blir

involverade. Strukturfondsprogrammen skall

utvärderas efter halva tiden och efter

programperiodens slut. De oberoende

utvärderingarna ger ökade möjligheter till en

bred diskussion i partnerskapet om regionens

utveckling. Dessa arbeten kommer enligt

regeringen att leda till ett nytänkande och en

effektivare regionalpolitik.

Flera utvärderingar har genomförts av olika

åtgärder inom utgiftsområdet. Fortfarande

saknas dock en utvärdering som tar ett

helhetsgrepp om hela utgiftsområdets olika

åtgärder. Den regionalpolitiska kommitténs

arbete förväntas täcka denna brist.

Regeringen bedömer att ett fortsatt

utvecklingsarbete kommer att underlätta den

framtida resultatbedömningen av de

regionalpolitiska insatserna. Den nya

myndigheten för analyser, omvärldsbevakning

och utvärderingar som bildas den 1 januari 2001

förväntas bidra till detta arbete.

Den parlamentariska kommitténs arbete,

förslag och slutsatser som skall lämnas in under

hösten 2000, kommer vidare säkerligen att vara

ett viktigt beslutsunderlag vid utformningen av

den framtida regionalpolitiken. Den skall bl.a.

bedöma resultatet av olika regionalpolitiska

åtgärder t.ex. företagsstöd och lämna principiella

förslag till eventuella förändringar av insatsernas

inriktning.

3.7 Revisionens iakttagelser

Riksrevisionsverket (RRV) har lämnat en

revisionsrapport om NUTEK:s rutiner för

hantering av stöd från Europeiska regionala

utvecklingsfonden. RRV menar att

strukturfondsarbetet inte är prioriterat inom

NUTEK. Ansvarsfördelningen mellan NUTEK

och beslutsgruppssekretariaten har varit otydlig,

men med förordningen (1998:579) har det

förtydligats. NUTEK borde använt

föreskriftsrätten i större utsträckning. RRV

anser att de s.k. 5 %-kontrollerna är försenade

och att det finns en risk att kontrollerna inte

hinner avslutas i tid. Sverige skulle därmed

riskera att förlora återflöde från EU. NUTEK

har inte lämnat klara riktlinjer så att EG:s

statsstödsregler följs.

Regeringen bedömer att NUTEK i hög grad

prioriterar strukturfondsarbetet genom de olika

insatser som genomförs. Genomförandet av

strukturfondsperioden 1995 1999 går mot sitt

slut och de initiala administrativa problem som

fanns har NUTEK varit starkt bidragande till att

överbrygga. Regeringen vill också

uppmärksamma verket om vikten av att

genomföra kontroller på plats, s.k. 5 % -kontroll

hos stödmottagarna som ska ligga till grund för

en finansiell avslutning av programmen.

Regeringen anser att det är viktigt att säkerställa

ett högt återflöde av strukturfondsmedel. Det är

också betydelsefullt att fullfölja det arbete om

statsstödsreglerna som NUTEK startat.

3.8 EG:s strukturfonder perioden

 1995 1999

Sverige omfattas sedan 1995 av EG:s

gemensamma regional- och strukturpolitik. Det

innebär att Sverige för perioden 1995 1999

tillförs sammanlagt 1,42 miljarder euro eller ca 12

miljarder kronor från EG:s strukturfonder.

Dessa medel skall användas för regionalpolitiska

åtgärder i vissa regioner inom målen 2, 5b och 6,

för arbetsmarknadspolitiska åtgärder inom målen

3 och 4, för vissa åtgärder i jordbruks- och

fiskerisektorerna inom mål 5a samt för

gemenskapsinitiativen och för pilotprojekt. En

redogörelse för respektive fond lämnas också

under dels anslaget 33:7 Europeiska regionala

utvecklingsfonden perioden 1995 1999 inom

utgiftsområde 19, dels under socialfondens

anslag inom utgiftsområde 13, dels under

anslagen avseende jordbruks- och fiskefonderna

inom utgiftsområde 23.

Tabell 3.11 Tilldelade medel från strukturfonderna, medel

intecknade genom beslut och utbetalade medel per

målområde och gemenskapsinitiativ

Målområde och

Gemenskapsinitiativ

Medel (ram) från

strukturfonderna

1995 1999

(mkr)

Beslutade

medel t.o.m.

april 2000

(% av ram)

Utbet.

Medel

t.o.m.

april

2000

(% av

ram)

Mål 2

1 431

100

61

Mål 5b

1 299

99

57

Mål 6

2 641

98

66

Mål 3

3 165

115

94

Mål 4

1 595

103

79

Mål 5a jordbruk

963

100

87

Mål 5a fiske

363

97

68

Interreg II a

346

98

44

Övriga

gemenskapsinitiati

v

718

104

56

Totalt

12 521

103

74

Anm: Omräkningskurs från euro 8,50 kronor.

Källa: NUTEK.

Av tabellen framgår att t.o.m. april 2000 hade

hela strukturfondsramen intecknats genom

beslut om stöd till olika projekt. År 1999 var det

sista året som beslut till projekt kunde tas. Den

nationella offentliga medfinansieringen för

beslutade projekt uppgår till ca 17,1 miljarder

kronor för programperioden. EG-finansieringen

uppgår till ca 12 miljarder kronor. Besluten

beräknas medföra privat finansiering med ca 6,1

miljarder kronor. Totalt beräknas besluten

således medföra åtgärder för ca 35 miljarder

kronor.

Den nationella offentliga medfinansieringen

för de geografiskt avgränsade målen 2, 5b och 6

exklusive socialfonden har till 25 procent bestått

av länsstyrelsernas och de regionala

självstyrelseorganens regionalpolitiska anslag,

28 procent från kommuner, 7 procent från

landsting och 40 procent från övriga statliga

anslag.

Nivån på utbetalningarna är lägre än det som

beslutats, eftersom medel till projekten endast

kan utbetalas efter redovisning av upparbetade

kostnader. T.o.m. april 2000 hade 9,1 miljarder

kronor betalats ut från strukturfonderna till de

enskilda projekten, vilket motsvarar 74 procent

(51 procent i april 1999) av medlen för hela

programperioden. Störst andel har betalats ut till

projekt inom de horisontella målen 3 och 5a.

Prognosen är att ca 90 procent av

strukturfondsmedlen skall vara utbetalade vid

årets slut. Resterande strukturfondsmedel

kommer att betalas ut under 2001.

Regeringen bedömer att genomförandet, efter

vissa initiala problem, av de geografiskt

avgränsade strukturfondsprogrammen målen 2,

5b och 6 samt vissa av gemenskapsinitiativen har

utvecklats väl. I dessa program har i princip

samtliga medel intecknats. En stor del av

utbetalningarna har dock skjutits upp till slutet

av programperioden och även de följande åren.

Regeringen anser att det är mycket viktigt att

både regionala och centrala myndigheter noga

följer utvecklingen.

3.9

3.9 Budgetförslag

3.9.1 33:1 Allmänna regionalpolitiska

 åtgärder

Tabell 3.12 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

627 456

Anslags-

sparande

322 544

2000

Anslag

1 228 850

1

Utgifts-

prognos

1 120 000

2001

Förslag

1 675 350

2002

Beräknat

1 671 950

2003

Beräknat

1 571 950

1 Inklusive beslut till följd av förslag till tilläggsbudget till statsbudgeten

för

budgetåret 2000 i samband med den ekonomiska vårpropositionen.

Anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder disponeras av länsstyrelserna, den nya

myndigheten för företagsutveckling och

regeringen.

Anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska

åtgärder inrättades 1999. Till anslaget kopplades

ett bemyndigande.

Beslut om bidrag till de ändamål som anslaget

omfattar fattades tidigare mot äldreanslagen C1

Lokaliseringsbidrag m.m. (t.o.m. 1999) och C2

Regionala utvecklingsinsatser m.m. (t.o.m. 1998)

från budgetåret 1995/96. Anslaget A11

Regionalpolitiska insatser, från 2000, inrättades

för att täcka utgifter på grund av beslut som

fattats mot dessa äldreanslag.

Beslut fattas även mot äldreanslaget A1 Regio-

nalpolitiska åtgärder från budgetåret 1998.

Tabell 3.13 Anslag för regionalpolitiska åtgärder

Miljoner kronor

Anslag

Utfall

1999

Anslags-

sparande

reservationer/

1999

Anslag

2000

Utgifts-

prognos

2000

A1 Allmänna

regionalpoli-

tiska åtgärder

627,5

322,5

1 228,9

1 120

A1 Regional-

politiska åt-

gärder

737,8

965,4

0

500

A11 Regional-

politiska in-

satser1

264,62

0

300

140

Summa

1 629,9

1 287,9

1 528,9

1 760

1 Täcker utgifter mot de tidigare äldreanslagen C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och

C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. från budgetåret 1995/96.

2 Sammanlagt totalt utfall mot tidigare äldreanslagen C1 Lokaliseringsbidrag

m.m. och C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. från budgetåret 1995/96.

Det totala utfallet för 1999 uppgick till ca 1 630

miljoner kronor, vilket inkluderar utfallet för

äldreanslagen A1 Regionalpolitiska åtgärder, C1

Lokaliseringsbidrag m.m. och C2 Regionala ut-

vecklingsinsatser m.m.

Anslagssparande och reservationer vid ut-

gången av 1999 uppgick totalt till ca 1 288 miljo-

ner kronor, vilket även det inkluderar ovan

nämnda äldreanslag. Av detta har ett anslagsspa-

rande på ca 322 miljoner kronor från 1999 på

anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder

byggts upp. Av detta anslagssparande har rege-

ringen genom beslut dragit in ca 117 miljoner

kronor.

Anslaget 33:1 Allmänna regionalpolitiska åt-

gärder uppgår till ca 1 229 miljoner kronor för

budgetåret 2000. Utgiftsprognosen för 2000

uppgår totalt till 1 760 miljoner kronor, vilket

inkluderar anslaget 33:1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder, A11 Regionalpolitiska

insatser samt äldreanslaget A1 Regionalpolitiska

åtgärder. En anledning till att utgiftsprognosen

inte är högre är att de åtaganden som staten gjort

gentemot stödmottagare i många fall sträcker sig

över ett flertal år. Utbetalning av medel till ett

projekt sker i många fall flera år efter att beslutet

fattats.

Riksdagen godkände hösten 1997 att rege-

ringen får använda högst 500 miljoner kronor av

äldreanslaget A1 Regionalpolitiska åtgärder för

att genomföra ett program för regional närings-

politik och särskilda regionalpolitiska åtgärder.

Inga nya lån till privata regionala invest-

mentbolag har beviljats eller utbetalats under

1999. Utestående sådana lån uppgick till ca 4

miljoner kronor per den 31 december 1999.

Regeringens överväganden

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Riksdagen har bemyndigat regeringen att under

2000 låta staten ta på sig ekonomiska

förpliktelser i samband med regionalpolitiska

åtgärder som innebär utgifter om högst 2 588

miljoner kronor under åren 2001 2008 (prop.

1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27,

rskr.1999/2000:262).

Åtaganden som är gjorda med stöd av bemyn-

diganden 1997 2000 kommer att ianspråkta

utrymme under den bemyndiganderam för

2002 2008 som föreslås i detta avsnitt.

Syftet med bemyndigandesystemet är bl.a. att

förbättra förutsättningarna för att långsiktigt

kunna planera användningen av regionalpolitiska

medel, att kunna utnyttja anslaget på ett effekti-

vare sätt, att undvika stora anslagssparanden

samt att förbättra uppföljningen och

prognoserna av medlen.

Åtaganden gjorda med stöd av medel anslagna

under äldreanslaget A1 Regionalpolitiska

åtgärder skall täckas av anslagsspa-rande.

Åtaganden gjorda före 2000 med stöd av

äldreanslagen C1 Lokaliseringsbidrag m.m. och

C2 Regionala utvecklingsinsatser m.m. från

budgetåret 1995/96 skall fr.o.m. 2000 täckas av

anslaget A11 Regionalpolitiska insatser.

Regeringen gav i december 1999 Ekono-

mistyrningsverket (ESV) bl.a. i uppdrag att se

över om den nuvarande bemyndiganderamen in-

om anslaget A1 Allmänna regionalpolitiska åt-

gärder är väl avpassad till de anslagna medlen,

med särskilt beaktande av de olika stödens ut-

formning och syften. För att undvika

snedvridning mellan långsiktiga och kortsiktiga

åtaganden behöver en lämplig balans finnas

mellan anslagets respektive bemyndigandets

storlek. Riksdagen fattade i och med 2000 års

ekonomiska vårproposition beslut om att öka

bemyndiganderamen för 2000 till 2 588 miljoner

kronor.

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att under 2001 ingå ekonomiska

förpliktelser som innebär utgifter på högst 3 000

miljoner kronor under åren 2002 2008.

Tabell 3.14 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Miljoner kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002 2008

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

402

1 371

2 021

Nya förpliktelser

1 596

1 770

2 529

Infriade förpliktelser*

-627

-1 120

-1 550

-3 000

Utestående förpliktelser vid årets slut

1 371

2 021

3 000

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

1 688

2 588

3 000

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Anslagets ändamål

Regeringen föreslår att medel från detta anslag

fortsättningsvis anvisas till följande ändamål:

- regionala utvecklingsbidrag,

- lån till privata regionala investmentbolag,

- landsbygdsbidrag,

- stöd till kommersiell service,

- småföretagsstöd,

- sysselsättningsbidrag,

- såddfinansiering,

- regional och central projektverksamhet,

- medfinansiering av strukturfondsprogram,

- viss administration, uppföljning och

utvärdering av det regionalpolitiska

företagsstödet m.m., samt

- viss central utvecklingsverksamhet m.m.

Åtgärderna kan bl.a. rikta sig till privata,

kooperativa och statliga företag samt i vissa fall

affärsverk, uppdragsmyndigheter, ideella

organisationer och kommuner.

Medel inom anslaget får, inom ramen för ovan

nämnda ändamål, användas för medfinansiering

av åtgärder inom regionala tillväxtavtal.

Sverige får ett ökat återflöde från EG:s

strukturfonder under programperioden åren

2000 2006, vilket innebär att medfinansiering av

strukturfondsprojekt kan väntas ta i anspråk en

stor del av detta anslag.

Huvuddelen av anslaget beräknas komma att

användas av länsstyrelserna respektive de

regionala självstyrelseorganen för olika former av

företagsstöd, medfinansiering av strukturfonds-

program samt projekt inom regionala tillväxt-

avtal.

Regeringen har tidigare inom detta anslag

använt medel till ändamålet vissa utgifter för

genomförande av strukturfondsprogram m.m.

Finansieringen av administration av EG:s

strukturfondsprogram vid länsstyrelser och re-

gionala självstyrelseorgan föreslås fr.o.m. 2001

ske från anslagen 32:1 Länsstyrelserna m.m. och

32:2 Regionala självstyrelseorgan inom

utgiftsområde 18 Samhällsplanering,

bostadsförsörjning och byggande. 41 miljoner

kronor föreslås omföras från anslaget 33:1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder.

Försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning

Med anledning av riksdagens beslut om

försöksverksamhet med ändrad regional

ansvarsfördelning har Regionförbundet i Kalmar

län, Gotlands kommun och Regionförbundet i

Skåne län fr.o.m. budgetåret 1998 bl.a. övertagit

ansvaret för att utarbeta regionala

utvecklingsstrategier och hanteringen av

huvuddelen av de regionalpolitiska åtgärdsmedel

som berörda länsstyrelser disponerar i nuvarande

system (prop. 1996/97:36, bet. 1996/97:KU4,

rskr. 1996/97:77).

Vidare har självstyrelseorganet i Västra

Götalands län fr.o.m. den 1 januari 1999 bl.a.

tagit över ansvaret för att utarbeta regionala

utvecklingsstrategier och huvuddelen av de

regionalpolitiska åtgärdsmedel som länsstyrelsen

i Västra Götalands län tidigare disponerat.

Fr.o.m. den 1 januari 1999 utgör de nybildade

Skåne läns landsting och Västra Götalands läns

landsting självstyrelseorgan i respektive län

(prop. 1996/97:108, bet. 1996/97:BoU13, rskr.

1996/97:228).

Syftet med försöksverksamheten är att

utveckla former för fördjupad demokratisk

förankring av det regionala utvecklingsarbetet.

Denna försöksverksamhet skall pågå t.o.m. den

31 december 2002.

Avsikten är att självstyrelseorganen i berörda

län skall disponera medlen enligt samma

riktlinjer som gäller för länsstyrelserna.

Huvuddelen av de medel regeringen fördelar

till respektive län skall enligt riksdagens beslut i

tillämpliga delar tillföras självstyrelseorganet för

följande av de ändamål som angivits ovan:

- regionala utvecklingsbidrag,

- landsbygdsbidrag,

- stöd till kommersiell service,

- småföretagsstöd,

- sysselsättningsbidrag,

- såddfinansiering,

- regional projektverksamhet,

- medfinansiering av strukturfondsprogram,

 samt

- uppföljning och utvärdering.

Medel inom anslaget får, inom ramen för ovan

nämnda anslag, användas för medfinansiering av

åtgärder inom regionala tillväxtavtal.

För ändamålet regional projektverksamhet bör

även länsstyrelserna i berörda län tilldelas vissa

medel för att kunna bedriva projekt för t.ex.

servicelösningar i glesbygd och vissa

jämställdhetsprojekt.

Berörda länsstyrelser får, inom ramen för

angivna ändamål, även använda medlen till att

medfinansiera projekt inom EG:s

strukturfondsprogram.

För ändamålet uppföljning och utvärdering

bör bl.a. självstyrelseorganen disponera vissa

medel för uppföljning av enskilda projekt.

Således bör även länsstyrelserna i berörda län

disponera vissa medel från anslaget.

Disposition av medel för regeringen och den

nya myndigheten för företagsutveckling,

m.m.

En viss del av anslaget föreslås liksom för

närvarande disponeras av regeringen och den nya

myndigheten för företagsutveckling för bl.a. viss

central utvecklingsverksamhet m.m. Regeringen

föreslås även disponera vissa medel för att täcka

utgifterna för de lokaler som det samnordiska

forskningsorganet inom regionalpolitiken,

Nordregio, disponerar.

Av anslaget avses 10 miljoner kronor användas

till att främja insatser under 2001 som skall göras

av Sveriges Rese- och Turistråd AB. Insatserna

skall ha till syfte att stärka turistnäringens

utveckling i regionalpolitiskt prioriterade

områden.

Det bör även fortsättningsvis vara en uppgift

för regeringen att fördela anslaget mellan länen

och utfärda de föreskrifter som behövs. Vid

fördelningen av medel mellan länen bör som

hittills de regionala problemens svårighetsgrad

utgöra den huvudsakliga fördelningsnyckeln

med särskilt beaktande av

medfinansieringsbehovet av åtgärder inom

strukturfondsprogrammen.

Beräkning av anslaget för 2001

Regeringen föreslår en omfördelning på 41

miljoner kronor från anslaget 33:1 Allmänna

regionalpolitiska åtgärder till anslaget 32:1

Länsstyrelserna m.m., förvaltningskostnader

avseende 37,2 miljoner kronor och till anslaget

32:2 Regionala självstyrelseorgan avseende 3,8

miljoner kronor inom utgiftsområde 18

Samhällsplanering, bostadsförsörjning och

byggande. Medlen skall användas till att

finansiera en del av administrationen för EG:s

geografiska strukturfondsprogram under de år

genomförandet av programperioden 2000 2006

sker. I avvaktan på ett slutligt fastställande av

samtliga gemenskapsinitiativs program och

organisation bör en ny översyn av

länsstyrelsernas och den regionala självstyrelse-

organens administration göras under 2001.

Regeringen föreslår dessutom en

omfördelning på 3 miljoner kronor från anslaget

33:1 Allmänna regionalpolitiska åtgärder till

anslaget 1:6 Statistiska centralbyrån inom

utgiftsområde 2 Samhällsekonomi och

finansförvaltning.

Tabell 3.15 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

1 228 850

Uppräkning av anslaget

490 500

Överföring till anslaget 32:1 inom utg.

omr.18

-37 200

Överföring till anslaget 32:2 inom utg.omr.18

-3 800

Överföring till anslaget 1:6 inom utg. omr. 2

-3 000

Förslag 2001

1 675 350

3.9.2 33:2 Landsbygdslån

Tabell 3.16 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

113 365

Anslags-

sparande

534 367

2000

Anslag

30 000

Utgifts-

prognos

75 000

2001

Förslag

60 000

2002

Beräknat

60 000

2003

Beräknat

60 000

Anslaget disponeras av den nya myndigheten för

företagsutveckling för landsbygdslån som

beviljas av länsstyrelserna och de regionala

självstyrelseorganen.

Räntor, avbetalningar och andra återbetalning-

ar på lånen tillförs inkomsttitlarna 2324 Räntein-

komster av lokaliseringslån respektive 4139

Återbetalning av lokaliseringslån. Anslaget dis-

poneras även för utbetalningar av tidigare bevil-

jade regionala utvecklingslån. Riksdagen har vid

behandlingen av regeringens förslag i proposi-

tionen Regional tillväxt för arbete och välfärd

(prop. 1997/98:62, bet. 1997/98:AU11, rskr.

1997/98:204) beslutat att stödformen regionalt

utvecklingslån skall upphöra fr.o.m. den 1 januari

1999.

Medel inom anslaget får, inom ramen för an-

slagets ändamål, användas för medfinansiering av

åtgärder inom regionala tillväxtavtal.

Under 1999 utbetalades ca 63 miljoner kro-

nor i regionalt utvecklingslån och landsbygdslån.

I räntor och amorteringar inbetalades ca 8

respektive ca 30 miljoner kronor.

50 miljoner kronor av anslaget har under 1999

utbetalats som ett lån på kommersiella villkor till

en företagsetablering i[REDACTED_EFTERNAMN].

Av anslagssparandet på ca 534 miljoner kronor

har regeringen genom beslut dragit in 228

miljoner kronor och dessutom har 175 miljoner

kronor av anslagssparandet ställts till regeringens

disposition.

Anslagets nivå föreslås sänkas till 60 miljoner

kronor eftersom efterfrågan på lån beräknas bli

lägre än tidigare beräknat.

Utgiftsprognosen för 2000 uppgår till 75

miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Tabell 3.17 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

30 000

Ökat resursbehov

30 000

Förslag 2001

60 000

3.9.3 33:3 Täckande av förluster på grund

 av kreditgarantier inom regionalpoli-

 tiken

Tabell 3.18 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

3 474

Anslags-

sparande

12 400

2000

Anslag

1 000

Utgifts-

prognos

2 000

2001

Förslag

9 000

2002

Beräknat

8 000

2003

Beräknat

7 000

Anslaget disponeras av Riksgäldskontoret.

Det sista systemet med kreditgarantier inom

regionalpolitiken upphörde den 1 januari 1997

och ersattes med landsbygdslån.

Riksgäldskontoret förvaltar sedan den 1

januari 1998 samtliga statens kreditgarantier.

Från anslaget betalas utgifter för att infria

statliga garantier enligt ett antal äldre

förordningar och enligt den nu gällande

förordningen (1994:577) om landsbygdsstöd och

stöd till kommersiell service.

Tabell 3.19 Utgiftsutvecklingen budgetåren 1993/94

1999

Budgetår

Utgift (mkr)

1993/94

12,8

1994/95

10,0

1995/96 (18 mån)

18,4

1995/96 (12 mån)1

12,1

1997

10,5

1998

7,8

1999

3,5

1 Beräknat på en 12-månaders period.

Under 1999 har infriande av glesbygdsgarantier

uppgått till närmare 3,5 miljoner kronor. För

1999 uppgick anslaget till 11 miljoner kronor.

Därtill kommer ett överfört anslagssparande från

1998 på ca 4,9 miljoner kronor. Utfallet blev

således lägre än anslagna medel.

Av anslagssparandet 1999 på ca 12,4 miljoner

kronor har regeringen genom beslut dragit in ca

4,1 miljoner kronor.

Utgiftsprognosen för 2000 uppgår till

2 miljoner kronor. En del av anslagssparandet

beräknas således tas i anspråk 2000.

Regeringens överväganden

Tabell 3.20 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

1 000

Ökat resursbehov

8 000

Förslag 2001

9 000

3.9.4 33:4 Ersättning för nedsättning av

 socialavgifter

Tabell 3.21 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

381 949

Anslags-

sparande

-23 949

2000

Anslag

163 734

Utgifts-

prognos

62 000

2001

Förslag

200 000

2002

Beräknat

0

2003

Beräknat

0

Från anslaget, som disponeras av

Riksförsäkringsverket (RFV), täcks fr.o.m. den 1

januari 1991 bortfall av avgiftsinkomster till följd

av tillämpningen av lagen (1990:912) om

nedsättning av socialavgifter. Enligt denna lag

skall den procentsats, efter vilken

arbetsgivaravgifter och egenavgifter sammanlagt

beräknas, sättas ned t.o.m. utgiftsåret 2000 för

verksamheter inom vissa näringsgrenar inom

stödområde A. Nedsättningen är åtta

procentenheter.

Stödformens överensstämmelse med gällande

gemenskapsregler granskas för närvarande av

EG-kommissionen. Tillämpningen av lagen har

därför stoppats fr.o.m. den 1 januari 2000, då

kommissionen inte godkänt tillämpning efter

detta datum. Kommer stödformen att godkännas

av kommissionen kommer lagen att tillämpas

retroaktivt från och med den 1 januari 2000.

Skälet till att anslaget föreslås uppgå till ett

större belopp än 2000 är att stora retroaktiva

utbetalningar förväntas ske.

Regeringens överväganden

Tabell 3.22 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000 163 734

Ökat resursbehov 36 266

Förslag 2001 200 000

3.9.5 33:5 Transportbidrag

Tabell 3.23 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

320 671

Anslags-

sparande

17 250

2000

Anslag

345 000

Utgifts-

prognos

340 000

2001

Förslag

336 000

2002

Beräknat

336 000

2003

Beräknat

336 000

Anslaget disponeras av den nya myndigheten för

företagsutveckling, för transportbidrag enligt

förordningen (1980:803) om regionalpolitiskt

transportbidrag.

De förändringar rörande transportbidrag som

riksdagen tidigare beslutat om (prop.

1997/98:62, bet. 1997/98: AU11, rskr.

1997/98:204), har under 1999 godkänts av EG-

kommissionen för tillämpning fr.o.m. 2000.

Eftersom en viss förändring av stödformen

skett beräknas anslagsbehovet minska till

336 miljoner kronor för 2001.

Regeringens överväganden

Tabell 3.24 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

345 000

Minskat resursbehov

-9 000

Förslag 2001

336 000

3.9.6 33:6 Glesbygdsverket

Tabell 3.25 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

27 166

Anslags-

sparande

2 181

2000

Anslag

24 781

Utgifts-

prognos

27 000

2001

Förslag

25 103

2002

Beräknat

25 625

1

2003

Beräknat

26 186

2

1 Motsvarar 25 103 tkr i 2001 års prisnivå.

2 Motsvarar 25 103 tkr i 2001 års prisnivå.

Anslaget disponeras av Glesbygdsverket.

Anslagssparandet har minskat 1999 jämfört

med 1998, vilket bl.a. beror på

organisationsförändringar.

Det övergripande målet för Glesbygdsverket

är att främst genom påverkan på olika

samhällssektorer verka för goda

levnadsförhållanden och utvecklingsmöjligheter

för glesbygds- och landsbygdsbefolkningen med

tyngdpunkten i skogs-länens inre delar samt i

skärgårdsområdena.

Regeringens överväganden

Tabell 3.26 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000 24 781

Pris- och löneomräkning 322

Förslag 2001 25 103

3.9.7 33:7 Europeiska regionala utveck-

 lingsfonden perioden 1995 1999

Tabell 3.27 Anslagsutveckling

Tusental kronor

1999

Utfall

973 213

Anslags-

sparande

464 099

2000

Anslag

612 000

Utgifts-

prognos

970 000

2001

Förslag

559 000

2002

Beräknat

0

2003

Beräknat

0

Anslaget disponeras av den nya myndigheten för

företagsutveckling och vissa länsstyrelser för

utbetalningar från Europeiska regionala

utvecklingsfonden. Regionalfonden är en av

EG:s fyra strukturfonder som delfinansierar 23

strukturfondsprogram inom målen 2, 5b och 6

samt vissa gemenskapsinitiativ. Utbetalning kan

ske efter att upparbetade kostnader i de enskilda

projekten redovisats.

Utbetalningarna från EG:s övriga

strukturfonder redovisas dels under ett anslag för

socialfonden inom utgiftsområde 13

Arbetsmarknad, dels under anslag avseende

jordbruks- och fiskefonderna inom

utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar. En total sammanställning

har redovisats under avsnitt 3.8. Föregående

programperiod omfattar för Sveriges del åren

1995 1999. Nuvarande programperiod redovisas

under anslaget 33:8 Europeiska regionala

utvecklingsfonden perioden 2000 2006.

Anslagssparandet 1999 uppgick till 464

miljoner kronor. Anslagssparandet förklaras till

viss del av att uppbyggnaden av

strukturfondsverksamheten var mer

tidskrävande än vad som kunnat förutses, vilket

har haft en inverkan på omfattningen av vissa av

programmen under tidigare år. Utgiftsprognosen

för 2000 visar att anslagssparandet till viss del

kommer att tas i anspråk under året. Utfallet för

1999 uppgick till 973 miljoner kronor, vilket är

en 50-procentig ökning sedan 1998.

Ramen för anslaget, avseende

strukturfondsperioden 1995 1999 uppgår enligt

beräkningar till 3 616 miljoner kronor.

Regionalfondsmedlen har indexuppräknats och

därför blir anslaget för 2001 högre än tidigare

beräkningar.

År 1999 var det sista året som

beslutsgrupperna kunde fatta beslut om olika

projekt. I princip har hela regionalfondsramen

intecknats. Utbetalningar kan ske t.o.m. 2001,

varför anslaget avslutas 2001. T.o.m. april 2000

har 60 procent av regionalfonden för hela

programperioden utbetalats. Prognosen är att 88

procent ska vara utbetalat till årets slut.

Inbetalningarna från EG-kommissionen till

Sverige sker genom att förskott lämnas, med

undantag för de sista 20 procenten som lämnas i

efterskott vid slutredovisning av de olika

programmen. Inbetalningarna redovisas på

inkomsttitel 6311 på statsbudgetens inkomstsida.

De sista inbetalningarna från EG-kommissionen

till Sverige beräknas ske under åren 2002 och

2003. De sista utbetalningarna till projektägarna

från anslaget beräknas ske under 2001. Genom

att EG-kommissionen gör sina utbetalningar i

euro kan en valutakursdifferens uppstå.

Regeringens överväganden

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Riksdagen har bemyndigat regeringen att

under 1999 låta staten besluta om åtaganden

för den Europeiska regionala

utvecklingsfonden som innebär utgifter om

högst 1 150 miljoner kronor under åren 2000

2001. För strukturfondsperioden 1995 1999

får inga nya beslut tas efter 1999, medan

utbetalningar till projekten kan ske t.o.m.

2001.

Tabell 3.28 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

612 000

Minskat resursbehov

-53 000

Förslag 2001

559 000

3.9.8 33:8 Europeiska regionala utveck-

 lingsfonden perioden 2000 2006

Tabell 3.29 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2000

Anslag

360 000

Utgifts-

prognos

80 000

2001

Förslag

800 000

2002

Beräknat

1 000 000

2003

Beräknat

1 000 000

Anslaget disponeras av länsstyrelserna i

Jönköpings, Örebro, Gävleborgs, Jämtlands,

Västerbottens och Norrbottens län, för

utbetalningar från Europeiska regionala

utvecklingsfonden avseende programperioden

2000 2006. Regionalfonden delfinansierar

programmen inom mål 1 och 2 ( inklusive

områden som får stöd under en

övergångsperiod) samt gemenskapsinitiativen

Urban och Interreg III i sin helhet.

Utbetalningarna från EG:s övriga

strukturfonder redovisas dels under ett anslag för

socialfonden inom utgiftsområde 13

Arbetsmarknad, dels under anslag avseende

jordbruks- och fiskefonderna inom

utgiftsområde 23 Jord- och skogsbruk, fiske med

anslutande näringar. Nuvarande programperiod

omfattar åren 2000 2006. Föregående

programperiod redovisas under anslaget 33:7

Europeiska regionala utvecklingsfonden

perioden 1995 1999.

Utgiftsprognosen 2000 är lägre än anslaget

beroende på att genomförandet av

strukturfondsprogrammen kommer att starta

senare än tidigare bedömningar.

Betalningssystemet från EG-budgeten har

reformerats för programperioden 2000 2006.

Inbetalningarna från EG-kommissionen till

Sverige sker initialt genom ett förskott, som

omfattar sju procent av den totala

regionalfondsramen. Sverige måste sedan

redovisa faktiska utbetalningar till projekten för

att erhålla ytterligare strukturfondsmedel.

Inbetalningarna från EG-kommissionen

redovisas på inkomsttitel 6312 på statsbudgetens

inkomstsida.

Regeringens överväganden

Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tabell 3.30 Bemyndiganden

Miljoner kronor

2000

prognos

2001

beräknat

2002

beräknat

2003-2008

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

3 120

Nya förpliktelser

3 200

1 080

Infriade förpliktelser*

-80

-800

-1 000

-2 400

Utestående förpliktelser vid årets slut

3 120

3 400

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

3 200

3 400

*Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att under 2001 besluta om åtaganden

som innebär utgifter på högst 3 400 miljoner

kronor under åren 2002 2008. Syftet är att

anpassa anslaget till ett långsiktigt planerande för

de beslutande myndigheterna enligt de

intentioner som ligger till grund för EG:s

fleråriga strukturfondsprogram.

Regionalfondsramen bestäms då

programdokumenten fastställs av EG-

kommissionen. Mål 1 programmen är fastställda,

medan mål 2-programmen väntas antas under

hösten 2000 och Interreg och Urban löpande

under hösten 2000 och våren 2001. Sverige skall

senast den 31 december 2003 inom varje mål

bedöma resultaten av insatserna, utifrån ett antal

indikatorer, för vart och ett av de samlade

programdokumenten. EG-kommissionen skall

sedan fördela den s.k. resultatreserven, som

utgör fyra procent av strukturfondsramen för

Sverige. Regionalfondsramen för

programperioden 2000 2006 beräknas till ca

7 700 miljoner kronor utan reserv.

Tabell 3.31 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

800 000

Ökat resursbehov

200 000

Förslag 2001

1 000 000

3.9.9 33:9 Utgifter för lokalisering av

 statliga arbetstillfällen till vissa

 kommuner

Tabell 3.32 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2001

Förslag

100 000

1

2001

Beräknat

0

2002

Beräknat

0

1 Nytt anslag.

Anslaget avses disponeras av regeringen.

Anslaget föreslås användas till att finansiera

utgifter för lokalisering av statliga arbetstillfällen

till kommuner med särskilda omställningspro-

blem främst på grund av strukturomvandlingar

inom Försvarsmakten.

Enligt regeringens skrivelse 1999/2000:33

Utvecklingsprogram för kommuner med

särskilda omställningsproblem främst på grund

av strukturomvandlingar inom Försvarsmakten,

skall regeringen vidta ett antal åtgärder i vissa

kommuner. De kommuner som regeringen

enligt skri-velsen kommer att lokalisera statlig

verksamhet, m.m. till är Kiruna, Boden, Sollefteå,

Härnösand, Falun, Karlskoga, Gotland och

Hässleholm. Enligt skrivelsen avser staten bl.a.

lokalisera ca 1 280 statliga arbetstillfällen till

dessa kommuner.

Huvudprincipen är att utgifterna för dessa

lokaliseringar skall rymmas inom de

utgiftsområden som för respektive verksamhet

ansvarigt departement svarar för.

Anslaget på 100 miljoner kronor kommer inte

att täcka lokaliseringarnas totala kostnader.

Dessa medel bör användas till att delfinansiera

lokaliseringar till berörda kommuner.

4 Politikområde IT, tele och post inom

utgiftsområde 22 Kommunikationer

4.1 Budgetförslag

4.1.1 37:1 IT-infrastruktur: Regionala

 transportnät m.m.

Tabell 4.1 Anslagsutveckling

Tusental kronor

2000

Anslag

400 000

1

Utgifts-

prognos

0

2001

Förslag

450 000

2002

Beräknat

250 000

2003

Beräknat

450 000

1 Nytt anslag år 2000.

Anslaget avses disponeras av regeringen.

Enligt det beslut om IT-politiken som

riksdagen nyligen fattat (prop. 1999/2000:86,

bet. 1999/2000:TU9, rskr.1999/2000:256)

framgår att stöd skall kunna lämnas till

finansiering av utbyggnad av regionala

transportnät, som inte kommer till stånd på

kommersiella grunder, som en del av ett

nationellt IT-infrastrukturprogram.

Totalt sett under perioden 2000 2004

beräknade regeringen i propositionen Ett

informationssamhälle för alla (prop.

1999/2000:86) att sammanlagt 2 625 miljoner

kronor kommer att stå till förfogande under

dessa år. Den sammanlagda ramen består av

följande medel. Inom strukturfondsprogrammen

bedömer regeringen att 275 miljoner kronor

kommer att användas för IT-infrastruktur. För

perioden 2001 2004 är 300 miljoner kronor

beräknade under utgiftsområde 19 anslaget 33:1

Allmänna regionalpolitiska medel som avses

användas som medfinansiering av EG:s

strukturfondsprogram. Under utgiftsområde 22

Kommunikationer finns 50 miljoner kronor i

anslagssparande från år 1999 för ändamålet.

Återstoden, 2 000 miljoner kronor beräknas

avsättas inom utgiftsområde 19, anslaget 37:1 IT-

infrastruktur: Regionala transportnät m.m. bland

annat genom omfördelning från utgiftområde 14

Arbetsliv (800 miljoner kronor)och

utgiftsområde 19 (800 miljoner kronor) för detta

ändamål. Därutöver tillförs ytterligare 400

miljoner kronor till anslaget. Medlen fördelas

under perioden 2000 2004.

Riksdagen har i samband med 2000 års

ekonomiska vårproposition beslutat om ett nytt

anslag för 400 miljoner kronor för 2000 (prop.

1999/2000:100, bet. 1999/2000:FiU27, rskr.

1999/2000:262).

Regeringen bedömer att utbyggnaden av IT-

infrastruktur med hög överföringskapacietet i

glest bebyggda områden kommer att komma alla

de tre politikområdena tillgodo. I propositionen

Ett informationssamhälle för alla (prop.

1999/2000:86) finns en närmare beskrivning av

bakgrunden till varför regionalpolitiska medel till

en del bör bidra till att finansiera genomförandet

av dessa åtgärder. Den särskilde utredare som

regeringen tillsatt (dir. 2000:04) och som har i

uppdrag att redovisa en prioritering av geografisk

fördelning av medlen samt föreslå vilken

organisation eller myndighet som bör disponera

anslaget redovisar sitt slutbetänkande den 30

oktober 2000.

IT-propositionen innehöll dessutom

inriktningen för statens åtaganden vad avser IT-

infrastrukturen. Inriktningen avser omfattningen

av stöd till utbyggnad i glesbygd och kommande

utformning av stöd till kommuner för att

möjliggöra abonnentsanslutning med hög

överföringskapacitet i glest bebyggda områden

genom lokala transport- och accessnät samt en

skattereduktion för fysiska och juridiska

personer för anslutningar med hög

överföringskapacitet.

Regeringen bedömer att någon del av anslaget

behöver tas i anspråk för administrativa

kostnader vid berörda myndigheter med

anledning av dessa och kommande förslag

avseende IT-infrastrukturåtgärder. Förslag om

delar av det tänkta stödet kommer att lämnas i

utredarens slutbetänkande. Regeringen avvaktar

utredarens förslag och har därför inte beräknat

ett exakt belopp.

Tabell 4.2 Bemyndiganden om ekonomiska förpliktelser

Tusental kronor

1999

utfall

2000

prognos

2001

beräknat

2002 2004

beräknat

Utestående förpliktelser vid årets början

0

Nya förpliktelser

800

Infriade förpliktelser*

-100

-700

Utestående förpliktelser vid årets slut

700

Erhållen/föreslagen bemyndiganderam

700

* Utgiftsutfall till följd av ingångna förpliktelser.

Regeringen föreslår att riksdagen bemyndigar

regeringen att under år 2001 ingå ekonomiska

förpliktelser som innebär utgifter under åren

2002 2004 på högst 700 miljoner kronor.

Regeringens överväganden

Tabell 4.3 Beräkning av anslaget för år 2001

Tusental kronor

Anslag 2000

400 000

Ökat resursbehov

50 000

Förslag 2001

450 000

Bilaga 1

Nya anslagsbenämningar

Bilaga 1

Nya anslagsbenämningar

Innehållsförteckning

Nya anslagsbenämningar 53

Nya anslagsbenämningar

Av tabellen nedan framgår benämningen på anslagen åren 2000 och 2001. Syftet med

 tabellen är att

underlätta övergången till de nya benämningar som följer av att politikområden

införts.

Bilaga 1 Nya anslagsbenämningar 2000 och 2001

Benämning

2000

Benämning

2001

Anslagets namn

A1

33:1

Allmänna regionalpolitiska åtgärder

A2

33:2

Landsbygdslån

A3

33:3

Täckande av förluster på grund av

kreditgarantier inom

regionalpolitiken

A4

33:4

Ersättning för nedsättning av

socialavgifter

A5

33:5

Transportbidrag

A6

33:6

Glesbygdsverket

A8

33:7

Europeiska regionala utvecklings-

fonden perioden 1995 1999

A9

33:8

Europeiska regionala utvecklings-

fonden perioden 2000 2006

33:9

Utgifter för lokalisering av statliga

arbetstillfällen till vissa kommuner

A13

37:1

IT-infrastruktur: Regionala

transportnät m.m.

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

2

7

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

10

11

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

46

47

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

50

51

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

PROP. 2000/2001:1 UTGIFTSOMRÅDE 19

52

53