Regeringens skrivelse

1996/97:138

Redogörelse för den svenska

 Skr.

krigsmaterielexporten år 1996 1996/97:138

________________________________________________________

Regeringen överlämnar denna skrivelse till riksdagen.

Stockholm den 22 maj 1997

Göran[REDACTED_EFTERNAMN]

Leif[REDACTED_EFTERNAMN]

(Utrikesdepartementet)

Skrivelsens huvudsakliga innehåll

I skrivelsen lämnar regeringen en redogörelse för den svenska

krigsmaterielexporten under år 1996.

Innehållsförteckning

Skrivelse

Den svenska krigsmaterielexporten år 1996

 Förord 4

1 Krigsmaterielexporten år 1996 4

2 Lagen om krigsmateriel 5

3 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport 6

4 Inspektionen för strategiska produkter 7

5 Exportkontrollrådet 9

6 Det teknisk-vetenskapliga rådet 9

7 Information om krigsmaterielexportpolitiken 10

8 FN-registret och internationell öppenhet om vapenöverföringar 10

9 Wassenaar-arrangemanget och andra exportkontroll-

 arrangemang 11

10 Samarbetet inom EU på exportkontrollområdet 13

11 Försvarsindustrin och internationellt samarbete på krigs-

 materielområdet 13

12 Utvecklingen av internationell handel med krigsmateriel 14

Bilaga

Svensk krigsmaterielexport år 1996

1 Bakgrund 16

2 Beviljade utförseltillstånd 16

3 Faktiska leveranser 18

4 Geografisk fördelning 21

5 Om statistik om export av krigsmateriel 25

6 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m. 26

7 Militärt inriktad utbildning 27

8 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt 27

9 De exporterande företagen 27

10 Utvecklingen av de krigsmaterielproducerande företagens

 sysselsättning m.m. 28

Underbilaga

Export av och utförseltillstånd för krigsmateriel, 1984-1996 29

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 maj 1997 30

Den svenska krigsmaterielexporten år 1996

Förord

En militärt alliansfri stat som Sverige, som tryggar sitt oberoende med hjälp

av ett starkt försvar, måste ha en försvarsindustri som ger detta försvar ett

mått av oberoende vad gäller utländsk materiel. Sverige är för litet för att en

sådan industri skall kunna överleva bara på det svenska försvarets beställ-

ningar. Export är nödvändig för att vi skall kunna fullfölja den säkerhets-

politiska linje vi valt.

 En tredjedel av försvarsindustrins leveranser under perioden 1992-1996

utgjorde export. Denna export motsvarade drygt en halv procent av världens

samlade krigsmaterielexport under samma period.

 Slutet på det kalla kriget och avspänningen mellan stormakterna har bl.a.

inneburit att många länder i väst och öst, som länge ödslat resurser på en

förödande kapprustning, satsar allt mindre på vapen och vapenutveckling.

Under en femårsperiod har de totala inköpen av krigsmateriel i världen

halverats.

 Försvarsindustrin står i dag inför stora utmaningar. De har sin grund bl.a. i

krympande marknader, hårdare internationell konkurrens och en fragmenterad

marknad i Europa. Detta i kombination med stigande kostnader för produkt-

utveckling skapar ett behov av ett ökat försvarsindustriellt samarbete i

Europa. Regeringen anser att ett sådant samarbete bör stödjas för att

tillgodose svenska försvars- och säkerhetspolitiska intressen.

 Den restriktiva svenska exportkontrollpolitiken ligger fast. Genom vårt

medlemskap i EU och vårt deltagande i det multilaterala samarbetet för

exportkontroll har vi en plattform för att agera internationellt på området. Vi

vill verka för en internationellt mer restriktiv exportkontrollpolitik och en

större öppenhet på området. Ett uttryck för vår strävan efter öppenhet är

regeringens årliga redovisning till riksdagen av föregående års krigsmate-

rielexport.

1 Krigsmaterielexporten år 1996

Regeringen har varje år sedan 1985 lämnat riksdagen en skrivelse med

redogörelse för den svenska krigsmaterielexporten. Härigenom förses

riksdagen med en samlad information om krigsmaterielexporten, samtidigt

som underlag ges för en bredare allmän debatt. På grundval av redovisning

från de krigsmaterielproducerande företagen har Inspektion för strategiska

produkter, ISP, lämnat underlag i form av statistik till en redogörelse för år

1996 (se Bilaga).

 Utförseln av krigsmateriel under år 1996 minskade med 6,8 procent eller

från 3 313 miljoner kronor år 1995 till 3 087 miljoner kronor år 1996. Den

totala varuexporten sjönk samtidigt med 0,2 procent. Krigsmateriel

uppdelas i två kategorier: förstörelsebringande materiel som betecknas som

krigsma-teriel för strid och icke-förstörelsebringande som kallas övrig

krigsmateriel (se vidare kap. 2). Exporten av krigsmateriel för strid

minskade med 1,0 procent eller från 1 148 miljoner kronor år 1995 till 1 136

miljoner kronor år 1996. För övrig krigsmateriel noterades en nedgång i

exporten med 9,9 procent motsvarande en minskning från 2 165 miljoner

kronor år 1995 till 1 951 miljoner kronor år 1996.

 Räknat i fasta priser sjönk exporten med 6,2 procent år 1996 jämfört med

år 1995. För krigsmateriel för strid och för övrig krigsmateriel var

motsvarande tal en minskning med 0,3 procent respektive 9,3 procent.

 Den svenska utförseln av krigsmateriel motsvarade 0,54 procent av den

totala svenska varuexporten år 1996 jämfört med 0,58 procent år 1995. Ur

ett globalt perspektiv motsvarade enligt SIPRI den svenska utförseln av

tyngre konventionella vapen 0,56 procent av världshandeln med dessa

vapen under åren 1992-1996.

 ISP och regeringen har under år 1996 beviljat utförseltillstånd för

försäljning av krigsmateriel till ett värde av 2 859 miljoner kronor, varav

662 miljoner kronor avser krigsmateriel för strid och 2 197 miljoner kronor

övrig krigsmateriel. Flera av tillstånden avser leveranser över flera år.

Värdet av beviljade tillstånd minskade med 56,3 procent år 1996 jämfört

med år 1995. För krigsmateriel för strid uppgick minskningen till 67,0

procent och för övrig krigsmateriel till 51,5 procent jämfört med år 1995.

 Räknat i fasta priser minskade värdet av beviljade tillstånd år 1996 med 56

procent. För krigsmateriel för strid sjönk motsvarande värde med 67

procent, medan för övrig krigsmateriel noterades en nedgång med 51

procent.

 Värdena för utförseltillstånden under åren 1989-1995 har i årets regerings-

skrivelse korrigerats sedan det under fjolåret upptäckts att vissa utförsel-

tillstånd dubbelregistrerats under tidigare år.

2 Lagen om krigsmateriel

Tillverkning och utförsel av krigsmateriel regleras genom lagen (1992:1300)

om krigsmateriel och förordningen (1992:1303) om krigsmateriel. Båda

författningarna trädde i kraft den 1 januari 1993 och ersatte lagen (1983:1034)

om kontroll över tillverkningen av krigsmateriel, m.m. och lagen (1988:558)

om förbud mot utförsel av krigsmateriel, m.m. med tillhörande förordningar.

 I propositionen 1991/92:174 föreslog regeringen den nya lagstiftningen på

grundval av en genomgripande översyn av med krigsmaterielexporten

sammanhörande frågor. Riksdagen biföll regeringens förslag (bet.

1992/93:UU1, rskr. 1992/93:61).

 Den nuvarande lagen bygger i allt väsentligt på den tidigare lagstiftningen

liksom på tidigare praxis. Den innehåller dock förenklingar, förtydliganden

och moderniseringar av de bestämmelser som gäller för den samlade

kontrollen över tillverkning och tillhandahållande av krigsmateriel samt en

vidgning av krigsmaterielbegreppet.

 I propositionen 1995/96:31 föreslog regeringen att en ny myndighet

skulle

inrättas för kontroll över krigsmateriel och andra strategiskt känsliga

produkter eller varor med dubbla användningsområden, s.k. dual use-

produkter. Riksdagen biföll regeringens förslag (bet. 1995/96:UU3, rskr.

1995/96:93). Den nya myndigheten, Inspektionen för strategiska produkter,

ISP, påbörjade sin verksamhet den 1 februari 1996. ISP övertog ansvaret för

huvuddelen av de uppgifter som Krigsmaterielinspek-tionen, KMI, och den

enhet inom Utrikesdepartementet som svarade för strategisk exportkontroll

hade. ISP har i uppgift att ansvara för utförselfrågor avseende såväl

krigsmateriel som varor med dubbla användningsområden.

 Krigsmateriellagen föreskriver att krigsmateriel inte får tillverkas utan ISP:s

tillstånd. Även all försvarsindustriell utlandssamverkan förutsätter tillstånd

av

ISP. Med utlandssamverkan förstås export eller annat tillhandahållande av

krigsmateriel, upplåtelse eller överlåtelse av tillverkningsrätter, avtal med

någon om att gemensamt med denne eller för hans räkning utveckla

krigsmateriel eller metod för framställning av sådan materiel eller om att

gemensamt tillverka krigsmateriel med någon i utlandet. Vid prövningar av

frågor om ett utlandssamarbete kan medges, skall Sveriges försvarspolitiska

behov av detta samarbete beaktas. Slutligen krävs regeringens tillstånd, med

vissa undantag, för att bedriva militärt inriktad utbildning.

 Krigsmateriel indelas enligt den nya lagen i två kategorier. Vapen och

stridsammunition återfinns inom kategorin krigsmateriel för strid, medan icke

förstörelsebringande materiel återfinns inom kategorin övrig krigsmateriel.

Bestämmelser om vilken materiel som innefattas i de två kategorierna finns i

krigsmaterielförordningen.

3 Regeringens riktlinjer för krigsmaterielexport

Regeringens riktlinjer tillämpas på alla former av utlandssamverkan som

regleras i lagen (1992:1300) om krigsmateriel. Såväl export som samarbete

omfattas, liksom bl.a. leveranser som har samband med tidigare utförsel.

 Ett övergripande syfte med riktlinjerna är att ge en stabil och generell

 grund

för tillståndsprövningen. En prövning sker dock av varje utförselärende för

sig.

 Riktlinjerna understryker den vikt som vid den utrikespolitiska

bedömningen av varje utförselärende skall fästas vid respekten för mänskliga

rättigheter i mottagarlandet. Hänsyn skall alltid tas till mänskliga

rättighetskriteriet även i de fall då det är fråga om utförsel av materiel som i

sig inte kan användas för att kränka mänskliga rättigheter.

 Breddningen av krigsmaterielbegreppet år 1993 åtföljdes, som tidigare har

nämnts, av en indelning av krigsmateriel i två kategorier för vilka, med

hänsyn till materielens karaktär av förstörelsebringande respektive icke

förstörelsebringande, uppställts delvis olika riktlinjer för utförsel. För

kategorin krigsmateriel för strid gäller i stort sett samma riktlinjer som

tidigare, dvs. att tillstånd till export inte bör ges till en stat som befinner

sig i

väpnad konflikt med annan stat, en stat som är invecklad i internationell

konflikt som kan befaras leda till väpnad konflikt, en stat som har inre

väpnade oroligheter eller en stat där det förekommer omfattande och grova

kränkningar av mänskliga rättigheter.

 För utförsel av övrig krigsmateriel, som i stor utsträckning omfattar produk-

ter som före år 1993 inte betraktades som krigsmateriel, gäller att utförsel-

tillstånd bör beviljas till länder som inte befinner sig i väpnad konflikt med

någon annan stat, som inte har inre väpnade oroligheter eller där det inte

förekommer omfattande och grova kränkningar av mänskliga rättigheter.

 De skilda riktlinjerna för krigsmateriel för strid respektive övrig krigsmate-

riel innebär att en större länderkrets kan komma i fråga som mottagare av

övrig krigsmateriel, dvs. icke förstörelsebringande materiel än för krigsmate-

riel för strid. Genom utvidgningen av krigsmaterielbegreppet synliggörs och

redovisas export som tidigare var oreglerad. Denna export blir nu också

föremål för en politisk prövning.

4 Inspektionen för strategiska produkter

Krigsmaterielinspektionen (KMI) och från den 1 februari 1996 Inspektionen

för strategiska produkter (ISP) utövar kontroll över tillverkningen av

krigsmateriel. KMI inrättades år 1935 och fanns inom Utrikesdepartementets

handelsavdelning. KMI var även regeringens beredningsorgan för ärenden

som rörde export av krigsmateriel.

 Beslut i ärenden om tillstånd att föra ut krigsmateriel ur landet fattas

fr.o.m.

den 1 februari 1996 av ISP. Myndigheten har dock skyldighet att lämna över

ärenden som har principiell betydelse eller annars är av särskild vikt till

rege-

ringens prövning. ISP har i sitt arbete nära samråd med Utrikesdepartementet

och Försvarsdepartementet.

 Företagen skall till ISP kvartalsvis redovisa den marknadsföring de bedrivit

utomlands. Förutom att fatta beslut i tillståndsärenden granskar ISP de

underrättelser som tillverkare av krigsmateriel är skyldiga att lämna

regeringen senast fyra veckor innan ett anbud lämnas eller ett avtal ingås om

export av eller annan utlandssamverkan om krigsmateriel. Slutligen skall de

krigsmaterielexporterande företagen rapportera om de leveranser som görs.

ISP har löpande kontakter med företagen i dessa frågor.

 Utrikesutskottet har i ett betänkande (1995/96:UU3) framhållit att det

 förutsätter att den nya myndighetens verksamhet redovisas i den årliga

redogörelsen av krigsmaterielexporten till riksdagen . Bakom denna begäran

ligger ett yttrande från konstitutionsutskottet till utrikesutskottet i vilket

det

förra skriver att regeringen bör se till att en uppföljning av det första årets

verksamhet kommer till stånd och att resultatet av denna redovisas våren 1997

i den årliga redogörelsen av krigsmaterielexporten till riksdagen .

 ISP är utformad som en s.k. enrådighetsmyndighet. Verksamheten är organi-

serad på tre avdelningar avseende dels krigsmateriel, dels varor med dubbla

användningsområden, dels kemvapenkonventionen (CWC). Myndigheten

hade 1996 17 årsarbetskrafter.

 ISP, som hade ett anslag på 10,55 miljoner kronor för år 1996, registrerade

ett underskott under denna period på 434 000 kronor. Inspektionen fastställde

sin första årsredovisning den 21 februari 1997. Riksrevisionsverket (RRV)

har i skrivelse den 26 mars 1997 bedömt att årsredovisningen (för ISP år

1996) i allt väsentligt är rättvisande .

 ISP har för innevarande år en budget på 13,557 miljoner kronor.

 För investeringar i anläggningstillgångar har ISP under 1996 tagit lån på

sammanlagt 5,348 miljoner kronor. Efter amorteringar hade myndigheten en

utgående skuld på 4,843 miljoner kronor i slutet av verksamhetsåret. Den av

Riksgäldskontoret beviljade låneramen uppgick till 6,750 miljoner kronor.

 Utrikesdepartementet och myndigheten har under verksamhetsåret 1996

regelbundet haft ett par möten per månad. Under dessa har utöver sedvanligt

informationsutbyte viss arbetsfördelning kunnat ske i en del frågor vad avser

deltagande i internationella och bilaterala möten m.m. En första mål- och

resultatdialog mellan regeringen och myndighetschefen för ISP planeras äga

rum i slutet av maj i år.

 ISP är liksom det tidigare KMI självfinansierande på så sätt att avgifter tas

ut

av de tillverkande företagen beräknade på det fakturerade värdet överstigande

2,5 miljoner kronor per år.

 Antalet ärenden avseende utförsel uppgick under år 1996 till 1 923, varav

142 hade överförts från tidigare år, 549 avsåg varor med dubbla användnings-

områden, 131 kom från vapenhandlare och 49 var s.k. transiteringar. Målsätt-

ningen för ISP har varit att inkomna utförselärenden skall slutbehandlas inom

en månad, på sikt inom två veckor.

 Beträffande frågan om överprövning av vissa av myndighetens beslut följer

Utrikesdepartementet noga vad som händer på detta område. Erfarenheten har

hittills inte lett till slutsatsen att överprövningssystemet bör ses över.

5 Exportkontrollrådet

Enligt 10 kap. 6 § regeringsformen skall regeringen i utrikesärenden av större

vikt om möjligt överlägga med Utrikesnämnden före avgörandet. Vissa

utförselärenden som rör krigsmateriel är av sådan art att överläggning med

nämnden är påkallad. Det har ansetts önskvärt att prövningen av även andra

enskilda utförselärenden av principiell vikt ges en bredare förankring.

Riksdagen beslutade därför år 1984 på grundval av propositionen 1984/85:82

om ökad insyn och samråd i frågor som rör krigsmaterielexport, att en

rådgivande nämnd i krigsmaterielfrågor skulle inrättas. Nämnden ombildades

den 1 februari 1996 till Exportkontrollrådet i samband med tillkomsten av

ISP. I samband därmed breddades sammansättningen. I Exportkontrollrådet är

numera samtliga riksdagspartier representerade.

 Nämnden bestod av sex ledamöter tillsatta på parlamentarisk grund och hade

till uppgift att lämna råd i enskilda krigsmaterielexportfrågor. Nämnden höll

år 1996 två sammanträden under januari månad och Exportrådet tolv under

februari-december. Liksom nämnden sammanträder Exportkontrollrådet, som

har tio ledamöter, på kallelse av chefen för ISP, krigsmaterielinspektören,

som leder överläggningarna. Vid rådets sammanträden medverkar Utrikes-

departementet med bedömningar av mottagarländer samt Försvarsdeparte-

mentet med bedömningar avseende ärendenas försvarspolitiska betydelse.

 Exportkontrollrådet ges tillfälle att ta ställning till alla principiellt

viktiga

ärenden vid sina månatliga sammanträden. Vidare ges ledamöterna fullständig

insyn i handläggningen av krigsmaterielexportärendena genom att samtliga

utförselbeslut för export fortlöpande redovisas. Genom denna procedur

säkerställs en parlamentarisk insyn i ISP:s arbete.

 Exportkontrollrådet ersätter inte Utrikesnämnden i sådana ärenden som

regeringen enligt regeringsformen skall överlägga med Utrikesnämnden om.

6 Det teknisk-vetenskapliga rådet

För att bistå krigsmaterielinspektören med beredningen av ärenden som rör

klassificering av krigsmateriel inrättades år 1984 ett särskilt teknisk-

vetenskapligt råd med företrädare för institutioner med överblick över

teknologins tillämpning på civila respektive militära områden. Under år 1996

höll rådet tre sammanträden. Genom tillskapandet av ISP har det teknisk-

vetenskapliga rådets arbetsområde breddats till att även omfatta varor med

dubbla användningsområden.

7 Information om krigsmaterielexportpolitiken

KMI:s handbok är till ledning för dem som inom försvarsindustrin och vid

statliga myndigheter har befattning med ärenden som rör tillverkning och

utförsel av krigsmateriel. Handboken redovisar gällande lagstiftning,

regelverk och handläggningsordning för tillståndsärenden. ISP avser att under

1997 utkomma med en reviderad upplaga av handboken. ISP har vidare för

avsikt att fortsätta hålla seminarier och informationsmöten om ISP:s

verksamhet och arbetsområden.

 I en informationsskrift (Sveriges vapenexportpolitik, UD informerar 1993:4)

behandlas vapenexportens roll i den svenska säkerhetspolitiken, den svenska

försvarsindustrin, riktlinjerna för utförsel av krigsmateriel samt det

internationella samarbetet för att reglera vapenexporten. Skriften har också

getts ut på engelska, franska och tyska i syfte att främja kunskapen i andra

länder om den svenska politiken på detta område. Även denna skrift kommer

att revideras.

 Texten till förra årets skrivelse jämte översättning till engelska finns sedan

hösten 1996 tillgänglig på Internet under adressen "http://www.regeringen.se/

info rosenbad/departement/utrikes/vapenexport".

 Samma adress kommer att kunna användas för att få tillgång till denna

skrivelse.

8 FN-registret och internationell öppenhet om

 vapenöverföringar

Förenta nationernas generalförsamling antog i december 1991 en resolution

som anmodar medlemsländerna att till ett register över konventionella vapen

redovisa såväl sin import som sin export av tyngre konventionella vapen.

Handeln med följande sju vapenkategorier rapporteras: stridsvagnar, pansrade

stridsfordon, grovt artilleri, stridsflygplan, attackhelikoptrar, stridsfartyg

och

robotar/robotlavetter.

 I samråd med försvarets myndigheter och ISP sammanställer Utrikesdeparte-

mentet aktuella uppgifter som i enlighet med den ovannämnda resolutionen

överlämnas till FN.

 För FN-registrets fjärde år, 1995, hade i januari 1997 92 av FN:s 185

medlemsländer (jämte observatörslandet Schweiz) lämnat uppgifter om sin

export och import av de sju kategorierna tyngre vapen. Genom att alla större

exportörer utom Nordkorea rapporterar och alla större importörer utom några

länder i Mellanöstern, beräknas drygt 90 procent av världshandeln med

angivna vapen omfattas av registret.

 Sverige deltar endast i obetydlig omfattning i världshandeln med aktuella

tyngre vapensystem.

 För år 1996 rapporterade Sverige import från Tyskland av 1 Leopard 2

stridsvagn och 164 splitterskyddade trupptransportfordon. På exportsidan

rapporterade Sverige utförsel av 4 stridsfordon CV 9030 till Norge.

 Sverige verkar på olika sätt för ökad rapportering till FN-registret och

 för

större öppenhet om vapentransfereringar. I Organisationens för säkerhet och

samarbete i Europa (OSSE) säkerhetsforum har de deltagande 55 länderna

enats om att iaktta vissa principer vid vapentransfereringar, bl.a. att årligen

lämna uppgifter till registret. Samråd om rapporteringen till FN-registret sker

sedan 1995 med övriga medlemmar av EU. I en skrivelse till FN:s

generalsekreterare har EU uppmanat övriga FN-medlemmar att lämna

uppgifter även om innehav och egen produktion av den krigsmateriel som

omfattas av registret i syfte att göra detta mera användbart. Sverige har för

första gången lämnat denna typ av uppgifter till registret 1997. En översyn av

registret sker under 1997 med rapportering till FN:s generalförsamling hösten

1997.

 Som ett led i Sveriges strävan efter ökad öppenhet på detta område har

sedan 1990 regeringens redogörelse till riksdagen över krigsmaterielexporten

överlämnats till FN i engelsk översättning. Sedan hösten 1996 finns uppgifter

lämnade till FN-registret tillgängliga på Internet under adressen "http://www.

un.org/depts/dpa/cda/register/register.htm".

9 Wassenaar-arrangemanget och andra export-

 kontrollarrangemang

Vid ett möte i Wien i juli 1996 under ordförandeskap av den svenske

krigsmaterielinspektören Staffan Sohlman kunde 33 länder (huvudsakligen

OECD-kretsen samt bl.a. Ryssland och andra länder i Central- och

Östeuropa) komma överens om att slutligt anta den grundtext (Initial

Elements) som ligger till grund för det nya exportkontrollsystemet

Wassenaar-arrangemanget (WA). Det nya arrangemanget är till skillnad

från det tidigare NATO-dominerande COCOM, som upphörde 1994, i

princip öppet för alla länder och har till huvuduppgift att hindra spridning

av både vapen och varor med dubbla användningsområden, som kan ha

militärt destabiliserande verkan och hota internationell och regional fred

och säkerhet.

 Det nya exportkontrollarrangemanget har fått sitt namn efter förorten

Wassenaar utanför[REDACTED_EFTERNAMN] i Nederländerna, där ett principiellt beslut fattades

vid ett möte i december 1995 om att etablera arrangemanget. Arrange-

manget hade dessförinnan arbetsnamnet New Forum. WA upprättade i

december 1996 ett kansli i Wien.

 I likhet med andra internationella exportarrangemang, där Sverige deltar,

fattas via WA inte några bindande beslut. Det utgör ett politiskt åtagan-

de, där deltagande länder behåller inflytandet över exportkontrollen.

Arrangemanget är inte riktat mot någon enskild stat eller grupp av stater.

Det skall tillämpas globalt och icke-diskriminerande och är inte avsett att

hindra legitim handel. Avsikten är således att genom informationsutbyte

(exportstatistik och anmälan att exporttillstånd ej lämnats) och diskussion

om känsliga regioner utveckla en samsyn i fråga om utvecklingstendenser

och risker i handeln med dessa produkter. Bland de områden som

diskuterats kan nämnas Afghanistan (initierat av USA) och Centralafrika

(initierat av Sverige). Fr.o.m. den 1 november 1996 är informationsutbytet

obligatoriskt, och en första rapportering skedde i slutet av mars och april

1997 avseende export m.m. av varor med dubbla användningsområden

respektive krigsmateriel.

 Till stöd för arrangemanget har upprättats produktlistor över såväl varor

med dubbla användningsområden som krigsmateriel. Dessa skall ses över

fortlöpande och samordnas med EU:s listor över exportkontrollerade

produkter.

 Sverige deltar även i övriga existerande exportkontrollarrangemang,

nämligen Nuclear Suppliers Group (NSG), den s.k. Australiengruppen

(AG) och Missilteknologi-kontrollarrangemanget (MTCR). Syftet med

dessa är att förhindra, eller åtminstone försvåra, spridning av massförstö-

relsevapen och dess bärare, dvs. kärnvapen (NSG), biologiska och kemiska

vapen (AG) samt missiler (MTCR).

 Varje arrangemang har cirka trettio medlemsländer. Ordförandeskapet

roterar i flertalet fall varje år, och Sverige innehade ordförandeskapet i

MTCR under tiden 1994-95. Sverige deltar aktivt i samtliga arrangemang.

Exportkontroll är i dag den kanske effektivaste operativa metoden som står

till buds för att förhindra spridning av massförstörelsevapen. Sveriges

deltagande i arrangemangen är viktigt för landets trovärdighet i det inter-

nationella icke-spridningsarbetet.

10 Samarbetet inom EU på exportkontrollområdet

Inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (GUSP)

sker ett informationsutbyte om exportkontrollfrågor. Detta sker regelbundet

inom en rådsarbetsgrupp ansvarig för frågor rörande export av

konventionella vapen (COARM). Inom COARM inriktades arbetet under

1996 på att söka konkretisera uttolkningen och tillämpningen av åtta

gemensamt identifierade kriterier avseende krigsmaterielexport. Dessutom

sker ett visst informationsutbyte avseende enskilda mottagarländer. Sverige

verkar för en större öppenhet, framför allt i informationsutbytet om enskilda

länder i syfte att på längre sikt nå ökad samsyn. Samarbetet inom EU

baseras på att varje EU-medlem har sin egen nationella lagstiftning i fråga

om krigsmaterielexport och att artikel 223 i EG-fördraget gör det möjligt för

medlemsstaterna att undanta produktion och handel med krigsmateriel från

EU:s gemensamma regler.

 Dessutom diskuteras möjligheterna att förenkla intern EU-handel med

krigsmateriel. Detta sker inom en tillfälligt upprättad arbetgrupp

(POLARM) vilken studerar tre aspekter inom försvarsmaterielområdet:

industri-, export- och upphandlingspolitik.

 Under 1996 beslutade EU:s ministerråd upprätthålla vapenembargon i viss

modererad omfattning gentemot det forna Jugoslavien samt mot Afghani-

stan. Dessutom förlängdes ett embargo gentemot Nigeria. Sedan tidigare är

även Burma, Irak, Kina, Libyen, Sudan och Zaire föremål för EU-

embargon. Vapenembargon beslutade av FN finns mot Angola, Irak,

Liberia, Libyen, Rwanda och Somalia.

 Även exportkontrollen av varor med dubbla användningsområden är

föremål för informationsutbyte inom ramen för GUSP. EU har en

gemensam förordning (EG) nr 3381/94 om kontroll av strategiska produkter

som tillämpas sedan den 1 juli 1995. Förordningen syftar till fri rörlighet för

sådana produkter (med vissa undantag) inom EU samt exportkontroll

gentemot tredje land. Till följd av tillkomsten av Wassenaar-arrangemanget

beslutade ministerrådet under 1996 om vissa ändringar och uppdateringar av

bilagorna till förordningen. Tillämpningen av förordningen om export-

kontroll för varor med dubbla användningsområden är föremål för regel-

bundna diskussioner i en särskild samordningsgrupp för detta ändamål.

11 Försvarsindustrin och internationellt samarbete på

 krigsmaterielområdet

Mot bakgrund bl.a. av den begränsade inhemska marknaden, de ökade

svårigheterna att upprätthålla nödvändig bredd inom den egna försvars-

industrin och den internationellt sett vikande försvarsmaterielmarknaden

konstaterades i propositionen 1996/97:4 om totalförsvar i förnyelse att ett

väsentligt utökat internationellt samarbete framstår som en förutsättning för

den svenska försvarsindustrins överlevnad och för att möjliggöra

försvarsmaktens anpassningsförmåga.

 Med USA har Sverige ett väl utvecklat samarbete och därmed betydande

försvarsindustriella intressen att slå vakt om. Likaså finns en stor och

växande potential i det europeiska samarbetet. Sveriges roll däri har fått

ökad aktualitet genom den diskussion som förs inom EU-kretsen om ett

utvidgat samarbete på försvarsmaterielområdet. Det är därför angeläget att,

inom ramen för gällande lagstiftning, skapa förbättrade möjligheter för

svensk försvarsindustri att delta på likvärdiga villkor i denna europeiska

omstrukturering. I USA har rationaliseringstakten inom krigsmaterielin-

dustrin varit hög, samtidigt som sammanslagningen mellan olika företag

inom branschen fortskridit i ett högt tempo. Motsvarande utveckling i

Europa måste vid en jämförelse, åtminstone än så länge, betecknas som

tämligen beskedlig.

 För att detta internationella samarbete skall komma till stånd krävs bl.a. att

svensk industri och svenska myndigheter kan bidra med kvalificerade

tekniska kunskaper. Av särskild betydelse är också att myndighetsstöd

lämnas i sådan art och omfattning att samarbetet underlättas. Det kan vara

fråga om beställarsamverkan, utbildningsstöd eller att en formell ram för

samarbetet upprättas.

 Den skärpta konkurrenssituationen på exportmarknaderna har försvårat de

svenska företagens exportmöjligheter. För att de svenska företagens export-

potential skall kunna utnyttjas konstaterades det i propositionen vara av vikt

att regeringen och svenska myndigheter på ett aktivt och strukturerat sätt

stöttar försvarsindustrins exportansträngningar av större materielprojekt,

under förutsättning att exportansträngningarna står i överensstämmelse med

riktlinjerna för krigsmaterielexport.

 Under 1996 inrättades en interdepartemental samrådsgrupp på statssekre-

terarenivå för att behandla övergripande försvarsindustrifrågor och exporten

av försvarsmateriel.

12 Utvecklingen av internationell handel med

 krigsmateriel

Ur global synvinkel har den svenska krigsmaterielexporten under senare år

svarat för en andel mellan 0,5 och knappt 3,0 procent av världshandeln

beroende på vilken statistik som används. Enligt uppgifter från Stockholm

International Peace Research Institute (SIPRI) svarade Sverige för 1,19

procent av världsexporten av s.k. tyngre konventionella vapen år 1996 jämfört

med 0,75 procent år 1995. För femårsperioden 1992-1996 uppgick

motsvarande svenska andel till i genomsnitt 0,56 procent, vilket motsvarade

en 14:e plats bland världens vapenexportörer. Under samma period hade USA

den största utförseln med en genomsnittlig andel på 51,72 procent närmast

följt av Ryssland med 12,97, Tyskland med 7,31, Storbritannien med 6,12,

Frankrike med 5,42, Kina med 3,67 och Nederländerna med 1,84 procent.

Enligt samma källa minskade världshandeln med dessa vapen med 0,9

procent i fasta priser mellan år 1995 och år 1996.

 En sammanställning av utförseln av vapen och ammunition enligt den

internationella varugruppen SITC 891 visar att Sverige år 1995 skall ha legat

på nionde plats som exportland och svarat för 1,94 procent av världshandeln

med dessa produkter. Största exportör var även här USA med en andel på

56,3 procent närmast följt av Storbritannien med 9,94, Canada 4,58, Italien

med 4,45, Tyskland med 3,58, Nederländerna med 2,99 och Österrike med

2,10 procent.

 För år 1994 hade USA även den största exportandelen eller 52,43 procent

närmast följt av Storbritannien med 14,13, Italien med 4,33, Canada med

3,76, Tyskland med 3,65, Sverige med 2,91och Österrike med 2,28 procent.

Denna statistik kan dock inte betecknas som heltäckande, då bl.a. ett så viktigt

exportland som Ryssland saknas i sammanställningen.

Svensk krigsmaterielexport år 1996

1 Bakgrund

Inspektionen för strategiska produkter (ISP) följer kontinuerligt marknads-

föringen och exporten av krigsmateriel från Sverige. De företag som har

tillstånd att bedriva verksamhet på krigsmaterielområdet för närvarande

omkring 200 företag, varav ca 40 är aktiva som exportörer är skyldiga att

lämna redovisningar i olika hänseenden till ISP. Dessa redovisningar,

tillsammans med uppgifter som inspektionen tar fram på annat sätt, analyseras

och bearbetas inom ISP. I propositionen 1984/85:82 om ökad insyn och

samråd i frågor som rör krigsmaterielexport uttalade regeringen sin avsikt att

varje år lämna riksdagen en redogörelse för den svenska krigsmateriel-

exporten. Föreliggande redogörelse avser den svenska krigsmaterielexporten

år 1996.

2 Beviljade utförseltillstånd

Antalet inkomna utförselärenden har under de senaste åren legat kring 2 000.

Den övervägande delen av dessa tillstånd har gällt utförsel av andra

anledningar än försäljning, såsom utförsel före eller efter reparation, för

demonstration eller för prov. Under år 1993, som var det första år under vilket

den nya krigsmateriellagen tillämpades, inkom inledningsvis ett betydande

antal ansökningar om utförseltillstånd för försäljning avseende övrig

krigsmateriel vilken tidigare inte var tillståndspliktig. Många av dessa

tillstånd avsåg leveranser under flera kalenderår.

 Beslut om utförseltillstånd fattades t.o.m. den 31 januari 1996 enbart av

regeringen. I ärenden som inte avsåg utförsel i större omfattning eller i övrigt

inte var av större vikt prövade emellertid det statsråd som hade till uppgift

att

föredra ärenden om utförsel av krigsmateriel frågan om tillstånd.

Regeringsbesluten omfattade 98 % av det totala värdet av givna tillstånd år

1995. Under januari 1996 fattade regeringen beslut i 15 ärenden avseende

utförsel. Sedan den 1 februari 1996 fattas beslut i utförselärenden i första

hand av ISP utom i de ärenden som bedöms vara av principiell betydelse eller

annars av särskild vikt, vilka skall överlämnas till regeringen för avgörande.

 Under 1996 uppdagades att tidigare år redovisade uppgifter över värdet av

beviljade utförseltillstånd överskattat det verkliga värdet, då vissa utförsel-

tillstånd dubbelregistrerats. Det rör sig om s.k. förlängningar, som är aktuella

om den beviljade utförseln inte hinner genomföras under det ursprungliga

utförseltillståndets giltighetstid. Vissa sådana förlängningar har registrerats

som nyförsäljning trots att det rört sig om samma materiel som redan en gång

tidigare redovisats bland beviljade utförseltillstånd. Dubbelregistrerade

tillstånd har i årets tabell rensats bort ifrån den redovisade totalsiffran för

respektive år.

 Av tabell 1 nedan framgår det sammanlagda värdet av beviljade utförseltill-

stånd beräknat i löpande och fasta priser.

Tabell 1. Beviljade utförseltillstånd 1, 2 för försäljning under åren 1989-

1996 i löpande priser och i 1990 års prisnivå 3 jämte den procentuella

volymförändringen

År Värde i Värde i Ändring i fasta

 löpande priser fasta priser priser i %

 mkr mkr jämfört med

 föregående år

1989

7 245

1990

2 869

2 869

1991

2 487

2 396

 - 16

1992

2 992

2 877

 + 20

 Summa KS ÖK Summa KS ÖK Summa

KS ÖK

1993

6 106

1 942

4 164

5 319

1 692

3 627

 -

 -

 -

1994

4 268

1 991

2 277

3 604

1 682

1 923

 - 32

 - 1

 - 47

1995

6 543

2 011

4 532

5 399

1 659

3 739

 + 50

 - 1

 + 94

1996

2 859

 662

2 197

2 374

 550

1 825

 - 56

 - 67

 - 51

(-56,3%)

(-67,1%)

(-51,5%)

1 Angivna värden för åren 1989-1995 har korrigerats med hänsyn till upptäckten

att vissa

utförseltillstånd dubbelregistrerats.

2 Inkluderar värdet av regeringsbeslut under januari 1996, innan den nya

myndigheten

upprättades, samt värdet av beslut som överlämnats till regeringen från ISP.

3 Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsvaror (1990 = 100)

 använts.

3 Faktiska leveranser

ISP:s utförselstatistik grundar sig på uppgifter om värdet av levererad

materiel som redovisas av exportföretagen.

 Tabell 2 visar värdet av svensk krigsmaterielexport under den senaste

tioårsperioden såväl i löpande priser som i 1990 års prisnivå. Av tabellen

framgår även krigsmaterielens andel av Sveriges totala varuexport.

 Under år 1996 utfördes krigsmateriel för strid till ett värde av 1 136

miljoner kronor och övrig krigsmateriel för 1 951 miljoner kronor, dvs.

tillsammans 3 087 miljoner kronor. Jämfört med år 1995 minskade exporten

av krigsmateriel under år 1996 med 6,8 %. För krigsmateriel för strid uppgick

motsvarande tal till -1,0 % och för övrig krigsmateriel till -9,9 %. Räknat i

fasta priser minskade exporten av krigsmateriel med 6,2 %.

Tabell 2. Värdet av svensk krigsmaterielexport under åren 1987-1996 i

löpande priser och 1990 års prisnivå 4, m.m.

År Sveriges Krigsmaterielexport

 totala _____________________________________________

 varuexport löpande andel av fasta ändring

 (löp.priser) priser varuexp. priser i fasta

 mkr mkr % mkr priser

 %

1987 281 433 4 427 1,57 - -

1988 304 782 6 155 2,02 - -

1989 332 580 6 005 1,81 - -

1990 339 850 3 327 0,98 3 327 -

1991 332 779 2 705 0,81 2 606 -21,6

1992 326 031 2 753 0,84 2 647 + 1,6

 Summa KS ÖK

1993 388 290 2 863 1 216 1 647 0,74 2 494 -

1994 471 602 3 181 1 347 1 834 0,68 2 687 + 7,7

1995 567 8365 3 313 1 148 2 165 0,58 2 733

+ 1,7

1996 566 4806 3 087 1 136 1 951 0,54 2 564 - 6,2

 (-6,8%) (-1,0%) (-9,9%)

4 Vid prisomräkningen har SCB:s exportprisindex för verkstadsvaror (1990 =

100) använts.

5 Uppgiften om Sveriges totala varuexport år 1995 har i årets sammanställning

korrigerats jäm-

fört med motsvarande uppgift i regeringens skrivelse 1995/96:204 om

krigsmaterielexporten år

1995. Korrigeringen innebär att krigsmaterielens andel av den totala

varuexporten reducerats från

0,59 % till 0,58 %.

6 Preliminär uppgift för varuexporten år 1996.

Krigsmaterielexporten utgjorde år 1995 0,58 % av Sveriges totala varuexport.

Motsvarande andelar för krigsmateriel för strid utgjorde 0,20 % och för övrig

krigsmateriel 0,38 %. Denna andel sjönk under år 1996 till 0,54 %, varav

0,20 % utgjorde krigsmateriel för strid och 0,34 % övrig krigsmateriel.

 Den här redovisade utförselstatistiken, baserad på företagens leveransdekla-

rationer till ISP, är den enda som direkt anknyter till krigsmateriellagstift-

ningen. I den allmänna utrikeshandelsstatistiken, som grundas på tullmyndig-

heternas uppgifter till Statistiska centralbyrån (SCB), särskiljs inte krigs-

materiel från civila produkter annat än på några snävt avgränsade områden (se

vidare kap. 5 i Bilagan).

 Förändringar från ett år till ett annat ger inte underlag för några mer

långsiktiga bedömningar av utvecklingstendenser. En avsevärd minskning av

exporten, såväl nominellt som i fasta priser, inträffade emellertid under åren

1990-93, med en mindre uppgång under åren 1994 och 1995 samt en liten

nedgång år 1996.

 En jämförelse av tabellerna 1 och 2 ovan visar, att det sammanlagda värdet

av beviljade utförseltillstånd under ett år kan skilja sig avsevärt från värdet

av

faktiska leveranser under samma år. Detta beror på att givna utförseltillstånd

ofta avser utförsel som sträcker sig över flera kalenderår, liksom på att till-

stånd i några fall inte utnyttjas helt. Den minskning av beviljade utförseltill-

stånd som registrerades under år 1996 torde i linje med detta förhållande

återspeglas i kommande års utförselstatistik.

.

Tabell 3. Värdet av svensk krigsmaterielexport i miljoner kronor 1995-

1996 fördelat på krigsmaterielförteckningens huvudområden

_____________________________________________________________

 1995 1996

Krigsmateriel för strid

KS1 Finkalibriga eldrörsvapen 0 0

KS2 Kanoner, pansarvärnsvapen 80 111

KS3 Ammunition 65 147

KS4 Robotar, raketer, torpeder, bomber 172 501

KS5 Eldledningsutrustning 113 146

KS6 ABC-stridsmedel 0 1

KS7 Krut och sprängämnen 78 109

KS8 Krigsfartyg 580 28

KS9 Stridsflygplan 0 0

KS10 Stridsfordon 60 94

KS11 Riktade energivapen 0 0

 ______________________________________________________

 SUMMA KS 1 148 1 136

Övrig krigsmateriel

ÖK21 Finkalibriga, eldrörsvapen, delar m.m 2 1

ÖK22 Kanoner, pansarvärnsvapen, delar m.m. 97 47

ÖK23 Övningsammunition m.m. 237 299

ÖK24 Övningsraketer, röjningsutrustning m.m. 30 95

ÖK25 Spanings- och mätutrustningar m.m 658 311

ÖK26 Skyddsmateriel m.m. 2 12

ÖK27 Krut- och sprängämneskomponenter 0 0

ÖK28 Fartyg för bevakning m.m. 146 213

ÖK29 Flygplan utformade för militärt bruk m.m. 133 144

ÖK30 Fordon utformade för militärt bruk m.m. 161 218

ÖK31 Riktade energivapen 0 0

ÖK32 Fortifikationer 0 0

ÖK33 Elektronisk utrustning för militärt bruk 146 186

ÖK34 Fotografisk och elektrooptisk utrustning 0 0

ÖK35 Övningsmateriel 541 323

ÖK36 Tillverkningsutrustning 11 101

ÖK37 Programvara 2 1

 ____________________________________________________

 SUMMA ÖK 2 165 1 951

4 Geografisk fördelning

I tabell 3 redovisas den totala omfattningen av krigsmaterielexporten och dess

uppdelning enligt krigsmaterielförteckningen på olika huvudområden.

 Norge redovisade 1996 i sin första rapport om krigsmaterielexport mottagar-

länderna för huvudområdena i den norska krigsmaterielförteckningen. Den

svenska regeringen överväger möjligheterna av att ge en motsvarande redo-

visning i framtiden.

 Den regionala sammanställningen i tabell 4 ger vid handen att Nordens och

övriga Västeuropas andel av den svenska krigsmaterielexporten visat en något

ökande tendens under år 1996. Medan denna andel uppgick till 42 % år 1994,

hade den gått ned till 36 % år 1995 men ökat till 44 % år 1996. Samtidigt

hade Asiens andel minskat från 38 % år 1994 och 36 % år 1995 till 20 % år

1996. Nordamerikas andel gick ned från 22 % år 1995 till 20 % år 1996.

Några mera långtgående slutsatser om utvecklingstendenserna på området kan

dock knappast dras av dessa förändringar. En större enskild affär kan

förorsaka stora förskjutningar av andelarna av den relativt begränsade totala

utförseln.

Tabell 4. Krigsmaterielexportens fördelning på regioner i procent av

värdet under åren 1994-19967

_____________________________________________________________

 1994 1995 1996

_____________________________________________________________

 Tot KS ÖK Tot KS ÖK Tot KS ÖK

Norden 18 10 24 15 14 15 19 21 18

Övriga

Västeuropa 24 23 25 21 16 24 25 23

25

Central- och

Östeuropa 0 0 0 0 1 1 0 1

0

Nordamerika 13 13 12 22 7 30 20 11

24

Latinamerika 1 1 1 1 2 0 9 15

5

Australien och

Nya Zeeland 6 2 9 4 5 4 7 4

8

Asien 38 51 28 36 55 26 20 24 18

Afrika 1 1 1 0 1 0 0 0 0

_____________________________________________________________

Antal länder 46 45 48

7 Utförsel till Förenta nationerna är ej medtagen i redovisningen.

I det följande redovisas krigsmaterielexporten fördelad på mottagarländer. I

tabell 5 har medtagits alla länder till vilka utförseln av krigsmateriel har

överstigit 1 miljon kronor under något av åren 1994-1996. Under år 1996

omfattade svenska tillverkares krigsmaterielexport leveranser till 48 länder

jämte Förenta nationerna. Till 14 av dessa understeg exportvärdet 1 miljon

kronor. Tillstånd har vidare meddelats för utförsel av jakt- och sportskytte-

materiel till 25 länder, nämligen: Amerikas Förenta Stater, Argentina,

Australien, Canada, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Indien, Italien,

Japan, Norge, Nya Zeeland, Polen, Portugal, Schweiz, Slovakien, Spanien,

Storbritannien, Sydafrika, Tanzania, Tjeckien, Tyskland, Ungern och

Österrike.

 Sammanfattningsvis kan konstateras att de helt dominerande mottagarna av

svensk krigsmateriel återfinns i OECD-länder i Norden, övriga Västeuropa,

Nordamerika, Nya Zeeland och Australien. Under år 1996 svarade dessa för

71 % av utförseln mot 62 % år 1995. Asiens andel minskade under samma

period från 36 % år 1995 till 20 % år 1996. Jämfört med år 1993 har dock en

kraftig förskjutning skett. Medan OECD-länderna då svarade för hela 84 % av

exporten och Asien för enbart 14 %, skedde 1994 en förändring på så sätt att

OECD-ländernas andel minskade till 61 %, samtidigt som Asiens andel ökade

till 38 %. Denna utveckling bröts dock under år 1996, då OECD-ländernas

andel ökade till 71 %, samtidigt som Asiens andel minskade till 20 %.

 Exporten till EU uppgick till 964,5 miljoner kronor år 1996 jämfört med

913,9 miljoner kronor år 1995, motsvarande en ökning med 5,5 %. Räknat

som andel av den sammanlagda exporten ökade denna för EU:s del från

27,6 % år 1995 till 31,2 % år 1996.

 Största enskilda mottagarland av svensk krigsmateriel var under år 1996

Amerikas Förenta Stater med 562,3 miljoner kronor följt av Norge med 353,9

miljoner kronor, Tyskland med 338,8 miljoner kronor, Österrike med 235,8

miljoner kronor, Australien med 211,6 miljoner kronor, Pakistan med 189,7

miljoner kronor och Danmark med 186,3 miljoner kronor.

 Krigsmaterielexport understigande 50 000 kronor betecknas i tabell 5 med

0,0 miljoner kronor.

Tabell 5. Exporten av krigsmateriel i miljoner kronor år 1994-1996

fördelad på länder

___________________________________________________________________________

1994

1995

1996

KS

ÖK

Summa

KS

ÖK

Summa

KS

ÖK

Summa

Amerikas Förenta stater

94,5

134,1

228,6

56,2

461,9

518,1

108,1

454,1

562,3

Australien

23,0

165,8

188,8

58,8

80,6

139,4

47,6

164,1

211,6

Bahrain

-

3,0

3,0

-

-

-

-

2,1

2,1

Bangladesh

-

0,3

0,3

-

1,7

1,7

3,5

0,0

3,5

Belgien

38,6

4,3

42,9

0,0

5,8

5,8

0,7

12,4

13,1

Brasilien

6,8

4,8

11,6

21,9

8,8

30,6

81,7

101,8

183,5

Canada

87,6

77,2

164,8

22,0

189,9

211,9

18,9

21,3

40,3

Danmark

11,5

45,7

57,2

54,9

51,8

106,7

100,8

85,5

186,3

Finland

2,8

58,3

61,1

1,8

120,1

122,0

1,3

54,7

56,0

Frankrike

0,6

42,6

43,2

0,3

21,3

21,6

0,6

12,3

12,9

Förenade Arabemiraten

-

15,5

15,5

-

0,1

0,1

-

1,1

1,1

Förenta Nationerna

-

0,7

0,7

-

5,2

5,2

-

7,6

7,6

Indien

-

158,4

158,4

-

117,3

117,3

-

147,7

147,7

Indonesien

11,7

0,8

12,5

-

-

-

59,9

4,6

64,5

Irland

-

0,5

0,5

2,5

0,1

2,6

0,3

2,5

2,8

Italien

1,6

2,6

4,2

0,8

2,5

3,3

0,9

7,5

8,4

Japan

-

18,7

18,7

-

27,8

27,8

0,2

14,0

14,2

Kina

-

-

-

-

2,4

2,4

-

-

-

Republiken Korea

-

5,4

5,4

-

7,9

7,9

-

12,9

12,9

Kuwait

Litauen

-

-

8,0

-

8,0

-

-

-

-

-

-

-

-

5,8

-

0,8

-

6,6

Malaysia

33,3

90,5

123,8

16,4

70,2

86,6

29,7

31,2

60,9

Mexico

-

2,0

2,0

-

-

-

-

-

-

Nederländerna

1,3

12,0

13,3

28,4

8,6

37,0

24,5

7,6

32,1

Norge

113,5

349,0

462,5

98,4

157,2

255,6

134,9

219,0

353,9

Nya Zeeland

0,0

6,7

6,7

0,3

1,7

2,0

2,8

1,1

3,9

Oman

-

2,2

2,2

-

-

-

-

0,3

0,3

Pakistan

57,1

0,9

58,0

35,9

-

35,9

177,0

12,8

189,7

Polen

-

0,0

0,0

7,0

1,2

8,1

1,9

-

1,9

Portugal

-

-

-

-

0,1

0,1

1,2

0,1

1,3

Schweiz

40,0

15,0

55,1

4,1

14,9

19,0

4,9

29,9

34,8

Singapore

1994

KS

580,6

ÖK

155,2

Summa

735,8

1995

KS

582,0

ÖK

92,7

Summa

674,8

1996

KS

2,8

ÖK

85,5

Summa

88,3

Spanien

0,0

2,5

2,5

0,4

2,5

2,9

1,7

6,8

8,5

Storbritannien

2,1

226,1

228,2

0,7

291,4

292,1

2,9

65,6

68,5

Thailand

-

53,8

53,8

1,9

238,0

239,9

2,4

34,7

37,0

Tunisien

8,9

11,0

19,9

9,3

4,4

13,7

-

2,5

2,5

Tyskland

4,5

72,2

76,7

59,6

124,4

184,0

46,8

292,0

338,8

Uruguay

-

2,0

2,0

-

-

-

-

-

-

Venezuela

-

-

-

-

0,0

0,0

89,4

-

89,4

Österrike

226,9

84,7

311,6

85,0

49,9

134,8

182,1

53,8

235,8

Övriga länder

-

1,38

1,3

-

2,79

2,7

0,810

1,311

2,1

SUMMA

1 347

1 834

3 181

1 148

2 165

3 313

1 136

1 951

3 087

8 Andorra, Argentina,Estland, Grekland, Island, Mauritius, Namibia, Nya

Kaledonien,

 Saudiarabien och Ungern.

9 Andorra, Argentina, Chile, Estland, Grekland, Hongkong, Israel, Mauritius,

 Namibia,

 Tjeckien, Ungern och Zimbabwe.

10 Andorra, Botswana, Island ochTjeckien.

11 Andorra, Argentina, Chile, Filippinerna, Island, Luxemburg, Mauritius,

Namibia, Sydafrika,

 Tjeckien, Ungern och Zimbabwe.

5 Om statistik om export av krigsmateriel

Förutom den statistik över krigsmaterielexporten som redovisas i denna

skrivelse och som bygger på underlag från ISP, förekommer en del annan

statistik på området. Denna är dock inte identisk med den statistik som

bygger på klassificeringen i den svenska krigsmateriellagen. Någon direkt

jämförelse bör därför inte göras utan att man är fullt medveten om vilka

definitioner som ligger bakom den presenterade statistiken. Den statistik

som finns att tillgå på detta område kommer i första hand från FN:s register

över konventionella vapen, Stockholm International Peace Research

Institutet, SIPRI, Statistiska centralbyrån, SCB, och Försvarsindustri-

föreningen, FIF.

 FN:s vapenregister över konventionella vapen omfattar följande sju

kategorier: stridsvagnar, pansrade stridsfordon, grovt artilleri, stridsflyg-

plan, attackhelikoptrar, stridsfartyg och robotar/robotlavetter. Sveriges

export enligt FN-registret under 1996 redovisas under kapitel 8 i Skrivelsen.

Redovisning sker av antal enheter i respektive kategori.

 SIPRI redovisar i sin länderstatistik tyngre konventionella vapen, som

definieras som flygplan, krigsfartyg, artilleri, pansarfordon, missiler samt

målsöknings- och radarsystem. Enligt SIPRI låg Sverige på 14:e plats i

världen avseende genomsnittlig utförsel under perioden 1992-1996, vilket

motsvarade 0,56% av världshandeln med dessa produkter under nämnda

period. Redovisning sker i US-dollar i 1990 års prisnivå.

 SCB redovisar export av Vapen och ammunition enligt den interna-

tionella varugruppen SITC 891. Denna kan indelas i fyra undergrupper,

nämligen 891.1, 891.2, 891.3 och 891.9. Enligt gällande tulltaxa omfattar

dessa grupper följande varukoder:

891.1. 87.10 Stridsvagnar och andra motordrivna pansrade

 stridsfordon, även utrustade med vapen, samt

 delar till sådana fordon.

 93.01 Vapen för militärt bruk, andra än revolvrar,

 pistoler samt vapen enligt 93.07.

 93.02 Revolvrar och pistoler, andra än sådana som

 omfattas av nr 93.03 och 93.04.

 93.07 Värjor, sablar, bajonetter, lansar och liknande

 vapen samt delar till sådana vapen, även som slidor

 och baljor till sådana vapen.

891.2 93.06 Bomber, granater, torpeder, minor, robotprojektiler

 och liknande krigsammunition samt delar till sådan

 ammunition; annan ammunition (t.ex. patroner) och

 andra projektiler samt delar till sådana artiklar,

 inbegripet hagel och förladdningar.

891.3 93.03 Andra eldvapen och liknande artiklar som verkar

 genom förbränning av en explosiv laddning (t.ex

 jaktgevär, mynningsladdade eldvapen,

signalpistoler

 och liknande artiklar för enbart ljussignalering,

 pistoler och revolvrar för lös ammunition, slakt-

 apparater och linkastningsapparater).

 93.04 Andra vapen (t.ex. fjäder-, luft- och gasdrivna

 gevär och pistoler samt batonger), med undantag av

 vapen enligt 93.07.

891.9 93.05 Delar och tillbehör till artiklar enligt 93.01-93.04.

Redovisning av utförsel av SITC 891 sker i löpande kronor. SITC 891 om-

fattar däremot inte t.ex. militära fartyg och flygplan.

FIF:s redovisade utförsel av försvarsmateriel återfinns under kapitel 10.

Omfattningen av denna export definieras som medlemsföretagens fakturerade

leveranser till utlandet av krigsmateriel jämte civila varor till militära

kunder .

Redovisning sker i löpande kronor.

Varupositionen SITC 891 kan således sägas vara mindre omfattande än ISP:s

krigsmaterielbegrepp, samtidigt som FIF:s försvarsmateriel går utöver ISP:s

definitioner. För enbart konventionella vapen är SIPRI:s definitioner mera

vittgående än FN:s.

En grafisk redovisning av utförseltillstånd och vapenexport baserad på olika

definitioner under åren 1989 - 1996 återfinns i underbilagan till Bilagan.

6 Upplåtelse av tillverkningsrätt, samarbete m.m.

Under år 1996 har två tillstånd lämnats för upplåtelse av tillverkningsrätt

utom riket. Tillstånden har avsett länderna Australien och Brasilien.

 Under året har vidare två tillstånd lämnats avseende förlängning av tidigare

upplåtelser av tillverkningsrätt. Dessa tillstånd har avsett länderna Pakistan

och Spanien.

 Åtta samarbetsavtal har granskats och godkänts avseende gemensam utveck-

ling eller produktion med följande länder, nämligen Amerikas Förenta Stater

(två tillstånd), Danmark, Finland (två tillstånd), Nederländerna (två tillstånd)

och Tyskland.

 Prövningen av ärenden rörande upplåtelse av tillverkningsrätt och samarbete

med utländsk part sker, oavsett materieltyp, med de strängare kriterier som

gäller för export av krigsmateriel för strid, eftersom sådant samarbete i regel

medför en långsiktigare bindning än regelrätt export. Sådana avtals omfatt-

ning, deras utsträckning i tiden, reexportklausuler, m.m. granskas därvid i

detalj.

 Regeringen har med stöd av lagen (1992:1300) om krigsmateriel föreskrivit

en skyldighet för den som har upplåtit tillverkningsrätt avseende krigsmateriel

till någon i utlandet eller som ingått avtal om samarbete med någon i utlandet

att årligen redovisa huruvida avtalen fortfarande är i kraft, om tillverkning

eller annat samarbete enligt sådant avtal alltjämt förekommer samt hur

samarbetet bedrivs.

 För år 1996 gäller att 13 företag redovisat sammanlagt 161 gällande licens-

upplåtelser och samarbetsavtal i 23 länder. Av dessa hade 12 företag 85

licensavtal i 20 länder och 7 företag 76 samarbetsavtal i 18 länder.

7 Militärt inriktad utbildning

Militärt inriktad utbildning av utländsk medborgare får enligt krigsmateriel-

lagen inte, med vissa undantag, bedrivas inom eller utom landet utan

regeringens tillstånd.

 Under år 1996 har inget sådant tillstånd lämnats.

8 Redovisning av ägande i utländska rättssubjekt

Enligt lagen (1992:1300) om krigsmateriel skall företag som har tillstånd att

tillverka eller tillhandahålla krigsmateriel årligen redovisa uppgifter om

ägande i utländska rättssubjekt som bedriver utveckling, tillverkning,

marknadsföring eller försäljning av krigsmateriel.

 För år 1996 gäller att sex företag redovisat ägande i 23 utländska

rättssubjekt

i 13 länder.

9 De exporterande företagen

Omkring 200 företag har tillstånd att tillverka krigsmateriel varav ca 40

exporterade sådan materiel under år 1996.

 Det största exportföretagen av krigsmateriel under år 1996 var i nämnd

ordning Bofors AB,[REDACTED_EFTERNAMN] Microwave Systems AB och Saab Training

Systems AB. Bofors AB hade en utförsel som översteg 500 miljoner kronor

men var mindre än 1 miljard kronor. De två andra svarade vardera för en

utförsel överstigande 200 miljoner kronor men mindre än 500 miljoner

kronor. Härutöver exporterade sex företag för mer än 100 miljoner kronor,

nämligen Bofors Explosives AB, Bofors Underwater Systems AB,

CelsiusTech Electronics AB, CelsiusTech Systems AB, Hägglunds Vehicle

AB och Kockums Submarine AB.

 Fyra företag, nämligen Chematur Engineering AB, Norma Precision AB,

Scania CV AB och Volvo Aero AB, exporterade vardera för mellan 50 och

100 miljoner kronor.

 Åtta företag exporterade för mellan 10 och 50 miljoner kronor. Dessa var

Bofors Carl Gustaf AB, Bofors SA Marine AB, Dockstavarvet AB, FFV

Aerotech AB, FMV, Saab AB, Saab Dynamics AB och Åkers Krutbruk

Protection AB.

 Övriga företag med en export överstigande 1 miljon kronor var Bofors LIAB

AB, Degerfors Formings AB, Flodins Filter AB, Mipro AB, Sundströms

Safety AB och Volvo Aero Support AB.

 Tillsammans svarade dessa 27 företag för nästan 100 % av den svenska

krigsmaterielexporten under år 1996.

10 Utvecklingen av de krigsmaterielproducerande

 företagens sysselsättning m.m.

14 av de största krigsmaterielproducerande företagen i Sverige tillhör

intresseorganisationen Försvarsindustriföreningen (FIF), vilken grundades år

1986. Medlemsföretagen svarar för den allt övervägande delen av utförseln av

försvarsmateriel.

 Medlemsföretagen sysselsatte 26 400 personer inom sina försvarsmateriel-

avdelningar år 1987. Detta antal har därefter sjunkit till 22 780 år 1990 och

till

15 400 år 1996.

 Företagens export av försvarsmateriel uppgick till 6 700 miljoner kronor år

1987, till 6 294 miljoner kronor år 1990 och till 3 942 miljoner kronor år

1996. I förhållande till år 1995 ökade exporten av försvarsmateriel med 14 %

år 1996. Företagens försäljning till det svenska försvaret minskade under

samma period från 9 823 miljoner kronor till 9 675 miljoner kronor eller med

1,5 %.

Utrikesdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 22 maj 1997

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden[REDACTED_EFTERNAMN],

Freivalds,[REDACTED_EFTERNAMN], Tham,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], von[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN]

Regeringen beslutar skrivelse 1996/97:138 Redogörelse för den svenska

krigsmaterielexporten år 1996.

 1