Regeringens skrivelse

1991/92:136

med redovisning för fördelningen av medel från allmänna

arvsfonden under budgetåret 1990/91

Regeringen överlämnar till riksdagen enligt bifogade utdrag ur

regeringsprotokollet den 9 april 1992 en redovisning för

fördelningen av medel från allmänna arvsfonden under budgetåret

1990/91.

På regeringens vägnar

Carl[REDACTED_EFTERNAMN]

 Bengt[REDACTED_EFTERNAMN]

Socialdepartementet

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 april 1992

Närvarande: statsministern[REDACTED_EFTERNAMN], ordförande, och statsråden

B.[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN], Laurén,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],

Dinkelspiel,[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],
[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN],[REDACTED_EFTERNAMN]

Föredragande: Statsrådet B.[REDACTED_EFTERNAMN]

Skrivelse med redovisning för fördelningen av

medel från allmänna arvsfonden under budgetåret

1990/91

1 Inledning

Allmänna arvsfonden tillkom enligt beslut av 1928 års riksdag i

samband med att kusiner och avlägsnare släktingar genom lagen

(1928:279) om arv uteslöts från arvsrätt. Den grundläggande

bestämmelsen om allmänna arvsfondens rätt till arv finns numera

i 5 kap. ärvdabalken, vari stadgas att om någon avlider utan att

efterlämna någon annan arvinge skall kvarlåtenskapen tillfalla

allmänna arvsfonden. Egendom kan också tillföras fonden genom

gåva eller testamente.

 Närmare bestämmelser om arvsfondens ändamål och förvaltningen

av fondens medel finns i lagen (1928:281) om allmänna

arvsfonden. Enligt 1 § denna lag skall den egendom som

tillfaller fonden i arv eller genom gåva eller testamente utan

sammanblandning med andra medel förvaltas av kammarkollegiet som

en särskild fond för främjande av vård och fostran av barn och

ungdom samt omsorg om handikappade. Enligt 2 § utdelas stöd ur

fonden av regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer. I

samma paragraf föreskrivs att understöd inte får lämnas för

åtgärd, som det åligger stat eller kommun att bekosta.

 Under vart och ett av budgetåren 1987/88 och 1988/89 anvisades

barn-och ungdomsdelegationen 30 milj.kr. ur allmänna arvsfonden

för stöd till fostran av ungdom (åldrarna 7-25 år). Fr.o.m.

budgetåret 1989/90 skall årligen enligt beslut av regeringen 25

% av de medel ur allmänna arvsfonden som är disponibla för

utdelning anvisas för detta ändamål.

 Enligt departementsförordningen (1982:1177, senast ändrad

1992:46) ansvarar civildepartementet från den 1 januari 1992 för

stöd ur allmänna arvsfonden för främjande av fostran av

ungdomar. Mot bakgrund av den ändrade arbetsfördelningen inom

regeringskansliet beslutade regeringen den 5 mars 1992 om en ny

förordning (1992:105) om barn- och ungdomsdelegationen, vilken

trädde i kraft den 1 april 1992.

 Enligt den nya förordningen skall delegationen i

fortsättningen överlämna till regeringen att fatta beslut i

ärende om stöd ur allmänna arvsfonden, om ärendet är av

principiell betydelse eller annars av större vikt och när

delegationen anser att stöd i ärendet bör lämnas med mer än

200 000 kr.

 Barn- och ungdomsdelegationen har tidigare genom egna beslut

reserverat medel ur allmänna arvsfonden för insatser inom

särskilda områden. Enligt den nya förordningen är det i

fortsättningen regeringen som fattar beslut om denna typ av

riktade insatser.

 I enlighet med riksdagens beslut skall regelbundet en samlad

redovisning av hur allmänna arvsfondens medel fördelas lämnas

till riksdagen (1989/90:SoU3, rskr. 14). Redovisning avseende

budgetåren 1988/89 och 1989/90 har lämnats till riksdagen våren

1990 och 1991 (skr. 1989/90:131 och 1990/91:137).

 Vid riksdagens behandling av den första skrivelsen hemställde

socialutskottet (1989/90:SoU29) att riksdagen skulle ge

regeringen till känna att en översyn av arvsfondens

ändamålsbestämmelse borde göras. Vad gällde utformningen av

kommande redovisningar för fördelningen av arvsfondsmedel ansåg

utskottet att en fylligare analytisk redogörelse från regeringen

behövdes för utskottets granskning. Det skulle vidare vara till

fördel för granskningen om regeringen även redovisade den

kommande inriktningen av stödet. Riksdagen biföll vad utskottet

hemställt (rskr. 318).

 Regeringen utfärdade den 24 januari 1991 direktiv för en

särskild utredare med uppdrag att göra en översyn av allmänna

arvsfondens ändamålsbestämmelse m.m. (dir. 1991:3). Till

utredare har utsetts f.d. lagmannen Carl E. Sturkell. Utredaren

skall se över allmänna arvsfondens ändamålsbestämmelse samt

vissa frågor rörande dess tillämpning och beslutanderätten vid

utdelning av stöd ur fonden. Utredaren skall också behandla

frågor om uppföljning och erfarenhetsspridning beträffande

verksamhet som startats med stöd av medel ur allmänna

arvsfonden. Översynen beräknas bli avslutad under hösten 1992.

 Vid riksdagens behandling av regeringens skrivelse

(1990/91:137) som överlämnades till riksdagen våren 1991

hemställde utskottet (1991/92:SoU13) att regeringens redovisning

i fortsättningen borde innehålla såväl en analytisk redogörelse

för medelsfördelningen som en detaljerad sammanställning över

beviljade ansökningar. Den kommande inriktningen av stödet borde

också redovisas. Riksdagen biföll vad utskottet hemställt (rskr.

60).

 I nu föreliggande redovisning lämnar jag en beskrivning av

förvaltningen av allmänna arvsfonden och en redogörelse för

regeringens fördelningspraxis. Vidare redovisar jag hur

regeringen och barn- och ungdomsdelegationen fördelat medlen ur

allmänna arvsfonden under budgetåret 1990/91. Slutligen anges

några områden som enligt regeringens beslut bör prioriteras vid

fördelningen av stöd ur allmänna arvsfonden under budgetåren

1991/92 och 1992/93.

 I frågor som rör området fostran av ungdom har jag samrått med

statsrådet[REDACTED_EFTERNAMN].

2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m.

Allmänna arvsfonden förvaltas av kammarkollegiet (fondbyrån) som

en särskild fond, skild från statskapitalet. Fondbyrån betalar

ut beviljat stöd efter rekvisition. Målet för kollegiets

fondförvaltning är att den skall ske så effektivt som möjligt

inom ramen för intressenternas önskemål. En tiondel av de medel

som influtit till fonden under ett år läggs till fonden.

Återstoden får tillsammans med avkastningen delas ut. Fondens

bokförda värde uppgick den 30 juni 1991 till ca 636 milj.kr. och

marknadsvärdet till ca 899 milj.kr. Den nedgång av

marknadsvärdet med ca 81 milj.kr. som skett mellan budgetåren

1989/90 och 1990/91 kan hänföras till den allmänna nedgången på

aktiemarknaden. Aktiekonsortiets andelsvärde har sjunkit med

11,33 %, vilket kan jämföras med Affärsvärldens generalindex som

gått ned med 13,65 %.

 Under budgetåret 1991/92 finns det ca 195 milj.kr. att dela

ut. Av dessa medel beräknas 180 milj.kr. bli utdelade under

budgetåret 1991/92. Återstoden får kvarstå för förräntning för

att delas ut under kommande år.

 Bokslut avseende budgetåret 1990/91 för allmänna arvsfonden

bör fogas till protokollet i detta ärende som bilaga 1.

När arvsfonden får egendom

Avlider någon utan att efterlämna make eller närmare släktingar

än kusiner får arvsfonden egendomen i arv om egendomen inte

testamenterats till någon annan. Om den avlidne var änka eller

änkling tillfaller arvet arvsfonden endast om det därutöver inte

finns några arvsberättigade släktingar efter den först avlidne

maken. En förutsättning är att dessa t.ex. inte uteslutits från

arv på grund av testamente eller att de inte tidigare fått ut

vad de är berättigade till. Förutom genom arv får fonden också

egendom genom gåva eller testamente.

 Om det när dödsfall inträffar inte finns någon annan arvinge

än allmänna arvsfonden och fonden inte uteslutits från arv genom

testamente förordnar tingsrätten en god man att företräda fonden

vid boutredningen. Den gode mannen står under kammarkollegiets

tillsyn och sköter det praktiska arbetet med boet. När

boutredningen är klar redovisar den gode mannen sin förvaltning

till kammarkollegiet och betalar in de medel som finns kvar till

fonden. Domstolsutredningen har i sitt betänkande (SOU 1991:106)

Domstolarna inför 2000-talet föreslagit att uppgiften att utse

god man för allmänna arvsfonden flyttas från tingsrätterna till

kammarkollegiet.

 Kammarkollegiet (arvsfondssektionen) företräder arvsfondens

intressen och ser till att boet avvecklas på ett riktigt sätt.

Det kommer in mellan 1 800 och 2 000 ärenden per år till

arvsfondssektionen. Antalet ärenden har varit ganska konstant

under de senaste åren. I drygt hälften av ärendena begärs det

att kollegiet skall godkänna ett testamente till förmån för

någon annan än fonden. I ca 700 - 800 fall per år har dödsboets

egendom slutligt tillfallit arvsfonden. Under budgetåret 1990/91

kom det in drygt 134 milj.kr. netto till arvsfonden.

 En strävan är att dödsbona skall avvecklas så snabbt som

möjligt så att likvida medel kommer arvsfonden tillgodo och kan

delas ut för dess ändamål. Fr.o.m. den 1 juli 1991 beslutar

kammarkollegiet om försäljning av fast egendom som tillhör

allmänna arvsfonden, om egendomens värde är högst 10 milj.kr. Om

värdet är högre beslutar regeringen. Syftet med den förändring

som skedde den 1 juli 1991 har varit att förenkla handläggningen

av sådana försäljningar.

När arvsfonden avstår från egendom

I vissa fall får arv, som arvsfonden fått, avstås till någon

annan. Det får ske om det med hänsyn till uttalanden av

arvlåtaren eller andra särskilda omständigheter kan anses stämma

överens med arvlåtarens yttersta vilja. Arv får också avstås

till arvlåtarens släkting eller annan person som har stått

arvlåtaren nära, om det kan anses skäligt.

 Vidare får arv som utgörs av egendom, vilken är av väsentlig

betydelse från kulturhistorisk synpunkt eller från natur- eller

kulturvårdssynpunkt, avstås till juridisk person som har

särskilda förutsättningar att ta hand om egendomen på lämpligt

sätt.

 Under de senaste åren har det totalt kommit in mellan 60 och

80 ansökningar om avstående varje år. En sådan ansökan skall ges

in till länsstyrelsen i det län där den avlidne bodde.

Kammarkollegiet får besluta om avstående när värdet av den

egendom som ansökan avser inte överstiger 500 000 kr. enligt

bouppteckningen. I övriga fall beslutar regeringen och i vissa

fall riksdagen. Under budgetåret har beslut fattats om avstående

från arv till ett värde av ca 9 milj.kr.

Kostnader för fonden

Kammarkollegiets kostnader för finansförvaltningen av fonden och

avvecklingen av dödsbon m.m. betalas ur fonden. Kostnaderna för

detta uppgick under budgetåret 1990/91 till drygt 1,9 milj.kr.

resp. drygt 3,5 milj.kr. Vidare har arvoden till de gode männen

under budgetåret 1990/91 uppgått till ca 3,6 milj.kr.

 I regeringskansliet (inkl. barn- och ungdomsdelegationen) är

totalt 6 årsarbetskrafter sysselsatta med uppgifter som rör

allmänna arvsfonden. Dessa bekostas av budgetmedel.

3 Medlens fördelning

Fördelningspraxis

Stöd ur allmänna arvsfonden utgår enligt praxis till juridiska

personer, t.ex. föreningar, stiftelser och andra organisationer.

Fondens medel skall i första hand användas för stöd till

frivilliga och ideella insatser. Stöd utgår till nyskapande

och/eller utvecklande projekt, samt i viss utsträckning till

informationsaktiviteter samt som bidrag till kostnader för om-,

till- och nybyggnad av ungdomslokaler och

handikapporganisationernas rekreationsanläggningar. Stöd till

nyskapande och utvecklande verksamhet samt till

informationsaktiviteter kan enligt gällande praxis utgå under

högst tre år. Stöd beviljas då för ett år i taget.

 Stöd ur fonden utgår inte till enskilda personer eller till

reguljär föreningsverksamhet. Stöd utgår inte heller till

åtgärder som det åligger stat eller kommun att bekosta.

Redovisning och utvärdering av beviljat stöd

Varje mottagare av stöd ur allmänna arvsfonden skall inom en

bestämd tid inkomma med en redogörelse/utvärdering av den

verksamhet som angivits i ansökan samt en ekonomisk redovisning

av det beviljade beloppet. För flerårsprojekt skall i samband

med ansökan för det följande året inges en lägesrapport och en

ekonomisk redovisning. Mottagare av större projektstöd skall

göra mer ingående utvärderingar av effekterna av beviljat stöd.

Särskilda satsningar blir föremål för mer omfattande samlade

utvärderingar redan från starten.

 En ny ambition inom barn- och ungdomsdelegationen har varit

att skapa en utåtriktad dokumentation, vilket under budgetåret

skett kring ett par av de större projekten - den s.k.

Kulturbudkavlen och aktiviteter med ungdomar från Öst- och

Centraleuropa. Under 1991 har vidare presenterats en katalog

kring miljöprojekt och en katalog om kulturprojekt, vilka

erhållit stöd under perioden 1987-1991.

3.1 Regeringens fördelning av medel ur allmänna

 arvsfonden under budgetåret 1990/91

För budgetåret 1990/91 fanns 150 milj.kr. för utdelning varav

37,5 milj.kr. avsattes för att främja fostran av ungdom. Av

dessa medel har regeringen ställt 27,5 milj.kr. till barn- och

ungdomsdelegationens förfogande och resterande 10 milj.kr. till

statens ungdomsråd för att främja träffpunkter för ungdomar.

 Utöver detta har regeringen ställt ytterligare 5 milj.kr. ur

allmänna arvsfonden till barn- och ungdomsdelegationens för-

fogande för det s.k. Plus-projektet (Projekt för Lokal Utveck-

ling genom Samverkan). En redovisning för fördelningen av dessa

medel lämnas under avsnitt 3.2.

 Under budgetåret har vidare 1 685 ansökningar om stöd ur

allmänna arvsfonden inkommit till socialdepartementet.

Regeringen har bifallit 218 ansökningar med ett sammanlagt

belopp av 112 500 500 kr. 365 ansökningar har överlämnats till

barn- och ungdomsdelegationen. Regeringen har beslutat avslå 378

ansökningar från enskilda och 349 andra ansökningar. Dessa

senare ansökningar har rört stöd till drift av föreningar,

reguljär lägerverksamhet, rekreations- och studieresor inom och

utom landet samt lokal utvecklingsverksamhet som redan finns

etablerad på andra orter. Under innevarande budgetår fattas

beslut i övriga ärenden.

 I det följande kommer jag att redovisa exempel på hur

arvsfondsmedlen fördelats på olika områden, dvs. omsorg om

handikappade samt vård av barn och ungdom. Inom området omsorg

om handikappade redovisas vidare olika grupper av mottagare av

projektstöd. Mer deltaljerade redovisningar lämnas i

förteckningar som bifogas till protokollet i ärendet som

bilagorna 2-5.

Omsorg om handikappade

Stöd till handikapporganisationer

Stöd kan enligt praxis utgå till

handikapporganisationernas/föreningarnas

rekreationsanläggningar, till bidrag för vissa utrustningar av

handikapporganisationernas kanslier, till informations- och

utbildningsverksamhet och till utvecklings- och förnyelsearbete.

Som framgår av bilaga 2 har stöd utgått till olika

handikapporganisationer med sammanlagt 45 120 000 kr. för 104

olika projekt. I bilaga 3 redovisas till vilket ändamål medel

beviljats och i bilaga 4 redovisas projekten uppdelade på olika

målgrupper.

Rekreationsanläggningar

6 handikapporganisationer m.fl. har erhållit sammanlagt 479 000

kr. för 5 projekt avseende om-, ny- eller tillbyggnad samt

inventarier.

Administration/Viss utrustning av organisationernas kanslier

13 organisationer/föreningar har fått sammanlagt 4 364 000 kr.

för viss utrustning av sina kanslier.

Utbildnings- och informationsverksamhet

Handikapporganisationerna har beviljats stöd för 29 projekt med

sammanlagt nära 11 milj.kr. i syfte att genom olika

informations- och utbildningsinsatser öka kunskapen om de olika

handikappen bland medlemmar, olika personalgrupper och

allmänhet. Bland annat har Riksförbundet för Social och Mental

Hälsa beviljats 1 200 000 kr. för att utbilda stödpersoner

enligt lagstiftningen om psykiatrisk tvångsvård.

Försöks- och utvecklingsverksamhet

Medel har utgått till 27 handikapporganisationer/föreningar för

52 olika försöks-och utvecklingsprojekt med ett sammanlagt

belopp av 26 839 000 kr. Häri ingår 3 projekt som bedrivs av

Handikappförbundens Centralkommitté. Handikapporganisationernas

utvecklingsverksamhet bedrivs företrädesvis genom de centrala

organisationerna mot bakgrund av att de har den bästa

överblicken över vilka områden som behöver utvecklas och att de

kan sprida erfarenheterna av utvecklingsarbetet till regionala

och lokala föreningar. Även om förbunden står ansvariga för

ansökningarna kan verksamheterna bedrivas lokalt.

 Riksförbundet för Social och Mental Hälsa (RSMH) har erhållit

stöd för 4 projekt, bl.a. för det andra året av uppbyggnad av

frivillig dagverksamhet i kommunerna i Skaraborgs län och för

kartläggning av psykiskt handikappade ungdomars situation.

Riksförbundet för Utvecklingsstörda Barn, Ungdomar och Vuxna

(FUB) har beviljats medel för 6 projekt bl.a. för en

riksomfattande kampanj för att nå kontaktpersoner inom

omsorgsverksamheten och för att tillsammans med De Handikappades

Riksförbund och Neurologiskt Handikappades Riksförbund planera

ett projekt om personlig assistans. Hörselförbund/föreningar har

beviljats medel till 7 projekt och Synskadades Riksförbund och

Unga Synskadade för 3 projekt. Föreningen Sveriges Dövblinda har

fått stöd för 4 projekt och här kan särskilt nämnas ett projekt

med försök till utveckling, anpassning och tillämpning av ny

teknik för att förbättra dövblindas situation. Hjärnkraft -

Riksföreningen för rehabilitering av hjärnskadade har beviljats

medel för uppsökande verksamhet och verksamhet för att förbättra

hjärnskadades och deras anhörigas situation. DHR Västerbotten

har erhållit bidrag för ett kooperativt allaktivitetshus för

vuxna hjärnskadade och deras anhöriga.

Stöd till föreningar och stiftelser

36 olika föreningar/stiftelser har erhållit sammanlagt 14 662

000 kr. för olika aktiviteter/projekt som rör olika

handikappgrupper. Projekten har framför allt varit av

utvecklings/försökskaraktär t.ex utveckling av arbetskooperativ

med psykiskt sjuka och olika former av idrotts- och fri-

tidsaktiviter för handikappade. Furuboda Kursgård och

Rehabiliteringscentrum har beviljats medel för ett skriv- och

kommunikationscenter och Nordiska rehabiliteringsfonden har

beviljats medel för verksamhet för rehabilitering av gravt

hjärnskadade ungdomar i samverkan mellan Dalarö folkhögskola och

Frösunda Center samt utveckling av ett barn- och ungdomscenter

vid Frösunda Center.

Stöd till kommuner och landsting

Stöd ur allmänna arvsfonden kan inte utgå till åtgärd som det

åligger stat och kommun att bekosta. Däremot kan stöd utgå till

t.ex. kommuner och landsting för att utveckla verksamhet som

inte åligger landsting eller kommun enligt lag. Vidare kan stöd

utgå när kommun och landsting tillsammans med berörd

organisation/förening vill förnya och utveckla verksamhet som

visserligen är lagstadgad men där man vill pröva en idé som kan

betyda mycket för berörd målgrupps levnadsförhållanden.

15 kommuner och landsting har erhållit sammanlagt 4 717 000 kr.

för att tillsammans med berörda organisationer utveckla olika

typer av verksamhet. Så har t.ex. Bibliotek Gävleborg och

länsbiblioteket i Västernorrland erhållit sammanlagt 134 000 kr.

som bidrag för att kunna anpassa biblioteken för synskadade och

rörelsehindrade barn och stöd har utgått med 900 000 kr. till

Fritid Stockholm för vissa kostnader för att anlägga en lekpark

som är anpassad för barn och ungdomar med olika typer av

handikapp. Vidare har Göteborgs sjukvårdsförvaltning erhållit 1

milj.kr. som stöd för försöksverksamhet med bl.a. familje-

verksamhet vid Ågrenska Hälsocentret för Barn, Göteborg.

Stöd till högskolor m.fl.

3 högskolor har erhållit stöd för 4 projekt med sammanlagt

1 850 000 kr. stöd har utgått till Göteborgs universitet för

viss projektverksamhet rörande autistiska barn vid

Barnneuropsykiatriskt Centrum, Pedagogiska institutionen vid

Stockholms universitet har beviljats stöd för det s.k. KRISTINA-

projektet, en försöksverksamhet för uppbyggnad av socialt

nätverk för döva och Stockholms universitet har beviljats medel

för ett projekt om gravt utvecklingsstörda flerhandikappade

barns lek och kommunikation. Vidare har Högskolan för

lärarutbildning, Stockholm, beviljats stöd för projektet

"Synskadades läsning - teknikgenombrottets generation" och

Ekeskolan i Örebro har erhållit stöd för projektet "Utveckling

av specialmetodik för flerhandikappade förskolebarn".

Stöd till myndigheter

Handikappinstitutet har under året erhållit stöd för 15 projekt

med ett sammanlagt belopp av 12 539 000 kr. Stödet har utgått

till projekt som ligger utanför institutets ordinarie uppgifter.

I enlighet med den i förra årets redovisning (skr. 1990/91:137)

angivna kommande inriktningen för stöd ur fonden har sammanlagt

9 milj.kr. ställts till institutets förfogande för att utveckla

bl.a. datateknik som kan öka handikappade personers

självständighet och oberoende. Medlen till institutet avsåg dels

ett belopp för fördelning till projektansökningar med syfte att

utveckla olika former av teknikstöd, dels ett belopp för att

utveckla kunskapscentra för ny teknik för handikappade. Social-

styrelsen har beviljats medel för ett bildspel om psykiskt

utvecklingsstördas historia.

Stöd till studieförbund

5 studieförbund har erhållit stöd för 9 projekt med sammanlagt

3 042 000 kr. Projekten har bedrivits tillsammans med berörda

handikappporganisationer och rört utveckling av verksamhet för

psykiskt sjuka personer och personer med utvecklingsstörning.

Vård av barn och ungdom

Medel har beviljats till 25 projekt med ett sammanlagt belopp av

nära

9 milj.kr. Projekten har främst varit av utvecklingskaraktär och

några projekt har fått stöd för att framställa

informationsfilmer, t.ex. Medborgarskolan för en film om

barnmisshandel och Rädda Barnen för en film om sexuella

övergrepp på barn. Som exempel på utvecklingsprojekt kan nämnas

Rädda barnen som har erhållit 1 milj.kr. för ett projekt om

föräldrautveckling "Anonyma föräldrar" och Riksförbundet BRIS

som har beviljats 1 630 000 kr. för projektet "Barns rätt till

hjälp". 30 milj.kr. har under en treårsperiod avsatts till stöd

till frivilligorganisationer som genom projektverksamhet sprider

information om FN:s barnkonvention. Under budgetåret har 14

milj.kr. kronor fördelats till 26 projekt. (Projekten redovisas

i bilaga 5.)

 Vidare har stöd utgått med 7 milj.kr. till den s.k. ATHENA-

gruppen vars uppgift är att förstärka de drogförebyggande

insatserna som riktas till ungdom.

 15 kommuner har fått stöd för att utifrån en brett sammansatt

grupp av ansvariga myndigheter och representanter från

organisationer förstärka det lokala drogförebyggande arbetet.

 Dessutom har alla kommuner uppmanats och genom en konferens

stimulerats till en närmare samverkan för att utveckla dessa

insatser.

 Inför en temavecka i skolan (v. 15 1991) utvecklades ett

idéhäfte för lärare och ett drogbibliotek skickades till alla

skolor som önskade. Genom en tävling i skolan uppmanades

eleverna att presentera höjdpunkter i livet utan droger.

 Under temaveckan genomfördes också en nationell mediainsats,

då ATHENA-gruppens budskap förmedlades på bussar över hela

landet och i TV:s alla kanaler.

 Tillsammans med föreningarna utarbetades ett metodmaterial för

föreningsledare - "Se möjligheterna". Föreningarna uppmanades

också att genomföra utåtriktade aktiviteter under temaveckan.

 Regeringen har beslutat avsätta 5 milj.kr. för det s.k. PLUS-

projektet som redovisas under avsnitt 3.2.

3.2 Barn- och ungdomsdelegationens fördelning av medel ur

 allmänna arvsfonden under budgetåret 1990/91

Fostran av ungdom

Barn- och ungdomsdelegationen har haft regeringens uppdrag att

fördela medel ur allmänna arvsfonden till "fostran av ungdom".

Med ungdom avses här åldrarna 7-25 år.

 Barn- och ungdomsdelegationen har under budgetåret fördelat

totalt

51 550 400 kr. Detaljerade redovisningar har fogats till

protokollet i ärendet som bilagorna 6-8.

 Stöd till ungdomsprojekt har beviljats främst till föreningar

för verksamhet som är nyskapande och utvecklande. Inriktningen

från barn- och ungdomsdelegationens sida har till stor del varit

att ge stöd till projekt där ungdomar blivit delaktiga genom att

själva utveckla verksamheter, ofta tillsammans med vuxna.

Ansökningar under budgetåret 1990/91

Totalt behandlades 1 000 ansökningar. Av dessa beviljades 204

stöd medan 600 ansökningar avslogs och 196 blev föremål för

annan åtgärd, t.ex. besvarades med brev eller överlämnades för

prövning hos annan myndighet.

 Av de ansökningar som avslagits var 138 inlämnade av enskilda

personer och avsåg främst studier eller utlandsresor. Övriga

ansökningar vilka fått avslag har huvudsakligen avsett reguljär

föreningsverksamhet, inköp av kapitalvaror eller ansökningar om

stöd till vad som ansetts åligga stat eller kommun att bekosta.

Fördelning efter organisation

Av 51 550 400 kr. som fördelats har 40 356 400 kr. gått direkt

till föreningar som sökt medel efter sedvanlig ansökan.

Därutöver har 5 794 000 kr. fördelats genom det s.k. PLUS-

projektet (Projektet för Lokal Utveckling genom Samverkan) samt

5 400 000 kr. fördelats av Statens ungdomsråd för

utvecklingsinsatser inom det lokala föreningslivet.

 Bland de organisationer som fått stöd direkt från barn- och

ungdomsdelegationen återfinns frikyrkliga

organisationer/trossamfund (5 084 000 kr.), kultur- och

folkbildningsorganisationer utom studieförbund, (9 427 400 kr.)

och idrottsorganisationer (5 507 000 kr.). Inom gruppen övriga

organisationer (8 954 000 kr.) ryms såväl sådana föreningar som

grundar sig på något specialintresse (t.ex. hobbyorganisationer)

som s.k. idéburna organisationer där samhällsfrågor i allmänhet

står i centrum (t.ex. Unga Örnar, Vi Unga, Aktiv Ungdom).

 Beviljade stöd har avsett föreningslivets utvecklande eller

nyskapande verksamhet samt i viss utsträckning lokaler för

ungdomsverksamhet. Projekt där ungdomar blivit delaktiga genom

att själva utveckla verksamheterna har i särskilt hög grad fått

stöd, liksom samverkansprojekt.

Fördelning utifrån ändamål

Stöd har beviljats till ungdomslokaler, specialsatsningar och

särskilt utvecklingsstöd enligt följande:

Lokaler för ungdomsverksamhet

Under budgetåret 1990/91 har 10 212 000 kr. beviljats i stöd

till lokaler för ungdomsverksamhet. Stödet har avsett t.ex. om-

, till- eller nybyggnad. Vissa liknande stöd till ungdomslokaler

har getts även inom ramen för Plus-projektet.

Kulturbudkavlen

Kulturbudkavlen har fått stöd till olika typer av kulturprojekt

där ungdomars egen skaparkraft satts i centrum. Satsningen

startade den 1 juli 1989 och pågår t.o.m. den 30 juni 1992.

Under budgetåret 1990/91 beviljades stöd med sammanlagt

9 114 400 kr.

 De flesta projekten har byggt på ett samarbete mellan pro-

fessionella kulturarbetare och ungdomar. Kulturbudkavlen har

arbetat för att stärka den sociala och kulturella identiteten

för dem som behöver detta. En dokumentation av 13 musik- och

teaterprojekt har gjorts. Av den framgår bl.a. att Kultur-

budkavlen har funnit en arbetsmetod som är användbar för att

främja ungdomars eget kulturskapande. En utvärdering av hela

Kulturbudkavlen kommer att göras.

Dansbudkavlen

Dansbudkavlen är en motsvarande satsning 1991 som syftat till

att i samarbete med professionella dansare och koreografer

stimulera ungdomars aktiva intresse för olika dansarter. Stöd

har under budgetåret 1990/91 beviljats med sammanlagt 1 437 000

kr.

Aktiviteter med ungdomar från öst- och centraleuropa

En satsning på stöd till aktiviteter med ungdomar från öst- och

centraleuropa gjordes våren och sommaren 1991. Stöd har

beviljats till ett femtiotal svenska organisationer vilka bjudit

in ungdomar från Polen, Ungern, Tjeckoslovakien och

Sovjetunionen till olika aktiviteter för att gemensamt lära sig

hur man kan arbeta med demokratiskt föreningsliv och

miljöfrågor.

 Genom satsningen har svenska ungdomar kunnat träffa mer än 2

000 ungdomar från öst- och centraleuropa, varav åtskilliga från

de baltiska staterna. Stödet uppgick under budgetåret 1990/91

till sammanlagt 5 193 000 kr. Projektet har dokumenterats av

stiftelsen för internationellt ungdomsutbyte.

Insatser mot våldsskildringar

I samarbete med rådet mot skadliga våldsskildringar genomförs

under två budgetår en särskild satsning på insatser mot skadliga

effekter av våldsskildringar. Syftet är att stimulera till

projektverksamhet som bidrar till att utbudet av skadliga

våldsskildringar i rörliga bilder följs, beskrivs och

diskuteras. Stöd har under budgetåret 1990/91 beviljats med sam-

manlagt 1 104 000 kr.

Utvecklingsarbete inom föreningslivet

Genom en satsning på utvecklingsarbete inom föreningslivet har

lokala och regionala föreningar stimulerats att utveckla nya

verksamheter. Stöd har beviljats till utvecklingsarbete som

syftar till att nå ungdomar som tidigare stått utanför

föreningslivet. Detta kan exempelvis ske genom att föreningarna

breddar sin verksamhet. Stöd beviljades av barn- och ung-

domsdelegationen under budgetåret 1990/91 med sammanlagt

4 225 000 kr.

 Härutöver har 5 400 000 kr. ställts till statens ungdomsråds

förfogande för utvecklingsstöd.

Plus-projektet

Stöd har i särskild ordning gått till samverkansprojekt mellan

kommuner och föreningsliv i satsningen Projektet för Lokal

Utveckling genom Samverkan, det s.k. Plus-projektet.

 Syftet har varit att stimulera en utveckling av nya metoder

när det gäller såväl individuella som allmänt förebyggande

insatser för utsatta ungdomar i eftersatta bostadsområden. De

lokala projekten bygger på en ökad samverkan mellan skola,

socialtjänst, polis, kommunal fritidsverksamhet och

föreningsliv.

 Insatserna sker i tolv bostadsområden. Dessa är Tensta,

Rinkeby, Upplands Bro, Orminge, Grantorp och Östberga i

Stockholms-regionen, Kortedala och Biskopsgården i Göteborg,

Gullviksborg och Rosengård i Malmö, Navestad i Norrköping samt

Nacksta i Sundsvall.

 Under budgetåret 1990/91 beviljades stöd med sammanlagt

5 794 000 kr. Samtliga medel har riktats direkt till de

deltagande föreningarna på resp. ort. Ett krav har varit att det

skall upprättas en gemensam lokal handlingsplan och att ansökan

från föreningarna skall ha gjorts tillsammans med kommunerna.

Statens ungdomsråds utvecklingsstöd

Utvecklingsbidraget fyller en viktig funktion som stödform för

goda idéer och projekt som faller vid sidan om det traditionella

föreningsarbetet.

 Totalt beviljades 131 projekt utvecklingsstöd via Statens

ungdomsråd under budgetåret med sammanlagt 5 127 800 kr. av de 5

400 000 kr. som ställdes till förfogande.

 Statens ungdomsråd hade budgetåren 1987/88-1989/90 ansvaret

för att handlägga ansökningarna om utvecklingsbidrag, medan

barn- och ungdomsdelegationen fattade besluten om bidrag. Från

den 15 september 1990 fattar Statens ungdomsråd beslut om

bidragen. Handläggningstiderna har därigenom avsevärt

förkortats.

 Statens ungdomsråd har målsättningen att i ökad utsträckning

inrikta stödet till projekt som skapar aktivitet och verksamhet

i åldersgruppen 12-25 år. Enligt rådet är det framförallt i den

åldern som man har begränsade fritidsmöjligheter.

4 Kommande inriktning för stöd ur allmänna

 arvsfonden

Allmänna arvsfonden har under årens lopp medverkat till ett

nyskapande av olika verksamhetsformer i avsikt att förbättra

situationen för barn, ungdomar och handikappade. Genom fonden

har nya idéer och visioner snabbt kunnat prövas och berörda

organisationer och föreningar har därigenom kunnat skapa

verksamhetsformer som dels kompletterar samhällets insatser dels

förbättrar de samhälleliga verksamhetsformerna. Utöver nedan

angivna områden bör enligt regeringens bedömning medlen vara

fria för att kunna stödja projekt och utvecklingsområden som

idag inte kan förutses.

Omsorg om handikappade

Handikappolitiken har som syfte att utforma samhället så att det

blir tillgängligt för alla medborgare. Innebörden av detta är

att handikappade, som andra, skall beredas möjligheter att vara

med i samhällslivet och delta i olika aktiviteter.

Handikappolitikens mål är att uppnå full delaktighet och

jämlikhet.

 Även om insatserna för handikappade successivt har utvecklats

och förbättrats finns det alltjämt brister inom området, som

utgör hinder för handikappades fulla delaktighet och jämlikhet.

Det är därför angeläget att arbetet med att utveckla

stödinsatserna och förbättra tillgängligheten kan fortsätta. I

det sammanhanget har allmänna arvsfonden en viktig funktion att

fylla. Genom stöd ur fonden kan framför allt handikappor-

ganisationer och andra ideella organisationer ges möjlighet att

påbörja och bedriva utvecklingsverksamhet av olika slag, som

utgör viktiga komplement till samhällets åtgärder.

 Många av de projekt som beviljats stöd ur allmänna arvsfonden

har som inriktning att informera om och öka medvetenheten kring

handikapp. Ökade kunskaper inom detta område är enligt min

mening en viktig förutsättning för att villkoren för

handikappade skall kunna förbättras. Även under nästa budgetår

räknar jag med att arvsfondsmedel kommer att utges till projekt

med sådan inriktning.

 1989 års handikapputredning (S 1988:03) har i det

kartläggningsarbete som man genomfört påvisat att många

människor med funktionshinder lever i stark beroendeställning

till sin omgivning och att det brister i deras möjligheter att

själva besluta i viktiga frågor (SOU 1990:19). Med stöd ur arvs-

fonden har flera viktiga projekt med inriktning på att uppnå

ökat självbestämmande och oberoende för handikappade startats.

Även under budgetåren 1991/92 och 1992/93 bör projekt som har

denna inriktning ges prioritet.

 Handikapputredningen har också uppmärksammat uppenbara brister

när det gäller handikappades möjligheter att delta i fritids-

och rekreationsaktiviteter av olika slag. Enligt min bedömning

är det angeläget att utvecklingsarbete inom området

fritid/kultur och handikapp möjliggörs i ökad utsträckning. Även

detta område bör således prioriteras.

 Som framgått av vad jag tidigare sagt, har under tidigare

budgetår omfattande satsningar gjorts på projekt inom området

datateknik och handikapp. Genom projekten har konkret

verksamhet, som syftar till att öka handikappades delaktighet

genom tillämpning av datateknik, initerats och utvecklats.

Projekt om datateknik och handikapp bör även under budgetåren

1991/92 och 1992/93 utgöra ett prioriterat område.

 Ett område som hittills uppmärksammats i relativt liten

utsträckning - och där det enligt min bedömning kan vara

väsentligt att initiera och starta projekt - gäller kvinnor med

handikapp. Även projekt med denna inriktning bör ges prioritet

under budgetåren 1991/92 och 1992/93.

Vård av barn och ungdomar

Samhället har ett särskilt ansvar för att barn och ungdomar

växer upp under trygga och goda förhållanden. Detta ansvar

kommer till uttryck i bl.a. socialtjänstlagen, som ålägger

socialnämnden att i nära samarbete med hemmen främja en allsidig

personlighetsutveckling och en gynnsam fysisk och social

utveckling hos barn och ungdom. Socialnämnden skall också sörja

för att barn och ungdomar som utvecklas ogynnsamt får det skydd

och stöd som de behöver. I dessa sammanhang kan de insatser som

görs av olika frivilliga krafter vara av stor betydelse.

 Genom FN:s barnkonvention har inte bara barnets behov, utan

också frågan om barnets rättigheter fått hög aktualitet. En

bevakning av samhällsfrågorna ur ett barnperspektiv behöver

vidareutvecklas liksom bevakningen av barns krav i fysisk och

social planering och av barns och ungdomars delaktighet i

kultur- och samhällsliv.

 Förutom den tidigare satsningen på information om FN:s

barnkonvention genom frivilligorganisationerna, kommer

kulturinsatser, inte minst sedda i ett mångkulturellt

perspektiv, att ges ett fortsatt brett stöd.

 Vidare kommer projekt som syfter till att stödja

barnomsorgspersonal i deras arbete med invandrar- och

flyktingbarn att prioriteras, t.ex genom att

frivilligorganisationernas erfarenheter och kompetens

tillvaratas.

 En särskild satsning kommer att göras för att med hjälp av

olika organisationer/föreningar utveckla program för barns

utomhusaktiviteter. Programmen skall vara till hjälp för bl.a.

barnomsorgspersonalens uppläggning av allsidiga aktiviteter för

de yngsta barnen under de olika årstiderna.

 Under senare år har förändringar av familjebilden skett. Många

barn bor helt eller delvis tillsammans med enbart en förälder.

Undersökningar har visat att dessa barns uppväxtvillkor i flera

avseenden är annorlunda än för de barn som bor tillsammans med

två föräldrar. Det är därför angeläget att uppmärksamma dessa

barn genom olika typer av insatser. Tillsammans med eller som

komplement till kommunernas socialtjänst kan redan etablerade

organisationer/föreningar men även nya typer av sam-

manslutningar som bildas av berörda föräldrar och andra,

aktiveras i arbetet med att bygga upp sociala

nätverk/stödgrupper kring ensamförälderhushållen.

 En mängd olika insatser krävs för att förhindra att barn och

ungdomar far illa. Inte minst viktigt är det att utveckla ett

varierat utbud av stödinsatser. Olika ideella organisationer och

andra frivilliga sammanslutningar behövs som komplement till de

insatser samhället kan erbjuda, inte minst för de människor som

av olika skäl inte vill vända sig till myndigheter. Det är

därför angeläget att prioritera utvecklingsverksamhet där

frivilligorganisationer prövar verksamhet som syftar till att

stödja barn och föräldrar.

Fostran av ungdom

Ungdomspolitiken syftar bl.a. till att uppmuntra ungdomar till

eget engagemang och skapande samt till att underlätta för unga

människor att aktivt delta i och påverka samhällsutvecklingen.

Ungdomars möjligheter att engagera sig i olika typer av

föreningar, såväl i etablerade organisationer som i nya former,

har därmed särskilt stor betydelse. Stöd ur allmänna arvsfonden

bör fortsättningsvis i första hand ges till nyskapande och

utvecklande verksamheter vars resultat och erfarenheter är av

intresse att sprida till hela landet.

 De flesta ungdomar i Sverige växer upp under trygga

förhållanden, och enligt ny forskning är det också de som oftast

är föreningsaktiva. Det är angeläget att även ungdomar som

hamnat vid sidan av samhällsgemenskapen engageras i

föreningsaktiviteter. Många av de projekt som beviljats bidrag

har nått ungdomar som vanligtvis inte återfinns i organiserade

ungdomsaktiviteter.

 En aktiv ungdomspolitik utgörs bl.a. av åtgärder som vill

stärka familjerna och stödja framväxandet av ett tryggt socialt

skyddsnät i närmiljön. En stor andel av stödet ur allmänna

arvsfonden till ungdomsinsatser kommer även i fortsättningen att

ha en sådan inriktning.

 Ungdomar behöver vuxna att tala med, som också är positiva

förebilder som de kan identifiera sig med. Föräldrarna - och

andra vuxna - har här en betydelsefull roll, som måste lyftas

fram och ges stöd. Indirekt får föräldrarna ett stöd när

föreningslivet kompletterar deras fostran med möjligheter till

bra ungdomsverksamheter.

 Regeringen ser med stor oro på förändrade attityder som riktar

sig mot ungdomar med olika kulturell bakgrund. Att genom olika

insatser motverka främlingsfientlighet är därför en av de mest

angelägna insatserna framöver.

 Regeringen har beslutat att för innevarande och nästa budgetår

avsätta medel för särskilt riktade insatser inom olika områden.

 Insatser kommer att göras för att stärka ungdomar i rollen som

konsumenter. En bredare EG-debatt bland ungdomar kommer att

stimuleras. Insatser mot främlingsfientlighet och läktarvåld

kommer vidare att ske. Insatser för ungdomar i glesbygd, främst

flickor, görs i samarbete med glesbygdsmyndigheten.

 Härutöver stöds utvecklingen av databaserad information för

ungdomar med uppgifter bl.a. om internationellt ungdomsutbyte.

 Regeringen har därutöver beslutat om en särskild satsning på

träffpunkter för ungdomar (10 milj.kr.). Medel har också avsatts

för försöksverksamhet kring delaktighet och medinflytande (5

milj.kr. per år under två år). Statens ungdomsråd ansvarar för

båda satsningarna.

 Särskilda insatser kommer att göras även i fortsättningen för

att förbättra redovisningskontrollen, utveckla dokumentationen

av verksamheter som fått stöd samt att göra utvärderingar av

projekten.

5 Hemställan

Jag hemställer att regeringen till riksdagen överlämnar bokslut

avseende budgetåret 1990/91 för allmänna arvsfonden samt

redovisning för fördelningen av medel från allmänna arvsfonden

under budgetåret 1990/91, upprättad inom socialdepartementet och

civildepartementet (barn- och ungdomsdelegationen).

6 Beslut

Regeringen beslutar i enlighet med föredragandens hemställan.

Kammarkollegiet

Fondbyrån

Bokslut för allmänna arvsfonden

Resultaträkning

INTÄKTER 1990/91 1989/90

 (Tkr) (Tkr)

Räntor och utdelning 5 687,4 8 220,3

Utdelning Kk:s räntekonsortium 10 942,1

Utdelning Kk:s aktiekonsortium 13 829,1 30 415,1

Influtna arvsmedel 147 254,0 107 012,0

Återlevererade bidrag m.m. 1 434,2 1 425,6

Summa intäkter179 146,8 147 073,0

KOSTNADER

Restituerade arvsmedel 13 163,5 8 790,9

Avveckling av dödsbo 3 565,0 3 044,0

Särskilda förvaltningskostnader - -

Summa kostnader16 728,5 11 834,9

Resultat före extraord I/K 162 418,3 135 238,1

Extraordinära I/K

+/- Realisationsv/- förluster 12 160,4 68 894,8

Resultat före bokslutsdispositioner 174 578,7 204 132,9

Bokslutsdispositioner

- Nedskrivningar/+ uppskrivningar 0,0 - 2,1

ÅRETS RESULTAT174 578,7 204 130,8

Härav till fondk. 10 % av influtna

arvsmedel enligt arvsfondslagen 13 409,0 9 822,1

 18

BALANSRÄKNING

TILLGÅNGAR Bokfört värde Bokfört värde

 1991-06-30 1990-06-30

 (Tkr)(Tkr)

OMSÄTTNINGSTILLGÅNGAR

Bank, specialinlåning 98 403,2 78 689,9

Kortfristig fordran 1 949,2 34 980,5

Summa omsättningstillgångar 100 352,4 113 670,4

ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR

Aktier 0,20,2

Andel i Kollegiets ränte-

konsortium (135 535,9) 154 070,7

Andel i Kollegiets aktie-

konsortium (662 926,7) 381 849,6 503 333,2

Summa anläggningstillgångar 535 920,5 503 333,4

SUMMA TILLGÅNGAR636 272,9 617 003,8

SUMMA TILLGÅNGAR

MARKNADSVÄRDE898 815,2 979 768,0

BALANSRÄKNING

EGET KAPITALBokfört värde Bokfört värde

 1991-06-30 1990-06-30

Eget kapital(Tkr)(Tkr)

+ Från föregående år 309 988,6 300 166,5

+ Överlämnat

+ Reavinst12 160,4

+ Årets ökning13 409,0 9 822,1

Summa eget kapital 335 558,0 309 988,6

Utdelningsbara medel

+ Balanserade medel 307 015,2 257 778,2

- Under året utbetalade -155 309,5 -145 071,6

+ Årets ökning149 009,2 194 308,6

Summa utdelningsbara medel 300 714,9* 307 015,2

SUMMA SKULDER OCH

EGET KAPITAL636 272,9617 003,8

SUMMA SKULDER OCH EGET

KAPITAL INKLUSIVE DOLD

RESERV898 815,2979 768,0

* Ca 106,1 milj.kr. av denna summa motsvaras av redan

 beslutade men ännu ej rekvirerade bidrag. Under

 budgetåret 1991/92 finns därför utrymme för beslut om

 ytterligare bidrag med ca 194,6 milj.kr. (300,7 -

 106,1).

 19

Fördelning av ur allmänna arvsfonden utdelade stöd under

budgetåret 1990/91

Fördelat på organisationer, föreningar, stiftelser

Antal Beslut/

 Projekt Summa

Handikapporganisationer

Handikappförbundens Centralkommitté, 6 4 125 000

centalt och lokalt (HCK)

Afasiförbundet i Sverige (Afasi) 2 435 000

Bröstcancerföreningarnas riksorganisa- 1 350 000

tion (BRO)

Riksförbundet för döva, hörselskadade 4 1 085 000

och språkstörda barn (DHB)

De Handikappades Riksförbund (DHR) 6 1 590 000

Riksföreningen Autism (FA) 1 1 100 000

Intresseföreningen för schizofreni (IFS) 1 735 000

Föreningen Sveriges Dövblinda (FSDB) 7 2 514 000

Riksförbundet för Utvecklingsstörda 7 3 369 000

Barn, Ungdomar och Vuxna (FUB)

Förbundet Blödarsjuka i Sverige (FBIS) 1 875 000

Hörselskadades Riksförbund (HRF) 2 1 250 000

Hjärnkraft - Riksföreningen för 2 1 385 000

rehabilitering av skallskadade

Svenskt förbund för stomiopererade 3 710 000

(ILCO)

Föreningen Anorexia och Bulimia 2 800 000

Nervosa

Föreningen för de Neurosedynskadade 2 725 000

(FfdN)

Neurologiskt Handikappades Riks- 6 2 171 000

förbund (NHR)

Svenska Psoriasisförbundet (PSO) 3 1 205 000

Riksförbundet för Rörelsehindrade 3 1 135 000

Barn och Ungdomar (RBU)

Riksförbundet Cystisk Fibros (RfCF) 1 260 000

Riksförbundet för hjärt- och 4 1 000 000

lungsjuka (RHL)

Riksförbundet mot Astma-Allergi (RmA) 1 1 300 000

Riksförbundet mot Reumatism (RMR) 1 985 000

Karlstads Reumatikerförening 1 4 000

Riksförbundet för Mag- och Tarmsjuka 4 832 000

(RMT)

Riksförbundet för Njursjuka (RNj) 2 685 000

Riksförbundet för Social och Mental 6 3 795 000

Hälsa (RSMH)

Riksförbundet för Trafik- och 1 835 000

Polioskadade (RTP)

Svenska Diabetesförbundet (SD) 3 1 683 000

Diabetesföreningen i Helsingborg 1 12 000

Sveriges Dövas Riksförbund (SDR) 3 2 350 000

Sveriges Dövas Ungdomsråd 1 320 000

Stockholms Dövas Ungdomsklubb 1 245 000

Unga Hörselskadade 1 460 000

Västanviks folkhögskola (SDR) 1 400 000

Svenska Epilepsiförbundet (SEF) 2 650 000

STROKE - Riksförbundet mot 3 1 500 000

hjärnans kärlsjukdomar

 20

Synskadades Riksförbund (SRF) 4 1 155 000

Unga Synskadade 2 870 000

Bechterewreumatikernas Intresse- 1 120 000

organisation (BERI)

Immunbristföreningen 1 100 000

 10445 120 000

Föreningar, stiftelser

Arbetskooperativet Samverkarna 1 220 000

Dalarnas Orienteringsförbund 1 40 000

Dalheimers Hus, Stadsdelsnämnd 1 500 000

Majorna, Göteborg

DHB Hällsboskolan1 175 000

Dövblind- och vuxendövtolkföreningen 1 90 000

Föreningen Centrum för Handikapp- 1 425 000

forskning

Föreningen Rädda Individen (FRI) 1 150 000

Fritidsföreningen Nobba Brass & Nubbe 1 260 000

(NBN)

Föreningen Söndagsförälder 1 130 000

Furuboda Kursgård och Rehabiliterings- 2 1 725 000

centrum, Åhus

Förlossningspedagogernas Riksförening 1 700 000

Göteborgskooperativet för Independent

Living (GIL)1200 000

Hörselpedagogiska föreningen 1 20 000

Riksföreningen för Barnsjuksköterskor 1 173 000

Riksförbundet Finska Föreningar 1 500 000

Riksförbundet BRIS - Barnens Rätt i 1 1 630 000

Samhället

Riksförbundet för familjers rättigheter 1 95 000

(RFFR)

 21

INSIES - Intresseföreningen för stöd åt 1 475 000

patienter inom Enskede-Skarpnäcks

psykiatriska sektor

Kooperativt Utvecklingscentrum 1 275 000

Liv i Sverige 1 295 000

Kooperativet Brillianten 1 250 000

Långbro Veteranförening 1 100 000

Månteatern1440 000

Nordiska Rehabiliteringsfonden 2 1 960 000

Rädda barnen21 200 000

Ridfrämjandet 1 230 000

Stiftelsen för föräldrasamverkan 1 400 000

DHB-HfR-SDR

Teaterföreningen Skarpa Figurer 1 40 000

Sitskigruppen för rörelsehindrade 1 550 000

utförsåkare

Sportfiskeklubben Uttern 1 65 000

Stadsmissionen i Linköping 1 150 000

Stiftelsen Aktivitetscentret Valjeviken 1 900 000

Stiftelsen Birkagården 1 315 000

Stiftelsen Bräcke Diakonigård 1 700 000

Stiftelsen för långvarigt sjuka i södra

Kalmar län1700 000

Stiftelsen Handikappade i Kristianstad

Sommarhem 1175 000

Stiftelsen Håll Sverige Rent 1 800 000

Stiftelsen Ruskselehus 1 185 000

Stiftelsen SÄRBO1 340 000

Stiftelsen Utvecklingsstörda i Fokus 1 330 000

Svenska Handikappidrottsförbundet 1 780 000

Sveriges teckenspråktolkars förening 1 170 000

Svenska Orienteringsförbundet 1 650 000

Women Researchers in Play and 2 238 000

Disability (WRP)

Unga Örnars Stockholmsdistrikt 1 240 000

Ågrenska Hälsocentret för Barn 1 350 000

Svenska kyrkans församlingsnämnd,

Stockholm 1175 000

Handikapphistoriska föreningen 1 179 000

 5220 690 000

Studieförbund

ABF Boden 1300 000

Folkuniversitetet, Kursverksamheten 2 332 000

vid Göteborgs universitet

Medborgarskolan i Stockholm 2 500 000

Nykterhetsrörelsens Bildnings- 3 1 150 000

verksamhet (NBV)

Studieförbundet Vuxenskolan 1 760 000

 93 042 000

Högskolor m.fl.

Ekeskolan 1450 000

Göteborgs universitet 1 520 000

Stockholms universitet 2 900 000

Högskolan för lärarutbildning 3 730 000

 72 600 000

Kommuner och landsting

Barnavårdscentralen 61, 1 15 000

Angered

 22

Bibliotek Gävleborg 1 74 000

Arvidsjaur kommun1 120 000

Fritid Stockholm1 950 000

Göteborgs sjukvårdsstyrelse 1 1 000 000

Huddinge kommun 1 350 000

Lycksele kommun 1 250 000

Länsbiblioteket i Västernorrland 1 60 000

Norrköpings kommun 1 250 000

Vivalla Lundby kommundelsnämnd 1 75 000

Socialtjänsten i Stockholm 1 200 000

Stadsdelsnämnden Bergsjön 1 395 000

Stadsdelsnämnden Gunnared 1 140 000

Sveriges Invandrarinstitut 1 328 000

Trelleborgs museum 1 50 000

Västerbottens läns landsting 1 140 000

Landstinget i Uppsala län 1 425 000

Lillhagens sjukhus 2 460 000

Omsorgsnämnden, Södertälje 1 200 000

Primärvårdens utvecklingsenhet, 1 170 000

Huddinge

Psykiatri Västerås Öster 1 250 000

Familjerådgivningsbyrån, Solna 1 160 000

 236 062 000

Myndigheter m. m.

Barn- och ungdomsdelegationen 2 32 500 000

Handikappinstitutet 15 12 539 000

NIA 117 500

Socialdepartementet 2 17 000 000

Socialstyrelsen 1 280 000

Statens Ungdomsråd 1 10 000 000

Svenska kommunförbundet 1 150 000

 2372 486 500

 Totalt218 150 000 500

 23

Fördelning av ur allmänna arvsfonden utdelade

stöd under budgetåret 1990/91

Fördelning enligt ändamål

Barn och ungdom

Försöks- och utvecklingsarbete

Alkohol och narkotika

Mottagare Ändamål

Nobba Brass och Nubbe Utveckling av aktiviteter 260 000

 som överbrygger genera-

 tionsklyftorna och främjar

 hänsyn, förståelse och

 kunskaper

Athena-gruppen Aktion mot droger 7 000 000

 7 260 000

Övrigt

Studieförbundet Vuxen- Projekt "Barn och ungdoms- 760 000

skolan kultur i socialt förändrings-

 arbete"

Föreningen Söndagsförälder Öppen förskola 130 000

Primärvårdens utvecklings- Dokumentation av utveck- 170 000

enhet, Huddinge lingsarbete vid barnavårds-

 central

Stadsdelsnämnden Gunnared Projekt "Områdesarbete för 140 000

 barn och ungdomars del-

 aktighet"

Barn- och ungdomsdelega- Projekt för samordning av 5 000 000

tionen insatser för utsatta ung-

 domar

Stiftelsen Håll Sverige Rent

Projektet Ge Miljövården 800 000

 Förtur!

Föreningen Rädda Individen Viss jourverksamhet 150 000

Rädda Barnen Projekt om föräldrautveck- 1 000 000

 ling

 24

Högskolan för lärarutbild- Projektet "Ansvarsfördel- 120 000

ning ning, kommunikation och

 kunskapsutveckling inom

 barnomsorgen"

Högskolan för lärarutbild- Projektet Lek och skapande 310 000

ning verksamhet i förskolan -

 förutsättningar och hinder

Riksförbundet Finska Projektet "Trygg identitet" 500 000

Föreningar i Sverige - medel mot ungdomsproblem

Riksförbundet BRIS Projeketet "Barns rätt till 1 630 000

 hjälp"

Huddinge kommun Barnkulturcentrum i 350 000

 Flemingsberg

Familjerådgivningsbyrån Projektet "Psykosocialt 160 000

ONV, Stockholms läns stöd till nyblivna föräldrar

landsting - ett förebyggande arbete"

Lycksele kommun, Projektet "Att möta och 250 000

Socialnämden att mötas" - flyktingbarn

 i Lycksele

NIA Projekt om rådgivning till 17 500

 utländska adoptivbarn och

 deras familjer under

 barnens uppväxttid

Stadsmissionen i Linköping Projektet Föräldrastöd 150 000

Statens Ungdomsråd Träffpunkter för ungdom 10 000 000

 21 637 500

Diverse

Medborgarskolan i Film om barnmisshandel 300 000

Stockholm

Medborgarskolan i Film om barnmisshandel 200 000

Stockholm

Riksföreningen för Projektet Vet vi på BVC 173 000

Barnsjuksköterskor vad vi gör och varför?

Förlossningspedagogernas Filmprojekt om förlossning 700 000

Riksförening och föräldraskap

Socialdepartementet Vissa insatser på barnom- 10 000 000

 rådet m.m. FN:s konvention

 om barnens rättigheter

 25

Rädda Barnen "Den svarta hemligheten" 200 000

 - en film om sexuella över-

 grepp på barn

Riksförbundet för Genomförande av semina- 95 000

Familjers Rättigheter rium

(RFFR)

Socialtjänsten i Stockholm Dokumentation av projektet 200 000

 Barnens Målarskola

Svenska Kyrkans försam- Handledning om existen- 175 000

lingsnämnd tiella frågor i den psyko-

 sociala omvårdnaden av barn

 på sjukhus

Barn- och ungdomsdelega- Fostran av ungdom 27 500 000

tionen

Vivalla Lundby kommun- Projektet Hur har våra 75 000

delsnämnd, Örebro barn haft det i sina

 familjehem?

 39 618 000

Omsorg om handikappade

Försöks- och utvecklingsarbete

Stiftelsen för föräldra- Projektet "Separation barn- 400 000

samverkan DHB-HfR-SDR föräldrar"

Handikappinstitutet Utveckling av datorhjälp- 3 000 000

 medel för handikappade

Riksförbundet för Rörelse- Utveckla stöd till nyblivna 585 000

hindrade Barn och Ung- föräldrar till barn med

domar (RBU) rörelsehinder

Sveriges Dövas Riksförbund Projektet "Kommunernas 725 000

 äldreomsorg för döva och

 gravt hörselskadade tecken-

 språkiga äldre och förtids-

 pensionärer"

Stockholms Universitet "KRISTINA"-projektet - 820 000

Psykologiska institutionen socialt nätverk bland döva

Föreningen Sveriges Utbildning av vårdbiträden 395 000

Dövblinda inom öppenvård för dövblinda

Folkuniversitetet, kursverk-

Försöksverksamhet med ut-272 000

samheten vid Göteborgs veckling av arbetskooperativ

universitet för psykiskt långtidssjuka

 26

Landstinget i Uppsala län Försöksverksamhet med 425 000

 kabel-TV-sända lokalnyheter

 på teckenspråk

Sveriges Invandrarinstitut Projektet "Att vara invand- 328 000

 rare och döv - en dubbel

 utmaning"

Handikappinstitutet Projektet "Försöksverksam- 6 200 000

 het med center för dator-

 baserade hjälpmedel"

Hörselskadades Riksförbund Projektet "Tecken som stöd 300 000

 för tal"

Lillhagens sjukhus "Projekt Växthuset - ett 300 000

 kooperativ"

De Handikappades Riksför- Projekt Samverkan 800 000

bund Stockholm

Handikappföreningarnas "Handikappfrågorna i en 800 000

Centralkommitté, Göteborg decentraliserad kommun"

 - ett projekt för ökade

 kunskaper och förståelse

 om handikappades livsvillkor

Riksförbundet för Social Rehabiliteringsprojekt i 365 000

och Mental Hälsa RSMH samverkan

Stiftelsen Bräcke Diakoni- Försöksverksamhet med 700 000

gård kunskapscentrum för rörelse-

 hindrade och med nationella

 uppgifter vid Bräcke Östergård

Föreningen för Döva, VI-pedagogisk träning av 175 000

Hörselskadade och Språk- f.d. elever vid Hällsbo-

störda Barn på Hällsbo- skolan samt i avgångsklass

skolan jämte uppbyggnad av kontakt-

 och klubbverksamhet för

 desamma

Kooperativt Utvecklings- Projektledare till det 275 000

centrum i Skåne planerade kooperativet Trä-

 gruppen

Arvidsjaur kommun Idé-projektet - en dag- 120 000

 verksamhet för psykiskt

 långtidssjuka och flerhandi-

 kappade

Sitskigruppen för rörelse- Utveckling av verksam- 550 000

hindrade utförsåkare heten

Lillhagens sjukhus Studiecirkelverksamhet 160 000

 med "Grupp 20"

Kooperativet Brillianten Utveckling av arbets- 250 000

 kooperativet Brillianten

Synskadades Riksförbund Barn/föräldraverksamhet 400 000

Ekeskolan Projektet "Utveckling av 450 000

 specialmetodik för fler-

 handikappade förskolebarn"

Svenskt förbund för stomi- Projektet "ILCO-UNG" 175 000

opererade (ILCO)

Riksföreningen AUTISM Försöksverksamhet med 1 100 000

 27

 stödteam för personer med

 autism

Riksförbundet mot Astma- Projektet "Allergikern i 1 300 000

Allergi morgondagens samhälle"

Ågrenska Hälsocentret för Utvärdering av verksam- 350 000

Barn heten

Hörselskadades Riksförbund Öka hörselskadades 950 000

(HRF) delaktighet

Riksförbundet för Utveck- Projektet Förtroendevalda i 610 000

lingsstörda Barn, Ungdomar i samverkan

och Vuxna

Intresseföreningen för Försöksverksamhet med all- 735 000

schizofreni (IFS) aktivitetshus för personer

 som drabbats av sjukdomen

 schizofreni

Riksförbundet för Social Kartläggning av psykiskt 460 000

och Mental Hälsa (RSMH) handikappade ungdomars

 situation

Föreningen Anorexia/ Utvecklingsverksamhet 400 000

Bulimia Kontakt Öst

Stiftelsen Aktivitets- Utvecklingsverksamhet 900 000

centret Valjeviken,

Sölvesborg

Riksförbundet för Social Utveckling av arbets- 270 000

och Mental Hälsa (RSMH) kooperativ

Afasiförbundet i Sverige Datorstöd för Afatiker 300 000

 28

Handikappinstitutet Försöksverksamhet med 350 000

 kompetensuppbyggnad för

 hjälpmedelsförsörjning

 för förståndshandi-

 kappade

Handikappinstitutet Utveckling av hjälpmedel 260 000

 och metoder för personer

 med förståndshandikapp

Unga Synskadade Habiliteringskampanj 300 000

Bibliotek Gävleborg Utvecklingsarbete av biblio- 74 000

 teksservice till talboks-

 berättigade

Handikappinstitutet Delprojekt inom projektet 180 000

 "Äldre hörselskadade

Handikappinstitutet Projekt om relationer, 570 000

 attityder och etik i frågor

 rörande handikapp/handi-

 kappade

Svenska Handikappidrotts- Projektet "Handikapp- 780 000

förbundet idrottens samverkan/integ-

 rering inför 1990-talet"

Handikappinstitutet Framtagning av en rapport 130 000

 om kunskap och erfarenheter

 från projektet "Central

 utskrivningstjänst med

 punktskrift för dövblinda"

Riksförbundet för Utveck- Projekt om personlig 264 000

lingsstörda Barn, Ungdomar assistens/vårdare

och Vuxna (FUB)

Norrköpings kommuns Projektet "Fritid för alla - 250 000

fritidsnämnd även för barn och ungdomar

 med handikapp"

Unga Örnars Stockholms- Projektet "Utan gränser 240 000

distrikt inga hinder"

Svenska Diabetesförbundet Undersökning av vissa 1 000 000

 handikappgruppers levnads-

 förhållanden

Fritid Stockholm, Fritids- Utveckla en totalt 950 000

distrikt Södermalm handikappanpassad parklek

 29

Psykiatri Västerås Öster 4V-projektet, samverkan 250 000

 kring psykiskt långtidssjuka

 i Västerås

Furuboda Kursgård Utveckla viss datateknik 350 000

och Rehabiliterings- som kan ge arbete/syssel-

centrum sättning för personer med

 handikapp

Riksförbundet för Projektet "Handikapprörel- 115 000

Utvecklingsstörda Barn, sen - EG och FN"

Ungdomar och Vuxna

(FUB)

WRP International Projektet "Livsvillkoren 73 000

 för vuxna med benskörhet"

Handikappinstitutet Projektet "Äldre hörsel- 49 000

 skadade"

Handikappinstitutet Projektet "Utveckling av 500 000

 informationsmetoder som

 skall förbättra brukarens

 inflytande vid beslut om

 hjälpmedel"

Stiftelsen SÄRBO Bedriva och utveckla en bra 340 000

 verksamhet och bättre livs-

 villkor för handikappade

Svenska Diabetesförbundet Projektet "Ungdomsråd" 200 000

Dalarnas Orienterings- Orienteringsprojekt med 40 000

förbund förståndshandikappade

 ungdomar

Förbundet Blödarsjuka i Projektet "FBIS - inför 875 000

Sverige år 2000"

Hjärnkraft - Riksföreningen Uppsökande verksamhet 1 100 000

för rehabilitering av m.m.

skallskadade

Stiftelsen Birkagården Försök med Öppen Verk- 315 000

 samhet för döva föräldrar

 med hörande barn och för

 hörande föräldrar med

 döva barn

Föreningen Sveriges Döv- Verksamhet för barn och 525 000

blinda ungdomar med syn- och

 hörselskador och deras

 familjer m.m.

Månteatern Musikprojekt för förstånds- 440 000

 handikappade vuxna

Riksförbundet för Njursjuka Projektet "Kvinnor och 335 000

 handikapp"

Handikappinstitutet Projektet Individanpassad 235 000

 konfektion för personer med

 fysiska handikapp och av-

 vikande kroppsproportioner"

Handikappinstitutet Projektet Formgivning av 390 000

 transporthjälpmedel för

 hemmiljö

 30

Stockholms Dövas Projektet "Kulturutbud för 245 000

Ungdomsklubb döva barn och ungdomar"

Riksförbundet för Social Uppbyggnad av frivillig dag- 1 100 000

och Mental Hälsa (RSMH) verksamhet

Handikappinstitutet Delprojekt inom projektet 90 000

 "Äldre Hörselskadade"

Riksförbundet för Mag- Projekt angående Mag-Tarm- 515 000

och Tarmsjuka sjuka och arbetslivet

Riksförbundet för Mag- Projekt gällande situationen 170 000

och Tarmsjuka för människor med korttarm-

 syndrom

Neurologiskt Handikappades Projekt avseende Fritids- 260 000

Riksförbund service i Bohuslän

Riksförbundet för Utveck- Kampanj för kontaktpersoner 1 520 000

lingsstörda Barn och Vuxna inom omsorgsverksamheten

(FUB)

Sportfiskeklubben Uttern Projektet Fiske och frilufts- 65 000

 liv för alla

Riksförbundet för Trafik- Projekt Polio 835 000

och Polioskadade (RTP)

Ridfrämjandet Utveckling av ledarmaterial 230 000

 för utvecklingsstörda barn

Neurologiskt Handikappades Rehabiliteringsprojekt för 475 000

Riksförbund (NHR) vuxna CP-skadade i sam-

 arbete med Treklöverhemmet

Nykterhetsrörelsens Bild- Utvecklingsprojekt bland 300 000

ningsverksamhet (NBV) gravt handikappade i Flens

 kommun

 31

ILCO Svenskt förbund för Utarbetande av informatörs- 365 000

stomiopererade material och utbildning av

 informatörer

De Handikappades Riksför- Utvecklingsprogram för 175 000

bunds Ungdomsförbund utbildning av elevassistenter

Föreningen Sveriges Försök med utveckling, an- 655 000

Dövblinda passning och tillämpning

 av ny teknik för att förbättra

 dövblindas situation

Föreningen Sveriges Samnordiska aktiviteter 205 000

Dövblinda för dövblinda

Föreningen Centrum för Utveckling och prövning 425 000

Handikappforskning av olika modeller för

 information om handikapp-

 forskning

Högskolan för lärarutbild- Projektet "Synskadades läs- 300 000

ning i Stockholm ning - teknikgenombrottets

 generation"

Riksförbundet för Projekt med syfte att för- 150 000

Döva, Hörselskadade bättra planeringen av

och Språkstörda Barn teckenspråkkurser

STROKE Projektledare, utveckling 355 000

FUB:s länsförbund Projekt med ombuds- och 300 000

i Stockholms län utökad föräldrarådgivar-

 funktion i syfte att för-

 bättra samhällets insatser

 för de allra svårast fler-

 handikappade

Arbetskooperativet Utveckling av arbete/ 220 000

Samverkarna i Nacka sysselsättningsprojekt

Stockholms Universitet Projekt om gravt utveck- 80 000

 lingsstörda flerhandikappade

 barns lek och kommunikation

Synskadades Riksförbund Projektet Ökat brukar- 450 000

 inflytande inom ögon-

 vården/forskningen

Barnavårdscentralen 61, Utvecklingsarbete i föräldra- 15 000

Angered grupp för lindrigt utveck-

 lingsstörda och svagbegåvade

 familjer

 32

DHR Vilhelmina Kooperativt allaktivitets- 340 000

avdelningen hus för vuxna hjärnskadade

 och deras anhöriga

Riksförbundet för Utveck- Projektet De allra svårast 500 000

lingsstörda Barn, Ungdomar flerhandikappade

och Vuxna

Neurologiskt Handikappades Projektet Fritidsservice 45 000

Riksförbund i Bohuslän

Svenska Orienterings- Projektet Kartkunskap- 650 000

förbundet Orientering och Handikapp-

 orientering

Föreningen Sveriges Utbildning av vårdbiträden 450 000

Dövblinda inom öppenvård för dövblinda

Stadsdelsnämnden Bergsjön, Projekt med utvecklings- 395 000

Göteborg störda som delagare i affär

 och varuservice

ABF Boden Projekt för svåraktiverade 300 000

 förståndshandikappade

Göteborgs Universitet Projektverksamhet vid 520 000

 Barnneuropsykiatriskt

 Centrum

Västerbottens läns landsting

Utveckling av informations-140 000

 metoder om hjälpmedel till

 brukare och berörd personal

Riksförbundet för Döva, Projektet "Hörselskadade 530 000

Hörselskadade och språk- och döva barn i förskolan"

störda barn

Nordiska Rehabiliterings- Projekt med syfte att i sam- 260 000

fonden verkan med Frösunda Center

 utveckla ett barn- och

 ungdomscenter

Nykterhetsrörelsens Bild- Projekt för äldre förstånds- 510 000

ningsverksamhet (NBV), handikappade i Örebro och

NBV Örebro-Södra Närke Flen

Nykterhetsrörelsens Bild- Projekt med meningsfulla 340 000

ningsverksamhet (NBV), aktiviteter/daglig verksam-

NBV Örebro-Södra Närke het för förståndshandikappade

 människor

Handikappförbundens Projektet "Samarbete brukare 1 180 000

Centralkommitté och personal för en bättre

 hemtjänst"

 33

Neurologiskt Handikappades Utveckla ungdomsverk- 450 000

Riksförbund samheten

Neurologiskt Handikappades Projekt avseende handikapp 825 000

Riksförbund och sexualitet-samliv

Handikappförbundens Förstudie för att förstärka 185 000

Centralkommitté handikapprörelsen

Omsorgsnämnden Sydvästra Projekt för stöd till invand- 200 000

omsorgsområdet, Södertälje rarfamiljer med handikappade

 barn

Folkuniversitetet, Kurs- Projektet "Hunddagis" 60 000

verksamheten vid Göteborgs

universitet

Dalheimers Hus, Göteborg Projektet "Hunddagis" 500 000

Furuboda Kursgård och Skriv- och Kommunika- 1 375 000

Rehabiliteringscentrum tionscenter

Göteborgskooperativet för GIL-projektet 200 000

Independent Living (GIL)

Göteborgs sjukvårdsstyrelse Projekt Ågrenska Hälso- 1 000 000

 centret för Barn

Nordiska Rehabiliterings- Rehabilitering av gravt 1 700 000

fonden hjärnskadade ungdomar i

 samverkan mellan Dalarö

 folkhögskola och Frösunda

 Center

 59 980 000

Rekreation, fritidsanläggningar

De Handikappades Riks- Utökning av rekreations- 200 000

förbund anläggningen Västerhav

De Handikappades Riks- Inventarier till fritidslokal 40 000

förbund, Nora lokal-

avdelning

Stiftelsen för långvarigt Ombyggnad av Eksgården 700 000

sjuka i södra Kalmar län

Stiftelsen Ruskselehus Vissa inventarier 185 000

Föreningen för Utvecklings- Utrustning av föreningens 60 000

störda Barn, Ungdomar och fritidsstuga

Vuxna (FUB) i Falköping

Stiftelsen Handikappade i Tillbyggnad av sommar- 175 000

Kristianstad Sommarhem hemmet

Karlstads Reumatiker- Reparationer vid sommar- 4 000

förening hemmet Solberga

 1 364 000

Information

Föreningen Sveriges Produktion av två informa- 164 000

Dövblinda tionsfilmer kring Ushers-

 syndrom

Svenska Psoriasisförbundet Informationsprojekt 555 000

Patientföreningen för Framställning av informa- 400 000

Anorexia och Bulimia tionsvideo

 34

Nervosa

Riksförbundet för döva, Informationsmaterial, kurser 370 000

hörselskadade och språk- och konferenser

störda barn

Synskadades Riksförbund Information om medlems- 185 000

 undersökning

Långbro Veteranförening Dokumentation av Långbros 100 000

 historia

Sveriges Dövas Ungdomsråd Framställning av studie- 320 000

 material m.m.

Stiftelsen Utvecklings- Information om utveck- 330 000

störda i Fokus lingen av omsorgerna för

 utvecklingsstörda

Bechterewreumatikernas Konferenser 120 000

intresseorganisation

BERI

Diabetesföreningen i Informationsverksamhet 12 000

Helsingborg

Riksförbundet för hjärt- Konferensverksamhet 300 000

och lungsjuka

Intresseföreningen för stöd "De galna mammorna" en 475 000

åt patienter inom Ensked- film om svårt psykiskt

Skarpnäcks psykiatriska sjuka och deras anhöriga

sektor (INSIES)

Riksförbundet för Hjärt- Seminarier för kontakt- 160 000

och lungsjuka föräldrar

Svenska Epilepsiförbundet Framställning av ämnes- 340 000

 inriktade broschyrer m.m.

 35

Neurologiskt Handikappades Träff för familjer med barn 116 000

Riksförbund med Tuberös Skleros

Hörselpedagogiska före- Kurs/konferensdagar 20 000

ningen

Dövblind- och vuxendövtolk- Seminarium 90 000

föreningen

Handikapphistoriska före- Nordiskt handikapphistoriskt

ningen seminarium 179 000

Riksförbundet för Njursjuka

Informationsvideofilm350 000

Handikappinstitutet Informationsskrift om syn/ 145 000

 hörselskadades och döv-

 blindas kommunikations-

 metoder

Sveriges Teckenspråkstolkars

Kurs/seminarium 170 000

förening

Riksförbundet för Hjärt- och

Produktion av videofilm340 000

lungsjuka

Riksförbundet Cystisk Fibros

Anordnande av kursdag260 000

Föreningen Sveriges Verksamhet för barn och 120 000

Dövblinda ungdomar med syn- och

 hörselskador och deras

 familjer

Svenska Psoriasisförbundets Informations- och utbild- 250 000

Ungdomsorganisation ningsprojekt

Handikappinstitutet Marknadsföring av filmen 350 000

 "Att leva som andra"

Trelleborgs museum "Känslor i bild" - ett 50 000

 projekt för stöd och terapi

 till ungdomar med anorexia

 och bulimi

Riksförbundet mot Reuma- Informationsinsatser 985 000

tism

Riksförbundet för Mag- Ungdomsverksamhet 90 000

och Tarmsjuka

Riksförbundet för Hjärt- Föräldraföreningens riks- 200 000

och Lungsjuka omfattande konferens

Svenska Diabetesförbundet Utbildning av handläggare 483 000

 inom handikapprörelsen

 36

Hjärnkraft, Riksföreningen Informations- och utbild 285 000

för rehabilitering av skall-

ningsinsatser

skadade

Föreningen för de Neurose- Utbildning av förenings- 485 000

dynskadade informatörer

Stroke - Riksförbundet mot Informationsinsatser 908 000

hjärnans kärlsjukdomar

Sveriges Dövas Riksförbund Framställning av ett kort- 1 000 000

 spel i syfte att väcka

 intresse för teckenspråket

Afasiförbundet i Sverige Uppdatering av data- 135 000

 program för afatiker m.m.

Sverige Dövas Riksförbund Konferensserie om framtida 625 000

 grundskolan för döva och

 hörselskadade

Synskadades Riksförbund Kortkursutbildning för syn- 120 000

 skadade i olika hantverks-

 former

Riksförbundet för Social Stödpersonutbildning 1 200 000

och Mental Hälsa

 12 787 000

Administration

Handikappförbundens Datorisering av HCK- 1 600 000

Centralkommitté kansliet m.m.

Riksförbundet för Komplettering av ADB- 57 000

Mag- och Tarmsjuka utrustning

Unga Synskadade Datorisering av kansli 570 000

Svenska Epilepsiförbundet Utrustning av kansli 310 000

De Handikappades Riks- Utrustning av kansli 35 000

förbund, Malmöhus läns

distrikt

Bröstcancerföreningarnas Utrustning av kansli 350 000

riksorganisation - BRO

ILCO Svenskt förbund Inventarier 170 000

för stomiopererade

Föreningen för de Inventarier 240 000

Neurosedynskadade

Riksförbundet mot hjärnans Inventarier 237 000

kärlsjukdomar, STROKE

Svenska Psoriasisförbundet Datorutrustning och 400 000

 inventarier

Handikapporganisationernas Inköp av dator 30 000

Centralkommitté i Hallands

län

Riksförbundet för döva, Inköp av datorprogram 35 000

hörselskadade och språk- m.m.

störda barn (DHB)

Handikappförbundens Utrustning av kansli 330 000

Centralkommitté i

 37

Jönköpings län

 4 364 000

Diverse

Riksförbundet för Rörelse- Internationellt familje- 495 000

hindrade Barn och Ung- och ungdomsläger

domar

Svenska kommunförbundet, Utvärdering av kommuna- 150 000

Kopparbergs länsavdelning lisering av särskolan och

 särskilda omsorger till

 psykiskt utvecklings-

 störda i Avesta kommun

Liv i Sverige Projektet "Handikappade 295 000

 berättar"

Socialstyrelsen Bildspel m.m. om psykiskt 280 000

 utvecklingsstördas historia

Västanviks folkhögskola Brandlarm 400 000

Unga Hörselskadade Projektet Barn- och ung- 460 000

 domstidning för hörsel-

 skadade

Riksförbundet för Social Ett dokumentationsprojekt 400 000

och Mental Hälsa

Teaterföreningen Skarpa Vissa kostnader i samband 40 000

Figurer med teaterproduktion i

 samarbete med Ensked-

 Skarpnäcks psykiatriska

 sektor

Länsbiblioteket i Väster- Specialbibliotek för barn 60 000

norrland med särskilda behov

Immunbristföreningen Viss uppsökande verksam- 100 000

 het

 38

WRP International Pilotstudie om kommunika- 165 000

 tiv kompetens hos gravt

 utvecklingsstörda flerhandi-

 kappade barn och ungdomar

Riksförbundet för Rörelse- Handbok 55 000

hindrade Barn och Ung-

domar

Handikappinstitutet Projektet Att undersöka 90 000

 hörapparaters beroende av

 örats akustiska impedans

 2 990 000

 39

Fördelning av ur allmänna arvsfonden utdelade

stöd under budgetåret 1990/91

Omsorg om handikappade

Rekreations- och fritids-

anläggningar 1 364 000

Försöks- och utvecklings-

verksamhet 59 980 000

Informations- och kursverk-

samhet 12 787 000

Administration 4 364 000

Diverse 2 990 000 81 485 000

Barn och ungdom

Försöks- och utvecklings-

verksamhet

Aktion mot droger 7 000 000

Barnkonventionen 10 000 000

Träffpunkter för ungdom 10 000 000

Övrig försöks- och

utvecklingsverksamhet 11 897 500 38 897 500

Diverse 2 118 000

Barn- och ungdomsdelega-

tionen 27 500 000

 150 000 500

Fördelning enligt ändamål

 Antal

Belopp

 projekt

Handikappade

Synskadade 9 2 849 000

Utvecklingsstörda 25 9 044 000

Döva 35 12 051 000

Rörelsehindrade 31 11 528 000

Psykiskt handikappade 23 8 512 000

Medicinskt handikappade 32 11 597 000

Flerhandikappade 32 25 904 000

 187 81 485 000

 40

Barn och ungdom

Alkohol och narkotika 2 7 260 000

Övrigt utvecklingsarbete 18 21 637

500Diverse 11 39 618 000

 31 68 515 500

Summa 218 150 000 500

 41

Medel för projekt med anknytning till

barnkonventionen

Förenta Nationerna antog den 20 november 1989 en konvention om barnets

rättigheter. Enligt konventionens artikel 42 åtar sig konventions-

staterna att genom lämpliga och aktiva åtgärder göra konventionens

bestämmelser och principer allmänt kända bland såväl vuxna som barn.

 Under en treårsperiod 1990-1992 har 10 milj.kr. per år, dvs.

30 milj.kr., ur allmänna arvsfonden ställts till förfogande för

projekt som har anknytning till barnkonventionen. Det är framför allt

frivilligorganisationerna som har möjlighet att söka projektmedel.

 Ett särskilt samarbetsorgan för de frivilliga organisationerna har

bildats - Barnkonventionsgruppen, för samordningsinsatser i samband

med informationen kring FNs barnkonvention. Efter avslutad

treårsperiod avses hela informationssatsningen utvärderas.

 Under bå 1990/91 har ca 14 milj.kr. fördelats till 26 projekt vid

två ansökningstillfällen den 1 juli 1990 och den 1 januari 1991.

 Rädda Barnen. 3,5 milj.kr. 1990 och 2,5 milj.kr. 1991 för ett

projekt med särskild inriktning på olika målgrupper med utnyttjande av

olika typer av medier. Landets samtliga mellanstadieelever får en

tidning "Barnens egen lag". Till lärare, allmänhet och massmedia görs

en skrift med konventionstexten och tillämpning. Informationsinslag

för TV, filmprojekt som barn gör själva m.m. genomförs. En juridisk

handbok om barnets rättigheter, utbildnings- och fortbildningsmaterial

har utarbetats. Teater-, musical- och dramaverksamhet för och med barn

och ungdom pågår i hela landet bl.a.

 Rädda Barnens Malmöförbund. 50 000 kr. 1990 och 140 000 kr. 1991 för

aktiviteter i närradio och när-TV samt teaterpedagogisk verksamhet.

 Svenska OMEP-kommittén. Organisation Mondiale[REDACTED_EFTERNAMN] l Education

Prescolaire, 100 000 kr. 1990 och 135 000 kr. 1991 för handlednings-

material och studiedagar för förskollärar- och grundskollärarutbildn-

ingarna.

 OMEP i Umeå. 90 000 kr. för en regional seminarieverksamhet som

vänder sig till barnhälsovårdspersonal.

 Barnkonventionsgruppen. 90 000 kr. 1990 och 150 000 kr. 1991 för

samordningsinsatser med anknytning till barnkonventionen.

 Riksförbundet BRIS. Barnens rätt i samhället, 400 000 kr. 1990 och

400 000 kr. 1991 till bl.a. utbildning av personal och frivilligmed-

arbetare, som informerar barn om deras rättigheter samt framställning

av en barn- och lärobok.

 Barnmiljörådet. 950 000 kr. för att tillsammans med

frivilligorganisationer framställa en film om barns rättigheter.

Filmen speglar svenska barns vardag och riktar sig till barn.

 Unga Örnars riksförbund. 900 000 kr. till första året av ett projekt

i samarbete med ABF, Hyresgästföreningen, KF och Folksam. Inom

projektets ram fungerar barn själva som informatörer. Barn får möjlig-

het att delta i barnkommissionskommittéer i hela landet.

 Förbundet Vi Unga. 300 000 kr. till informations- och utbildnings-

insatser för olika målgrupper.

 Frälsningsarmén. 200 000 kr. till en satsning på ungdomsverksamhet,

utveckling av studiematerial och en särskild barnkonsulent.

 Svenska Röda Korset. 900 000 kr. till informations- och utbildnings-

verksamhet med utställningar, seminarier och en särskild bilderbok.

Röda Korset kommer att rikta särskild uppmärksamhet åt området barn i

krig och vill också få till stånd en diskussion om barn i

vårdnadstvister, barn i storstad och invandrarbarns situation.

 SAMFI-gruppen. Samarbete för Skolans Internationalisering.

145 000 kr. för att utbilda 50 barninformatörer ur åk 3 och gymnasie-

skolan.

 Svenska Diabetesförbundet. 15 000 kr. till en ungdomskonferens

avseende internationella frågor samt FNs barnkonvention.

 42

 Riksförbundet för utvecklingsstörda barn, ungdomar och vuxna. 500

000 kr. till uppsökande verksamhet, informationsmaterial och kon-

ferenser.

 Sveriges Frikyrkoråd. 75 000 kr. till framställning av informations-

material.

Örebromissionens Ungdom. 100 000 kr. till informationsinsatser, kurs-

, konferens- och lägerverksamhet.

 Pingstförsamlingarnas ungdomsarbete. 250 000 kr. till informations-

och utbildningsinsatser med utnyttjande av olika typer av medier.

Bl.a. har en videofilm för mellanstadieelever producerats om

flyktingbarn i Sverige.

 Svenska Missionsförbundets Ungdom. 200 000 kr. till en barnkon-

ferens, en barn/vuxenmusical samt en bok om barn.

 Svenska Flyktingrådet. 490 000 kr. till informations- och

utbildningsinsatser med inriktning på flyktingbarns situation och

rättigheter.

 Riksförbundet Invandrarnas Kulturcentrum. 500 000 kr. till bl.a.

materialframställning och översättningsarbeten.

 Svenska Iran-kommittéen. 100 000 kr. till informations- och utbild-

ningssatsningar, bl.a. teaterverksamhet för persisktalande barn och

föräldrar i Sverige.

 Svenska Scoutförbundet. 400 000 kr. till ett antal delprojekt som

vänder sig till scouter och scoutledare i hela landet.

 ABF Värmland m.fl. 100 000 kr. till ett regionalt barntoppmöte.

 Kriscentrum för brottsoffer. 50 000 kr. till en konferens om barn

som offer vid kriminalitet.

 Riksförbundet Narkotikafritt Samhälle. 75 000 kr. till en sommarkurs

med inriktning på barns skydd mot olaglig användning av narko-

tikapreparat.

 43

Barn- och ungdomsdelegationen

Slutlig sammanställning av beviljat stöd ur allmänna arvsfonden under

tiden 1 juli 1990 - 30 juni 1991

Fördelat efter typ av ändamål

Lokaler m.m.

ungdomslokaler allmänt 3 685 000 kr.

ungdomslokaler inom idrottsrörelsen (RF)2 242 000 kr.

ungdomslokaler inom trossamfund (SST)3 000 000 kr.

båtar 500 000 kr.

inventarier/utrustning 785 000 kr.

Specialsatsningar

Dansbudkavlen 1 437 000 kr.

Kulturbudkavlen 9 114 400 kr.

Aktiviteter med ungdomar från Öst-

och Centraleuropa 5 193 000 kr.

Insatser mot våldsskildringar 1 104 000 kr.

Informationsinsatser kring internationellt

ungdomsutbyte 2 880 000 kr.

Utvecklingsarbete inom föreningslivet4 225 000 kr.

Övriga

kultur/teaterprojekt 500 000 kr.

musikprojekt 365 000 kr.

miljöprojekt 294 000 kr.

glesbygdsprojekt 22 000 kr.

övriga föreningsprojekt 5 010 000 kr.

Summa: 40 356 400 kr.

Därutöver

PLUS-projekt 5 794 000 kr.

Utvecklingsstöd via Statens Ungdomsråd5 400 000 kr.

Totalt: 51 550 400 kr.

 44

Bilaga till sammanställning av beviljat stöd ur

allmänna arvsfonden under tiden 1 juli 1990 - 30 juni 1991

Stöd till föreningar och organisationer m.m.

Fördelat efter typ av organisation

frikyrkliga organisationer/trossamfund5 084 000 kr.

handikapporganisationer 449 000 kr.

hobby och teknik 155 000 kr.

idrottsorganisationer 5 507 000 kr.

internationella organisationer 1 027 000 kr.

invandrarorganisationer 734 000 kr.

kultur- och folkbildningsorganisationer9 427 400 kr.

natur-, miljö- och friluftsorganisationer382 000 kr.

nykterhets- och drogförebyggande

organisationer 1 655 000 kr.

politiska eller fackliga organisationer1 145 000 kr.

samlingslokalorganisationer 1 250 000 kr.

scoutorganisationer 1 865 000 kr.

skola/skolklass 1 198 000 kr.

kommun 1 524 000 kr.

övriga föreningar och organisationer8 954 000 kr.

Summa 40 356 400 kr.

 45

Bilaga 8 ej med då den är avfotograferad till trycket

 46

Innehållsförteckning

Regeringens skrivelse 1

Utdrag ur protokoll vid regeringssammanträde den 9 april 1992 2

1 Inledning 2

2 Allmänna arvsfondens förvaltning m.m. 4

3 Medlens fördelning 6

 3.1 Regeringens fördelning av medel ur allmänna arvs-

 fonden under budgetåret 1990/91 6

 3.2 Barn- och ungdomsdelegationens fördelning av medel

 ur allmänna arvsfonden under budgetåret 1990/91 10

4 Kommande inriktning för stöd ur allmänna arvsfonden 14

5 Hemställan 17

6 Beslut 17

Bilaga 1 Kammarkollegiets bokslut 18

Bilaga 2 Socialdepartementets redovisning per mottagare 20

Bilaga 3 Socialdepartementets redovisning per ändamål 24

Bilaga 4 Socialdepartementets redovisning per målgrupp 40

Bilaga 5 Socialdepartementets redovisning om medel för

 information om FN:s barnkonvention 42

Bilaga 6-8 Barn- och ungdomsdelegationens redovisning 44

 76